prot · GF0962 · 1992-02-12 00:00:00 — Åtta av demgäller sådant som redan är beslutat, redan ärgenomfört, eller också är det hemställanspunkterav typen invandrar- och flyktingpolitiken börpräglas av en öppen och ärlig debatt.Vem är det som inte är öppen, vem är det som inteär ärlig? I den något förvirrade debatten ominvandrar- och flyktingpolitik säger alla partier attde som behöver skydd på de grunder som uttalasi FN:s och konventioner skall fåstanna. Det säger också. Siffranför det antal som får asyl i enligt denämnda konventionerna, som vår asylpolitik heltbygger på, är inte upphetsande -- under 13 000personer har varit genomsnittet under de fyrasenaste budgetåren. Vi är nära 8,5 milj.människor här i landet; det blir ungefär 13personer på 8 500 . Då börjar jag funderavad det är man egentligen är ute efter. Vi har enannan siffra som avser anknytning, adoptivbarnoch arbetskraftsinvandring. Den siffran var förfjolåret 21 991. Är det där som Ny Demokrati villha förändringar? Gå då upp och säg det, så får vita den debatten.Min son gifte sig med en brasilianska. Honingår i fjolårets siffra. Vill man förhindra attmänniskor bosatta i det här landet skall hamöjlighet att gifta sig med personer utanförlandet och sedan kunna bosätta sig i ?Gäller det att svenskar inte skall ha möjlighet attadoptera barn från utlandet? Kom då och säg det.Skall vi ha en öppen och ärlig debatt förväntarman sig att det inte görs sådana här svepandeuttalanden, utan att man verkligen går in idebatten och använder sig av de sakargument somfinns.Lika rättigheter -- lika skyldigheter.Anf.150 ():Herr talman! Jag har en systerdotter som är enmycket trevlig och vacker flicka, brun i hyn ochmed svartlockigt hår. Hennes pappa är svart.Själv är så svensk som hon någonsin kanvara. Men hon är annorlunda.Jag har frågat om hon har käntsig mobbad därför att hon är annorlunda. Nej,säger hon, det tycker jag aldrig att jag har varit.Hennes mamma säger att har väldigtmånga kompisar, både svenska och utländska.Men tycker faktiskt att det kännsotryggt, och hennes kamrater av olikanationaliteter vill inte gå ensamma ute omkvällarna. De är rädda.Förra lördagen tvingades jag vänta ett par timmarpå ett nattåg i . Allt var förstås stängtutom en grillkiosk där två trevliga syrianskapojkar skulle arbeta till kl. 3 . Det villinga svenskar göra, var deras kommentar, och detligger förvisso någonting i det. Jag fick ett fintsamtal med de här grabbarna över min nattligahamburgare. -- De kände sig också oroliga.Gemensamt för de här ungdomarna är att de troratt den senaste tidens våldshandlingar begåtts avnågra få vettvillingar som fått för sig att de skallförfölja och skada människor som är annorlunda.De anser -- och det gör jag också att detta är dådsom genomförts av enstaka människor. Det ärinte ett uttryck för någon utbredd rasism.Den oro som skapas måste naturligtvis tas påallvar, och vi måste -- och vi skall -- med all kraftvända oss mot alla våldsdåd av vad slag de varamå och vem de än riktar sig mot.Det som händer och har hänt är avskyvärt! Ettfritt öppet samhälle kan aldrig tillåta attvåldsgärningar begås mot någon människa somvistas i detta land!Därför är det så viktigt att vårt rättsväsende får deresurser som behövs för att de skyldiga skallgripas, dömas och få sina straff.Den senaste tiden har inte minst massmediaförsökt förmedla bilden av en tilltagande rasism ivårt land. Vad är då rasism? Ja, jag har gått tillordböckerna och funnit att det är en åskådningsom hävdar att vissa raser är överlägsna andra ochatt raserna därmed bör ha olika ställning isamhället.Om vi ser till den definitionen torde antaletrasister i vara tämligen litet. En forskaresom ägnat åt att studera dessa frågor uppgavhäromdagen att antalet rasister kanske är någothundratal.Herr talman! Låt oss vara varsamma med orden.Vi får inte missbruka ordet rasism! Det ordet skallbrukas för det trots allt lilla fåtal som är rasister.Däremot finns en rädsla hos människor för detsom är okänt och främmande som vi inte fårblunda för. Vi måste låta människor tala öppet omde problem som finns utan att behöva bli kalladeinvandrarmotståndare, sade delar den uppfattningen, och ett par av minakolleger har, tycker jag, sagt detsamma. Det ärbättre att diskutera och försöka förstå än attmästra dem som vi kanske tycker har ''felaktiga''åsikter. Låt oss i stället ge en fullödig informationom vad som gäller. Det är en sådan informationsom bl.a. regeringen nu föreslår. Fortfarandefinns det många fördomar om invandrarnasvillkor.Inte minst vi som i sysslar medinvandrarfrågorna har anledning att fråga ossvarför det bästa inte blev vidare bra, som GunvorArnér sade, trots att vi menade så väl.Socialförsäkringsutskottet skall nu anordna enhearing med bl.a. forskare för att få ledning förvårt fortsatta arbete. har faktiskt debattenpräglats mest av asylpolitik. Jag håller med MaudBjörnemalm när hon säger att vi nu också måstemera ta reda på hur våra nya svenskar har det i sittnya hemland och vad vi kan göra för att ge demen god start och motverka främlingsfientlighet.Frågor som vi bör ställa oss är:* Har vi satsat för mycket på storskaliga,kollektiva lösningar?Det är rimligt att asylsökande kan bosätta sighos släktingar och bekanta i stället för att bo påförläggning t.ex.* Har vi ''skyddat'' flyktingarna för mycket,glömt att de är starka människor som förmått flyfrån våld och terror?De asylsökande bör få ettriktigt arbete och arbetskamrater som blir ett stödvid anpassningen till ett nytt liv i ett nytt land. * Har vi tagit konsekvenserna av den friaarbetsmarknad som vi förordar för egen del, nunär vi står på tröskeln till ? * Varför talar vi inte klarspråk och ställer tydligakrav?Att ställa krav är att bry sig om. Vi måste göraklart att invandrarna -- de nya svenskarna -- inteskall särbehandlas och att svensk lag skall gälla iSverige. Vi skall fördöma dåliga handlingar,oavsett vem som utför dem.Rasistiska handlingar skall naturligtvisbestraffas!Herr talman! I debatten efterlyses ofta -- även häri dag -- de konkreta förslag som skall lösa allaproblem. Jag vill erinra om att vi moderater iåratal har föreslagit en del av de åtgärder som nugenomförs av den borgerliga regeringen. ställts krav på förbud mot rasistiskaorganisationer, och jag vill redan nu säga att jagär mycket tveksam till en sådan lagstiftning.Demokratins styrka är väl ändå öppenhet och fridebatt. Vi får inte skapa en miljö där vi ''skuffar''undan de tvivelaktiga elementen och ger dem enmöjlighet att utöva en underjordisk verksamhet.Låt mig med skärpa framhålla att det finnskulturskillnader som vi inte bara skall accepterautan också erkänna att de berikar oss i hög grad.Utan våra invandrare skulle vår tillvaro blimycket fattigare.Anf. 151 ():Herr talman! åkte jag med entaxichaufför från till . Hangranskade mig ingående när han tog min vitafolkpartiväska och jag steg in i bilen och sjönk neri baksätet. ''Skönt, då är du inte en så'n'', sadehan. ''Så'n vad då?'' frågade jag och förstod intevad han menade. Då berättade han att kundenföre mig hade varit en människa som slängt ur sigen massa vidrigheter, okvädinsord ochbeskyllningar om invandrarnas leverne ochlämnat honom med en betalning som var långtunder taxan med orden: ''Du är inte värd mer! ''Min chaufför menade att det var hopplöst att göranågot åt det där, och för resten var han rädd --kanske inte så mycket för sin egen skull, som hansade, utan för sin familj, som han efter långväntan hade fått till . Vadär det egentligen för land som jag har tagit demtill? Något entydigt svar kunde jagfaktiskt inte ge.Så här får det inte vara i . Svenskar är iallmänhet varken rasister eller främlingsfientliga,men många är avvaktande mot det som ärfrämmande, och en del blir rädda, därför att dehar svalt en massa myter, och det allvarliga är attde verkliga rasisterna får näring av de där myternasom florerar.En myt är denna: ''De tar våra jobb, de snor vårapengar och sociala förmåner.'' Det är tyvärrvanliga argument från hederliga svenskar. Dethandlar om okunskap!Flertalet invandrare är vuxna, och de kostarskattebetalarna . Eninfödd svensk medborgare kostar skattebetalarnamellan 1 och 1,5 milj.kr i barnbidrag, omsorg,skola osv.Invandrarna har ökat andelen invånare iproduktiv ålder. Utan invandringen skulleandelen pensionärer vara mycket högre, och varjelöntagare skulle alltså ha behövt arbeta betydligtmer för att få ihop medel för pensioner,äldreomsorg, sjukvård osv.Halva arbetsstyrkan vid exportindustriernaVolvo, SKF, och är invandrare.De togs in i landet under högkonjunkturen -- dåSverige annars lidit stor brist på arbetskraft -- ochmedverkade till att ackumulera det kapital somnu krävs för att möta lågkonjunkturen.Bara en av fem invandrarakademiker har ettarbete på rätt nivå, visar en enkät som SIPA,,gjort bland sina medlemmar. Var femte flyktingsom kommer till har högskoleutbildning.Ett sätt att underlätta för invandrare är att ge demmöjlighet till de preparandkurser på universitetsom erbjuds gäststuderande, och ett annat sätt äratt i ökad utsträckning ge dem möjlighet tillpraktik och provanställningar. Tvåspråkighetborde också kunna räknas som en merit när mantillsätter vissa tjänster inom vård, omsorg ochutbildning.Herr talman! Egentligen tycker jag att det är syndatt manifestationen inte blir detbevis på invandrarnas betydelse som den kundeha blivit, om bara invandrare hade manifesterat.Alla vi andra, svenskfödda kan ju visavår solidaritet med invandrare och flyktingar.En annan myt är att ''är svenskt''. Politisktoch socialt är relativt homogent.Kulturellt har vi en rik skatt av ''svenskhet'' attbevara och vidareutveckla. Det har jag fått klartför mig inte minst nu när jag sitter ikulturutskottet. Men etniskt är vi faktiskt en''blandning''. Kanske har vi varit alldelesför historielösa för att förstå det. Faktum är attinvandringen i ''modern'' tid har pågått sedan1500-talet, ja, kanske tidigare än så.Jag hoppas att historielärare inser sinenorma betydelse i kampen mot fördomar ochfrämlingsfientlighet. Egentligen borde de gå utmed en proklamation för bättre kunskaper om''svenskhetens'' verkliga väsen. Då kanskerasisterna t.o.m. lät slumra i frid,krigskungen som härskade över ettStormaktssverige med massor av etniska grupper,och som faktiskt förde befäl över en genuin''invandrararmé'' av soldater med olika härkomst.En tredje myt är: ''Vissa 'folk' är 'bättre' änandra.'' Detta är i grunden ett rasistiskt argument,byggt på total missuppfattning av den modernabiologins och genetikens resultat. Det finns inteoch har aldrig funnits några ''rena raser''. Tvärtomär arten homo sapiens olika etniska grupper runtom på planeten oerhört lika varandra, rentgenetiskt. Skillnaderna är ytterst små och gällernästan enbart fysiologiska egenskaper.Jag sätter som gammal lärare helt naturligt mintilltro till utbildningen och menar att inte minstförskole- och grundskolepersonal fyller en viktigfunktion när det gäller att få våra barn att förståvärdet av att leva i ett mångkulturellt samhälle.Maud Björnemalm sade att det var litet med 10milj.kr till ungdomsorganisationerna för att taegna initiativ mot främlingskap och rasism. Det äri alla fall bättre än ingenting.Herr talman! Det finns flera myter att diskuteraoch bekämpa. får ingen av oss blundaför problem som kan förekomma. Tystnad ochlikgiltighet är grogrund för missförstånd ochfördomar. Att visa omsorg om och kärlek till demsom flyr undan våld och krig till vårt land är inteatt vara ''mjäkig''.Anf. 152 ():Herr talman! har vi i vårtland fått uppleva ett antal mycket råa våldsdådriktade mot invandrare. Vi känner alla avskyinför det som hänt. I ett demokratiskt och öppetsamhälle skall naturligtvis alla invånare kunnakänna trygghet. Ingen skall behöva känna sighotad till liv eller egendom. Vi centerpartister harunder här i kammaren lagt fram förslagmed åtgärder mot våld och våldstendenser i vårtsamhälle. Det arbetet fortsätter vi med nu iregeringsställning.De våldsdåd som skett är fortsättningen på enutveckling vi har kunnat se . Medjämna mellanrum uppträder serier av öppet våldoch trakasserier mot invandrare och flyktingar. Vihar all anledning att fundera över vilkamekanismer det är i vårt samhälle somframbringar individer som har ett sådant hat motmänniskor med annan hudfärg, religion ellerkultur att de är beredda att skada och döda.Jag tror det skulle vara mycket värdefullt om maningående analyserade samtliga våldsbrott somskett mot invandrare för attse om man kan finna några gemensamma faktorersom varit utlösande för våldsaktionerna. Ensådan analys skulle kunna vara ett värdefulltkomplement när vi skall ta ställning till etteventuellt förbud mot rasistiska organisationer. Iflera av våldsbrotten figurerar dessaorganisationer i bakgrunden.Herr talman! Som riksdagsledamot får man taemot många brev och samtal om flykting- ochinvandrarfrågor. Åtskilliga av dessa samtal inledsmed de från insändarsidorna så välkända orden:''Jag är inte rasist, men. .''. I dessa kontaktermed allmänheten spårar jag ofta, bakom deinledande hårda orden, en rädsla man kännerinför något främmande som man inte kan påverkaeller kontrollera.Jag tror att det i vårt land finns en ganska storgrupp av människor som känner attförändringarna både i vårt land och i omvärldengår så snabbt att man inte hinner med. Det gör känner sin trygghet och framtid hotad. Ochdå blir allt främmande, inkl. främmandemänniskor, ett hot.Sverige befinner sig i en brytningsperiod mellangårdagens förhållandevis isolerade ochmorgondagens, då vi är en mer integrerad del avvärlden. flyttade världen viaTV-rutan in i folks vardagsrum, brukar man säga.På 80-talet flyttade världen in i grannlägenheten,i skolan och på kaféet. Plötsligt fanns det fleraspråk, kulturer och religioner vid sidan av detman var van vid.En del av den främlingsovilja ochfrämlingsfientlighet som vi kan se ute i samhällettror jag har sin bakgrund i att förändringen hargått så snabbt att man inte hunnit ta till sig det nyaman möter ute i samhället, än mindre accepteradet. Då kanaliseras oron och rädslan i allmänfrämlingsfientlighet. Man ger invandrarna ochflyktingarna skulden för samhällsproblem ellerför sådant som man ogillar i samhället. Detmönstret har vi kunnat se ihistorien.Herr talman! Man kan inte lagstifta bortmänniskors oro och rädsla. Jag tror att det endasett som vi kan lösa detta problem på är att ha enså öppen debatt som möjligt.Men hur löser man upp rädsla, och hur avlivarman fördomar? Ja, ser man på hur debatten omflykting- och invandrarpolitiken har förts i vårtsamhälle kan man konstatera att debatten förtsmellan ''svenskar''. Men de som berörs mest ochsom har de bästa svaren på många oroligasvenskar frågor, invandrarna, kommer tilltals i den debatten.Jag tror att vi i debatten ibland har tagit på oss enbeskyddarroll som inte alltid gagnar invandrarna.Det är faktiskt invandrarna själva som bäst kanbemöta fördomar om brottslighet, om skälen tillsin flykt och andra saker som ofta vänds motflyktingar och invandrare. Det måste vara bättreatt oroliga svenskar får svar på sina frågor frånkällan och inte via ombud. Trovärdigheten ökarpå det sättet, tror jag.Herr talman! Om jag skulle ge ett råd tillkulturminister om hur hon skallanvända de 10 miljoner som avsätts till åtgärdermot främlingsfientlighet, vore det: Använd en delav de pengarna till att ge invandrarestörre möjligheter att själva bemöta fördomar ochge svar på rädda svenskars frågor! Geinvandrarna en bättre status och en störremegafon i debatten. Först då kan vi få enfruktbärande dialog mellan de två grupper i vårtland som känner rädsla för grannen.Anf. 153 ():Herr talman! var jag i Rysslandtillsammans med sex andra parlamentariker. Detvar en upplevelse på många olika sätt. De judarsom vi träffade där var positiva till deförändringar som har skett men komsnart nog in på det som oroade dem allra mest. Debefarade att den oordning och den osäkerhet somjust nu råder kan komma att förorsaka så storaekonomiska problem att människor svälter. Somalltid när det uppstår problem och människorsvälter letar man efter syndabockar -- det har mangjort . Judarna har fått varasyndabockarna i många länder i många årtionden.Det är det som man är rädd för.Den problemställningen känner vi igen. Det ärde -- invandrarna, judarna, minoriteterna -- sompöbeln vill skuldbelägga när ett lands ekonomiinte fungerar, när arbetslösheten ökar och närinflationen äter upp de eventuella reserverna.Sveriges regering och riksdag har ettutomordentligt stort ansvar för att komma tillrätta med de ekonomiska brister som finns iSverige just . De skall inte behöva bli lika somi . De ambitioner som man uttalat iregeringsdeklarationen och som har följts uppi budgetpropositionen anser jag vara lovande,men det är bara ett steg på vägen.Rädslan för det främmande och okända skaparfientlighet, och det är det som skapar rasism.Okunnighet är ytterligare en av de faktorer sombidrar. Mycket har sagts om dessa frågor i dag.Jag skall inte upprepa allt det -- vi som är härkänner väl till det. Men jag vill ändå repeteranågot om språkets betydelse, eftersom NyDemokratis ledare ständigt ondgör sig över barnssjälvklara rätt att få lära sig sitt eget modersmål.Att hemspråksundervisningen ständigt och jämtförkastas och ställs mot andra utgiftsposter såsomIan har gjort är djupt olyckligt.Hemspråket -- det vi kallar modersmålet -- harstor betydelse för en persons utveckling ochkulturella identitet. Det är ett sätt att få bekräftatatt det är legitimt att vara invandrare.Men hemspråksundervisningen ochundervisningen i svenska som andra språk måstenaturligtvis meddelas parallellt med varandra. Dekan inte bara ses som språklektioner. I ett verkligtutbyte av ett språk måste man också väva in denkulturella betydelse som orden har. Det faktumatt man vet att orden betyder detsamma vem somän uttalar dem motverkar främlingsrädsla ochrasism. Här är skolan ett utmärkt instrument föratt föra över positiva normer och värderingar frånvår kultur till andra kulturer och även för oss attta emot andras kulturer och förstå dem. Om vi gerinvandrarungdomarna en rejäl chans att bekantasig med både sin och vår kultur redan i skolan harvi verkligen sett till att ge dem en bra start ochmotverkar också eventuellt våld mellan svenskaoch invandrade ungdomar. Får de inte denchansen i skolan -- var skall de då få den?Det är angeläget att komma ihåg att valet avundervisning i föräldrarnas hemspråk skall görasav hemmet och inte av skolan eller samhället. Omhemspråksundervisningen kan bidra till godarelationer mellan barn och föräldrar under någragenerationer är det väl värt priset och bidrardessutom till en god integrering i det svenskasamhället.I vår tid pågår världshistoriens störstafolkomflyttningar. Skillnaderna i ekonomiskstandard mellan industriländerna ochutvecklingsländerna ökar. Politiskakonflikthärdar finns över hela jorden.Under överskådlig tid kommer det därför attfinnas ett ''invandringstryck'' på -- isynnerhet om vårt lands rykte som en stabildemokrati som värnar människovärdet består ochom standardskillnaderna fortsätter att öka.Inga människor kan ytterst säga att de äger sin delav jorden -- man endast förvaltar sin del, och detunder . Därför bör ökaansträngningarna att inom verka för enmer generös och om möjligt likformig bedömningav flyktingar som kommer till de europeiskaländerna.Vidare bör ta initiativ till samordnadeeuropeiska åtgärder för att om möjligt görapreventiva eller humanitära insatser direkt i ellernära flyktingarnas hemländer. Jag vet att och regering redan har gjort en del -- detfinns mer att göra, och det finns mycket imotionsfloden där de kraven upprepar.Skulle få ett närmare samarbete med ellermedlemskap i kan detta bidra till attytterligare öka människors rörlighet mellan desamarbetande staterna. Vi måste därför ha en högberedskap för relativt snabba förändringar avinvandringens omfattning och sammansättning.Anf. 154 (nyd)replik:Herr talman! Eftersom jag fick äran att bliomnämnd i det föregående anförandet vill jaggärna kommentera det. Det handlade alltså omhemspråksundervisningen.Vi säger att visst är hemspråksundervisningen heltokej -- det är inga problem med det. Vad dethandlar om är om vi skall betala 1,3 miljarderkronor, dvs. 1 300 milj.kr., av skattebetalarnaspengar för detta ändamål, när vi vet att effektenav hemspråksundervisningen, enligtriksrevisionsverket och andra oförvitligamyndigheter, av hemspråksundervisningen är attde barn som får den har det svårare i den svenskaskolan.Borde vi inte i stället göra det lättare för de nyasvenskarna att komma in i det svenska samhället?Det är detta det handlar om. Jag hoppas att mittställningstagande är klart nog.I övrigt hänvisar jag till vad jag redan har sagt idenna fråga och försökt förklara för den ickeobekante . 155 () replik:Herr talman! Det är ingen ära att bli omnämnd idetta sammanhang. Det är bara en upplysning.Vi, säger , tar av skattebetalarnaspengar för att ge en undervisning som inte är braoch som inte hjälper ungdomarna. Men det är entotal missuppfattning. Jag hävdar, som jag ocksåsade i mitt anförande, att det är oerhört viktigt attbli bekräftad, att vara tillåten, att vara invandrareoch att vara tvåspråkig.Vi tar ju av skattebetalarnas pengar till allundervisning, i engelska, franska, svenska ellervilket språk det än är. Skulle det vara finare att lärasig ett språk som man inte talar hemma än att förstlära sig sitt eget modersmål, sedan det landets språkdär man bor och sedan ytterligare komplettera medandra språk som är behövliga för att man skallkunna arbeta i sitt yrkesliv? Det finns redaninvandrarungdomar som på ett mycket bra sättsköter utlandskontakter, därför att de kan bådelandets kultur och landets språk. De återvänderalltså till sitt ursprungsland och gör utmärktaaffärer mellan och sitt förra hemland.Anf. 156 (nyd)replik:Herr talman! Vi skall väl ändå i se till att demänniskor som kommer hit kommer in i vårtsamhälle. Jag säger omigen att det inte handlar omatt förbjuda någonting. Det handlar om huruvida viskall betala för denna hemspråksundervisning. Detfinns massvis med angelägna frågor och ändamålsom vi kan satsa dessa pengar på. Vi skall se till attdessa människor kommer in i det svenskasamhället, lär sig svenska seder och bruk och detsvenska språket. Är det någonting som har visat hurangeläget detta är, är det väl den senaste tidenshändelser. Att då bita sig fast i bordskanten ochsäga att hemspråksundervisningen skall värnas ärbrist på realism.Anf. 157 () replik:Herr talman! Bristande realism tycker jag kanskeatt står för just . Om dina barninte hade fått lära sig svenska, därför att du talarsvenska, hade det väl ändå framstått såsom ganskamärkligt. Hur kan man fostra barn, om man intekan prata med sina barn?Hemspråksundervisning handlar inte om vuxnasundervisning. Hemspråksundervisningen riktar sigtill barn. Vuxnas undervisning handlar omundervisningen på komvux eller i studiecirklar, därman får lära sig vuxensvenska. Det är oerhörtviktigt att barn och föräldrar kan kommunicera föratt man skall undvika t.ex. rasistiska bråk ute påstan. Kan föräldrarna inte kommunicera med sinabarn på rätt språk, kan de faktiskt inte prata medsina barn och undervisa dem om hur det svenskasamhället fungerar, även om de skulle veta det.Det finns ingen motsättning i detta att man lär sigsitt eget modersmål och svensk kultur. Där kommerdet jag sade om svenska såsom andraspråk in såsomen oerhört värdefull del. Där har vi missat mycket iSverige. Vi har sett svenska såsom andraspråksåsom någonting ganska oväsentligt. Vi har trott attdet räcker med vanlig svenska.Ian talar om pengarna.Invandrarna betalar faktiskt skatt. De har rätt att fådenna undervisning både för sig och för sina barn.Jag är själv ett invandrat barn. Jag var när viflyttade till . Jag hade inga möjligheter attpåverka detta. Jag fick inte heller någonhemspråksundervisning utan klarade min skolgånglitet måttligt. Jag har fått ta igen detta vid vuxenålder.Redan då -- -- sade människortill oss: Ni som inte betalar skatt har väl råd att göraen massa roliga saker?