prot · GG0927 · 1992-11-19 00:00:00 — I stället hänvisade mantill att frågan var politiserad och att det inte fannsnågon politisk majoritet för detta synsätt. Manhänvisade till KU:s betänkande. Det varrättsgrunden i det här fallet.Om det utskottsbetänkande som ligger påkammarens bord vinner gillande,innebär det att grunden för ett undanröjande avden här typen av beslut inte kommer att finnas kvar.De här frågorna bereds vidare. Detta har ocksåanknytning till den proposition som har lagts framom ökad konkurrens i kommunerna, som också harstor betydelse i den här frågan.Anf. 34 ()replik:Herr talman! Jag tycker att kds-representantenIngvar argumenterar mycket egendomligtmed tanke på att han inte har någon reservation.Han har ställt sig bakom KU:s enhälligaavstyrkande av motion. Håller IngvarSvensson inte längre fast vid det?Sedan påstår att frågan omenskilda omsorgsformer bereds vidare i regeringen.Som läget för tillfället är för regeringen borde man,tycker jag, ha betydligt angelägnare saker attbereda vidare.Vi är motståndare till vårdnadsbidrag, vare sig detär fråga om ett kommunalt eller statligt sådant. Detkommunala vårdnadsbidraget skulle ju innebäraolika ersättningsnivåer i olika kommuner, samtidigtsom man på KBT-sidan försöker införa sammanormer över hela landet.Jag tycker att idén med kommunala vårdnadsbidraginte ens är värd en beredningstanke i regeringen.Anf. 35 () replik:Herr talman! Jag fick frågan varför jag inte harreserverat mig. Nej, det är inte brukligt i uskottetatt göra det när en fråga är under beredning.Dessutom har rättsläget faktiskt förändrats i ochmed KU:s yttrande.Jag tror att frågan så att säga faller framåt.Utskottet pekar också på värdet av enskildaalternativ inom barnomsorgen framöver. Bara detär en oerhört positiv skrivning jämfört med tidigaremajoritetsskrivningar i utskotttet.Anf. 36 ()replik:Herr talman! Jag vill påstå att utskottsmajoritetensskrivning är väldigt luddig på den här punkten. Mansäger bara att enskilda barnomsorgsalternativbedrivs. Men man förmår inte ens att nämna ordetvårdnadsbidrag. Det kan ju handla om allt möjligtannat än just vårdnadsbidrag.Det skulle vara väldigt intressant att få höra medvilken intensitet regeringen i det här läget bedriverfrågan.Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag kan inte avgöra intensiteten iregeringen. Det får väl regeringen göra.Anf. 38 ():Herr talman! Jag arbetade en gång på ett företagdär personalen med stor vedermöda hade lyckatsutverka ett löfte från ledningen på företaget att fåbestämma hur dess största arbetslokal skulle se utefter genomförd ombyggnad. Företagsledningensade: Det här får ske på vissa villkor, med vissagivna grundförutsättningar. När lokalen såsmåningom var ombyggd och färdig och det vardags att flytta in i den, hade personalen fåttbestämma vilken gul nyans väggarna i lokalenskulle ha!Visserligen är det här litet tillspetsat uttryckt. Menjag tycker att det är en nog så tydlig illustration avhur det ser ut när det gäller utvecklingen av denkommunala självbestämmanderätten.Jag känner stor oro inför den utvecklingen ochfunderar ofta över vart vi är på väg. ärdet ju mycket svårt att få människor att engagerasig i det kommunalpolitiska arbetet. Det är intesärskilt roligt att som politiker i en kommun baravara med om att göra nedskärningar och slaktaviktiga verksamheter -- speciellt inte när man frånstatsmakternas sida får sådana villkor ochförutsättningar att det inte går att fullt ut prioriteramellan olika verksamheter, utan det blir staten somgör det.Jag tänker bl.a. på den aviseradebarnomsorgslagen, som är ytterligare exempel påhur den kommunala självbestämmanderättenkringskärs. På det sättet får man allt snävare ramaratt besluta inom.Jag ser med stor oro och undrar vadsom händer när vi skall rekrytera politiker till vårakommuner. Finns det någon som är beredd attfortsätta med att städa upp och på olika sätt enbartvara ett verktyg för statsmakterna när det gällerbesparingskrav?Jag tycker att det är viktigt att vi har klartför oss att det inte är någon fundamental skillnadmellan kommunpolitikers sätt att tänka och varaoch vårt sätt att tänka och vara. Man tar precis likamycket ansvar för det man håller på med och församhällsekonomin som de flesta andra människorsom är engagerade i samhällsarbetet.I det här sammanhanget tycker jag att det är viktigtatt ta upp barnomsorgsfrågan. Barnomsorgen är ettav de områden som kostar mest för kommunerna.Givetvis måste det finnas nationella mål med vårbarnomsorg. Men det betyder inte att man inteskall lämna möjlighet för kommunerna att avgörahur dessa mål skall uppnås. Ett sätt att öka deenskilda barnfamiljernas valmöjligheter och ökakommunernas möjligheter att utformabarnomsorgen är att införa ett statligtvårdnadsbidrag, lika för alla barn.Det skulle skapa bättre förutsättningar förkommunerna att leva upp till de nationella mål somvi i har satt upp förbarnomsorgsverksamheten. Det skulle ökabarnfamiljernas valfrihet och möjligheter att frittvälja utifrån sina enskilda förutsättningar.När nu regeringen och har skjutitinförandet av det statliga vårdnadsbidraget framåt itiden med hänvisning till den ekonomiskasituationen i landet, borde det vara en givenkonsekvens att man också medgav att dekommuner som så önskar skulle få komplettera sinbarnomsorg med ett kommunalt vårdnadsbidrag.Alla kommuner varken kan eller vill göra detta,men de kommuner som anser att det skulle fylla enviktig funktion när det gäller valfriheten ochmöjligheten att bygga ut barnomsorgen skulle gesdenna möjlighet.Det förutsätts visserligen i betänkandet att dennafråga skall bli föremål för fortsatt beredning iregeringen. Jag vet genom underhandsbesked attfrågan också diskuteras. Därför nöjer jag mig förnärvarande med detta besked, men jag villunderstryka att det här är en fråga som handlarsåväl om demokrati ochkommunpolitikernas möjligheter att få prioriterainom sin verksamhet som om barnfamiljernasmöjligheter att välja fritt. Det är en nog så viktigdemokratifråga.Jag vill i det här sammanhanget således inte yrka pånågonting annat än det som utskottet föreslår, menjag vill understryka å det bestämdaste att det ärviktigt att detta verkligen kommer att beaktas i detfortsatta beredningsarbetet.Anf. 39 ()replik:Herr talman! Jag stöder inte på en enda punkt, men jag antar att hanhar stort förtroende för den här regeringenseffektivitet när det gäller behandlingen av frågan,så länge regeringen finns kvar vid makten.Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag har fullt förtroende för regeringeni det här arbetet -- det vill jag understryka. Jagtycker att det är viktigt att man, när man diskuterarfrågorna om vårdnadsersättning, skiljerpå vad man tycker i själva sakfrågan och hur manser på frågan om den kommunala demokratin.Oavsett om man tycker att kommunalavårdnadsersättningar är fel i sak är ju ändå fråganom kommunerna skall få prioritera fritt inom sinverksamhet, eller om man i vill ha detsom på det företag jag arbetade på. I så fall kommerdet att bli nyansen på den gula färgensom kommunerna har kvar att besluta om. Dettycker jag är den viktiga principfrågan, herrtalman.Anf. 41 (nyd):Herr talman! Ny demokrati har två reservationer ikonstitutionsutskottets betänkande nr 4. Denförsta handlar om representation i kommunalastyrelser och nämnder, den andra om kommunaltpartistöd.Ny demokrati fick i kommunalvalet mandat imånga kommuner. Valet till kommunala nämnderoch styrelser sker normalt med tillämpning avreglerna om proportionella val. Fullmäktigebestämmer antalet ledamöter och suppleanter somen nämnd skall bestå av, dock lägst fem. Antaletsuppleanter är som regel detsamma som antaletledamöter.Kommunallagen ger kommunerna rätt att i övrigtbestämma nämndorganisationen, och nämndernahar med den fria nämndorganisationen minskat iantal i alla kommuner. De som inrättas kan i vissafall få ett mycket brett verksamhetsfält och därförbli mycket viktiga i den kommunala verksamheten.Ny demokrati har erfarenhet av att denkommunala demokratin kan sättas ur spel genomatt majoriteten ställer nya partier helt utanrepresentation, trots att de egentligen skulle hablivit berättigade till nämndplats. Man kan ocksågenom att besluta om ett mycket lågt ledamotsantalförhindra representation.Vi kan ta ett belysande exempel. I fickNy demokrati två mandat, men ingen nämndplats.I februari motionerade man om att få insynsplats.Svar på motionen har ännu inte lämnats, och ärdet . Mot betalning kan de tvåfullmäktigeledamöterna få sig tillsänt handlingarnatill nämndsammanträden. Under sådana härförhållanden är det inte lätt att förverkligaväljarnas uppdrag.Exemplen kan mångfaldigas!De gamla etablerade partierna tycker att det härsystemet är bra, för då kan man hållauppkomlingarna utanför. Men vi i Ny demokratitycker inte att demokratin skall fungera så här, ochväljarna -- de förstår ingenting.Herr talman! Ny demokrati vill att man skall seöver hur demokratin fungerar när de kommunalanämnderna besätts, men det är vi ensamma om iriksdagen att vilja.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till vårreservation i mom. 3.Herr talman! följer motiveringen till den andrareservationen, den som handlar om kommunaltpartistöd.Ny demokrati anser att stödet till politiska partiervuxit till orimliga proportioner. Genom sinutformning och sin omfattning cementerarpartistödet dessutom den rådande politiskamaktstrukturen och gör det mycket svårt för nyaopinioner att få genomslag. Partistödet försvårarockså politisk dynamik, förnyelse och utveckling.Vi har föreslagit vissa procentuella nedskärningarav det statliga partistödet och vill i reservationen attmotsvarande nedskärningar görs i det kommunalapartistödet. Vi vill att stöd skall ges tillpartier som bildas på nya opinioner. Har ett partifått i tre på varandra följandeopinionsundersökningar, skall det berättiga tillstöd.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till Nydemokratis reservation i mom. 14.Nu vill jag bara vända mig med några ord till HansNyhage och säga att Ny demokrati faktiskt gjordeen bedrift. Vi blev ett parti , och ioktober kom vi in i med 6,7 %stöd av väljarkåren.Vi vet vad det kostar i uppoffringar att tillgodosebehovet hos en folkopinion som inte vill inordna sigi de befintliga, i olika grad ålderstigna, partierna.Vi för i vår motion fram idén om att det parti somhar fått stöd av väljaropinionen i tre påvarandra följande opinionsundersökningar skall fåpartistöd. Vi anser att nya partier vitaliserar detpolitiska livet. Därför är stöd till nya framväxandepartier en viktig demokratifråga.Sedan kan man, som Hans Nyhage, litet spefulltfråga: Hur har ni tänkt att det här skall gå till? Vadskall det kosta? Hur skall man göra? Vad händerom man inte får stöd i tre på varandra följandeopinionsundersökningar?Jag vill ge komplimang till Hans Nyhage för hanskreativitet då det gäller hitta möjligheter till attdetta inte skall gå att genomföra. Jag vill säga somvi brukar: En god idé kan tas som en utgångspunktför en utredning. Då borde Hans Nyhagesutomordentliga kreativitet för att hitta mängdermed möjligheter att genomgöra denna goda idé varavälkommen. Tack, herr talman!(Applåder)Anf. 42 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Först måste jag tacka för detvåldsamma beröm som östes över mig för minkreativitet. Jag vill tacka så hjärtligt.Det finns klara bestämmelser om representationeni nämnder och styrelser. Det är inte de gällandebestämmelsernas fel att Ny demokrati inte fåtttillräckligt många platser, att inte tillräckligt mångamänniskor stöder Ny demokrati så att partiet kanuppfylla de krav som ställs för att få representation.Det kanske kan ordna sig vid något annat tillfälle.Harriet angav ett exempel på där maninte har fått besked i något avseende omrepresentationen. Men det finns klarabestämmelser om att kommunerna har allamöjligheter att låta de partier som är så små att detinte får representationen ändå få insyn ochmedverka vid nämndsammanträdena. Det är enfråga som skall lösas kommunalt. Jag kan barauppmana att be sina partivänneri de kommunala församlingarna som inte fått någoninsyn att verkligen arbeta för det. Att i bestämma åtgärder avden karaktären tycker jag därför vore enöverloppsgärning.Sedan till partistödet. Dess bättre har vi ivarje fall varit tillräckligt seriösa och allvarliga iriksdag, landsting och kommuner så att vi inte harfattat beslut med anledning av ett antalopinionsmätningar. Ny demokratis förslag om 1 %stöd kunde få enorma konsekvenser. Såvitt jagförstår skulle det vara kommunalaopinionsmätningar.Jag vill gärna ha ett svar på en fråga. Om ett partifår stöd i opinionsmätningar i kommunerna tregånger i rad men sedan tio gånger därefter inte fårdet, skall vi då ta bort partistödet? Hur skall mandå göra? Det kan tänkas att det är skildaopinionsmätningar och skilda institut -- sifo, temoosv. Skall det vara en och samma sorts mätning ellerskilda mätningar?Nej, det vi ägnar oss åt i riksdagsarbetet får ändåvara litet mera seriöst.Anf. 43 replik(nyd):Herr talman! Det är som stiftar lagarna.Det är som har stiftat kommunallagen.Det är också som bestämmer sig för vilkautredningar som skall tillsättas för att lösa problem.Jag pekade på ett problem, att demokratin inte fårett genomslag på det sätt som jag hoppas att niandra i denna kammare också anser att demokratinskall få ute i kommunerna.Jag ämnar återkomma till frågan. Jag tänkerkartlägga hur det står till i Ny demokratislokalföreningar ute i landet och kanske t.o.m. tittapå de andra småpartier som är ställda utanför devalkarteller som finns. Jag tänker återkomma ochställa ett krav på att man skall se på frågan igen. Viville att man skulle se på den här frågan inomLokaldemokratikommitténs ram. Men det ville maninte i utskottet, och inte heller vill kammaren det.Så jag ämnar återkomma. Jag hävdar att det intefungerar på ett bra sätt.Beträffande Ny demokratis seriositet kan jag barakonstatera att vi har väckt en mängd goda idéer. Vihar sagt saker som till en början i denna kammaresades vara löjliga och felaktiga. Det har visat sig attvi fått acceptans för det mesta som visagt sedan vi kom in i i oktober 1991.Jag sade tidigare till Hans Nyhage att vi vet vad detkostar i uppoffringar att bära fram enväljaropinion. Vi fick för vår del stöd. Detvill till mycket ansträngning för att man skall ta sigin i det politiska systemet. Därför finns det allanledning, om man vill ha ett vitalt politiskt liv, attfundera över hur man skall hjälpa fram nyaopinioner. Alla andra partier här är så att sägagamla, ålderstigna och befinner sig i olika grader avskymning. Jag förstår att de tycker att det skall varasom det alltid har varit, inga förändringar.Anf. 44 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag vill erinra om att replikerna numera normalt tasi bänken enligt den ordning som vi har kommmitöverens om.Anf. 45 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Jag vill fråga omdet bara är i kommunerna som det är angeläget attge partistöd åt partierna. Såvitt jag vet har nimotionerat om att slopa partistödet förriksdagspartierna.Jag har inte fått något som helst svar på frågan vilkaopinionsmätningar som skall gälla. Om man intenår , vad händer då? Har HarrietColliander funderat över att det mycket spontantkan uppstå en mängd små tillfälliga partibildningari kommunerna -- Kommunens väl och allt vad deheter? Skall också de partier som lever en mycketkort period som en slända omfattas av dettapartistöd?Det finns oerhört många frågor, men framför allt ärdetta inte seriöst, . 46 (nyd)replik:Herr talman! Jag hade inte förväntat mig att få vetaatt partiet inte är seriöst. Vi arbetar naturligtvisvidare. Vi kommer i nästa val visa var vi står.Jag vill gärna ge Hans Nyhage återigen enkomplimang för hans kreativitet. En god idé kanalltid bli föremål för en utredning. Det är precislikadant här. Vi har inte en färdig modell för hur detskall gå till. Vi har en god idé. Vi har en princip ivårt parti att man inte skall börja med att se påsvårigheterna för att genomföra saker. Vi säger skall se möjligheterna och försöka ageradärefter. Det är vår grundinställning, och deninställningen kan man ha i denna fråga också.Därför lämnar jag inte något detaljerat svar påHans Nyhages fråga.När det gäller partistödet anser vi att det gåralldeles för mycket pengar till de politiskapartierna. Det handlar totalt, med statligt ochkommunalt stöd, om . Vårreservation handlar om partistödet på denkommunala sidan. Vi har sagt att vi vill sänka detstatliga stödet och att vi även vill sänka detkommunala stödet. Jag hoppas att Hans Nyhagekan ta detta som ett svar.Anf. 47 ():Herr talman! Jag är något förvånad över förslagetfrån Ny demokrati om att man skall dra ner på detkommunala partistödet. Det kan finnas fog för deti vissa kommuner. Jag vill inte utesluta detta. Mendet låter väldigt populistiskt att säga att vi skall draner på det kommunala partistödet.Riksdagen har ju antagit lagen om det kommunalapartistödet. Där anges inga belopp utan bara vissaprinciper som bör gälla. Kommunerna får införakommunalt partistöd, men det talas ingenting ombeloppen. Jag är som sagt något förvånad över attNy demokrati vill lägga en hårt reglerande handöver kommunerna, att man inte tillerkännerkommunerna möjlighet till eget ansvar på det härområdet utan vill ha statlig detaljstyrning. Detstämmer inte med den övriga ideologiska bilden avNy demokrati, att man inte vill ha statligdetaljstyrning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 6 §. )6 § Arbetstid, semester och annan ledighetFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU4 Arbetstid, semester och annanledighet.Anf. 48 ():Herr talman! I arbetsmarknadsutskottetsbetänkande nr 4 behandlas ett femtontal motionerfrån den allmänna motionstiden. Jag vill helt kortta upp bara några delar av den socialdemokratiskamotionen A225 och därmed också desocialdemokratiska reservationer som är fogade tilldetta betänkande.För det första vill jag ta upp frågan om flexiblaarbetstider. Utskottet är helt enigt om att en friarearbetstidsförläggning är en viktig framtidsfråga.Utskottet pekar på de positiva konsekvenserna aven ökad flexibilitet för den enskildes planering avarbetsliv, familjeliv, studier osv. Flexiblaarbetstider bör också kunna gynna jämställdhetenmellan kvinnor och män.Trots att utskottet så här långt är enigt, avstyrkerman den socialdemokratiska motionen, som juligger helt i linje med utskottets skrivning.Vi socialdemokrater anser att utskottets enighetbör föranleda ett tillkännagivande till regering omutskottets inställning till flexibla arbetstider.Regeringen borde få i uppdrag att återkomma tillriksdagen med ett förslag i den här riktningen. Jagvill därför fråga utskottsmajoritetens talesman:Varför avstyrker ni motionen, när ni ändå harsamma uppfattning som vi?För det andra vill jag beröra frågan om översyn avledighetslagarna och de samlade effekterna avdessa regler för de små företagen. Att visocialdemokrater och regeringspartierna har olikauppfattning när det gäller översyn av arbetsrättenär nog ingen hemlighet. Från borgerligt håll har detväckts många motioner , där manhar föreslagit inskränkningar och förändringar påarbetsrättens område. Vi socialdemokrater anserockså att det finns anledning att göra en lagteknisköversyn av arbetsrätten. Det ser vi som en viktig deli förnyelsen av arbetslivet. Vår målsättning är attarbetslivet skall fortsätta att vara demokratiskt medett verkligt inflytande för både löntagare ochfackliga organisationer.Jag kan förstå att man med stöd av majoriteten iriksdagen nu har tänkt sig att genomföra alla deförsämringar som motionerna har handlat om.Enligt mitt förmenande har det kommit in en nyaspekt på dessa frågor. Det handlar inte längre omatt vi enbart har olika uppfattningar omarbetsrätten, utan även om att man i krispaketet,som gjordes upp mellan regeringen ochSocialdemokraterna, har tagit upp arbetsrättensom en punkt. Man var överens om att förändringarav arbetsrätten skulle ske i förtrolig anda. Hur serAnders G Högmark på detta?Vår tredje reservation handlar om förläggning avföräldraledighet vid förkortning av den dagligaarbetstiden. Föräldraledighetslagen bör ändras så,att föräldern själv får bestämma när under dagenledigheten skall tas ut. Utskottets majoritet delardock inte denna uppfattning. För mig är detta likaviktigt som att säga ja till flexibla arbetstider. Hurman förlägger sitt uttag av kortare arbetstid pågrund av föräldraskap är ju en form av flexibilitet.Varför skall inte en förälder ha möjlighet att självbestämma hur han eller hon vill förkortaarbetstiden, om det inte blir till men förprodutionen?Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall till detre socialdemokratiska reservationer som harfogats till detta betänkande och till utskottetshemställan i övrigt.Anf. 49 HANS ():Herr talman! Under den här turbulenta tiden är detinte lätt att koncentrera sig. Det är trots allt viktigafrågor som behandlas i betänkandet AU4.Vänsterpartiet står bakom ett flertal motioner. Jagtänkte beröra några av dem.Till att börja med när det gäller föräldraledighetenhar vi motionerat för att det skall ges ökademöjligheter i lagen för den enskilde individen attanpassa sin föräldraledighet med tanke på barnetsbästa. Men utskottet vill konstigt nog inte stödjadet kravet, trots att den individuella flexibilitetenofta används som ett honnörsord. Jag delaruppfattningen om att socialdemokraternas motionär väl värd att stödja.Som vi har yrkat på i en av att-satserna skall detvara tillåtet att använda den individuellaflexibiliteten för att kunna välja mellan entrefjärdedelstjänst och en heltidstjänst. Det skallvara möjligt att förlänga rätten till individuellflexibiltet i de fall där det bedöms vara viktigt förbarnet att behålla kontakten ända tills barnet . Detta kommer inte att bli vanligtförekommande, men det är mycket viktigt att hadenna möjlighet för dem som verkligen behöverdet.De att-satser som vi har i våra yrkanden syftar tillatt stärka den enskildes position när det gäller attkombinera familjelivet och ansvaret för barnenmed förvärvsarbete. Jag yrkar bifall till förslagen ivår meningsyttring.En annan punkt handlar om flexibel arbetstid. Detär en jättefråga som har en lång historia och somdiskuteras mycket. Den hänger också ihop med denallmänna arbetstidsfrågan, som ju har utretts, stöttsoch blötts och, såvitt jag förstår, lagts i skafferiet förett tag. Det beror kanske på anpassningen till EG,där man har mycket striktare regler i det häravseendet än vad vi i har.Herr talman! I motion höjs det ettvarnande finger mot att man inte skallproduktionsanpassa människans arbetstider sålångt att det blir mycket stora svårigheter för denenskilde individen att hänga med och stanna kvar iarbetslivet. Det ligger en fara i att låtaproduktionens -- arbetsgivarnas och kapitalets --intressen komma i första hand. Det är inte bara visom har sagt detta utan även flera remissinstansertill arbetstidsutredningen har gjort sammauttalande. Vi har varnat för att låta produktionensintressen komma i första hand.Socialdemokraterna har talat mycket vackert ombehovet av flexibla arbetstider sett ur den enkildessynvinkel, och det kan jag instämma i. Numeraanpassar man sig beroende på familjestruktur ellerav andra privata skäl till ganska okonventionellaarbetstider. Vår arbetstidslagstiftning och vårtradition med kollektivavtal och lokala uppgörelserger mycket stora möjligheter till flexibilitet.I det socialdemokratiska förslaget finns det enpassus om att det skall råda full frihet för lokala ochbranschmässiga avtal. Denna frihet kan iblandunder vissa konjunkturlägen, då det kanförekomma mycket hård press från arbetsgivaren,bli så liberal att den enskilde drabbas. I det härläget har jag därför svårt för att generellt yrka bifalltill denna oerhört stora flexibilitet. Men jag delarandemeningen i att den enskilde arbetstagarengenom sin fackliga organisation skall ha mycketstor möjlighet att anpassa arbetstiden, självfalletmed hänsyn till produktionen.Den fråga som från min synpunkt är den störstafrågan aktualiseras i motion A711, som gäller sextimmars arbetsdag, alltså en generellarbetstidsförkortning.