prot · GF0974 · 1992-03-11 00:00:00 — har vissa förändringarkunnat göras, och vi utgår från att det fortfarandefinns utrymme för rationaliseringar.Anf. 113 ():Herr talman! sade i början avsitt anförande att utökningen av tre tjänster och denkostnad som det medför täcks av höjda avgifter. text som motionären har använt sig av skalltjänsterna användas för utökad tillsynsverksamhetoch inte för tillståndsverksamhet. Tillsyn ger ingaytterligare inkomster. Det är avgifterna förtillstånden som ger inkomsterna. Det måsteinnebära att varje tillstånd kommer att kostaåtskilligt mer.Med tanke på att datainspektionen redan tidigarehar varit försiktig med att ta ut dessa avgifter,därför att inspektionen vet att dessa avgifter harbetytt mycket för små och stora föreningar, tyckerjag att det är anmärkningsvärt attsocialdemokraterna på detta sätt vill ökakostnaderna för dem som får tillstånd.Vidare har vi frågan om den allmänna generellanedskärningen. Vi lever i ett mycketbekymmersamt ekonomiskt läge. Det finns säkertåtskilliga områden som både och jagskulle vilja skona från budgetnedskärningarna.Med tanke på det statsfinansiella läget måstesamma krav på återhållsamhet och fortsattarationaliseringar respekteras inom allaverksamhetsgrenar -- även inom datainspektionensområde.Anf. 114 ():Herr talman! har fel också när hon sägeratt tillsyn inte ger några nya pengar tilldatainspektionen. Jag fick intrycket att tillsyn barakostar pengar. Det är alldeles uppåt väggarna fel. vet vi att det de gångervi har vidtagit tillsynsåtgärder har lett till att mångaav de svarta områden som pratade om har kommit . Det harinneburit att många ansökningar har kommit in,där man har begärt tillstånd.Egentligen vet inte vad hon pratar om.Det är alldeles uppenbart att hon har fel på dennapunkt.De som representerar regeringssidan i dennadebatt skulle lyssna litet mer på vad de personersom representerar dem i datainspektionen har sagti denna fråga. Lyssna på dem som har haftmöjligheter att följa denna verksamhet, så skall nise att vi är ganska ense om att en ökad resursramför datainspektionen verkligen är väl användapengar. Jag vill påstå att en väl avvägdresurstilldelning till datainspektionen också i höggrad bidrar till en förbättring av ekonomin isamhället. Genom att man tar datateknik till hjälpkan man göra omfattande besparingar inte minst iden offentliga verksamheten. Omdatainspektionen inte får tillräckligt med resurserfår den vänta med att ta nya system i drift som ärbilligare och som skulle kunna spara många slantarför kommuner och annan offentlig verksamhet, ochäven för privat verksamhet för den delen.Jag vill påstå att en satsning av det slag som vi iutskottsmajoriteten föreslår skulle vara välanvända pengar, som skulle få stor betydelse församhällsutvecklingen också från ekonomisksynpunkt.Anf. 115 ():Herr talman! Om jag skall dra slutsatsen av KurtOve mångordiga utläggning blir den tillsätter tjänster för tillsyn, men de kommeratt få användas för att behandla ansökningar omtillstånd, därför att vi kommer att få en anhopningav nya ansökningar. Det som står i motionen äralltså en from förhoppning.Anf. 116 ():Herr talman! Jag tror inte att skallförsöka tolka vad jag säger. Det ger jag bäst uttryckför själv.Om man har följt denna verksamhet det minstalilla, ser man att datainspektionen ända sedan denbörjade sin verksamhet har haft svårt att leva upptill målen för tillsynen. En förutsättning för att göradet är att datainspektionen kan behandlatillståndsansökningar inom rimlig tid. De resursersom utskottsmajoriteten vill tillföradatainspektionen skall dirigeras till en ökad tillsyn.Det har vi också understrukit i våra skrivningar.Om hade bemödat sig om att ta del avvad utskottsmajoriteten verkligen har sagt hadehon kunnat bespara sig det förra inlägget.Anf. 117 ():Herr talman! Jag läser innantill. Det står att de tretjänsterna skall användas för tillsyn. sade att dennatillsyn kommer att generera mångatillståndsansökningar. Då drar jag slutsatsen atttjänsterna kommer att användas förtillståndsprövning.Anf. 118 ():Herr talman! Det som skiljer oss, och det är detväsentliga , är att vi vill ge datainspektionenmöjligheter att leva upp till de målsättningar somden har bestämt sig för, som syftar till att förbättraden personliga integriteten och ge service tilloffentliga myndigheter och privata, så att de kaneffektivisera sin verksamhet. Ni vill för er del tabort av datainspektionens nuvaranderesurser. Att med det som utgångspunkt hävda skulle kunna klara både tillsyn och att inom enrimlig tid behandla ansökningar om tillstånd äralldeles felaktigt.Jag kan bara uttrycka förhoppningen att dennakammare ställer upp på utskottsmajoritetensförslag. Datainspektionen behöver dessa resurserför att leva upp till ett rimligt tillsynskrav och till dekrav som denna kammare har ställt påinspektionen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Stöd till politiska partierFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU29 Stöd till politiska partier (prop.1991/92:100 delvis).Anf. 119 (nyd):Herr talman! I ett modernt demokratiskt samhällefinns vissa självklarheter, bl.a. att gamla och sjukabör och skall få hjälp som tack för vad de haruträttat. Samhället skall givetvis inte tillåta någonmisär. Skyddsnätet skall ligga lika högt sommedkänslan. Sådana utgifter är viktiga. Sådanabeslut skall vi fatta med förtjusning.Vad är som går till de politiskapartierna? Vad är 500 milj.kr. som går till presstödför att hålla vissa politiska partiorgan vid liv? Vadär 13,5 miljarder, dvs. 13 500 000 milj.kr., i stöd tillorganisationer och föreningar? Vad är 5 000milj.kr. till landstingsbyråkratin?Jo, det är att politikerna tar andras pengar,skattebetalarnas pengar och utnyttjar till eget bruk.Partistödet är alltså inte det största av dessa belopp,och framför allt inte det partistöd som riksdagendirekt kan påverka. Men det används av politiskapartier. Jo, t.ex. till att smutskastavarandra. Det används för att lyssna på varandra ikammaren -- det kan vara flera personernärvarande . är det nästan likamånga här som uppe på läktaren. Det är ovanligtbra. De andra sitter någon annanstans -- obs! Partistödet kan användas till att avlönaombudsmän som åker omkring i landet. Det kananvändas till att göra groteska valaffischer, där manförsöker snygga upp en del, och till att skriva någotkonstigt på andra affischer. Det används till atthålla kurser osv. det används till att bygga uppen apparat, ytterligare en apparat. Vi har fullt avdem i Sverige.Om man vill ha det på det viset så är det väl okej,kan man säga. Men, herr talman, varför skall folkbetala till det över skatten? I så fall borde man istället betala direkt.Varje svensk -- och då menar jag varenda levandeperson från en månads ålder och uppåt -- betalar1 . i förenings- ochorganisationsavgifter till föreningar som de inte ärmed i själva. Det är det som kallas förorganisationsstödet. Ovanpå det kommer alla deandra beloppen. Då är man uppe i 2 000 kr.Vi har kommit fram till att i andrasammanhang skall föregå med gott exempel. Det är viktigt att inte gå ut till andra ochsäga: skall ni skärpa er. Det skall bli litethårdare tider. Men själva skall vi be att få merapengar att rulla oss i.Vi har föreslagit att man skall halvera partistödetsnarast. Att ta bort det med en gång skulle bli ensådan fruktansvärd chock att man antagligen skullefå skicka in läkare här i lokalen för att klara av det.Halvera partistödet !Sedan en ekologisk betraktelse. Det finns mångaintressanta små kryp i ett träsk. Därför bör manvara mycket varsam när man dränerar träsk. Dethar jag lärt mig. Däremot finns det träsk som maninte skall vara varsam när man dränerar. Det ärpolitikens eget träsk. Där finns det alldeles säkertmycket intressant som kommer fram, om man gårtill botten.Med detta vill jag yrka bifall till Ny demokratisreservation.Anf. 120 ():Fru talman! Ny demokrati och fört in ironi, sarkasmer och skämt i denpolitiska debatten kanske mer än någon annan.Man kan säga att den traditionen fortsätter i justdetta ärende.När jag lyssnade till undrade jagom det möjligen finns en diskrepans mellanreservationens formuleringar och hans egna åsikteri denna fråga. Jag fick inte det hela riktigt klart förmig. utgick från att han villetillstyrka reservationen, och jag får väl utgå från attden gäller som utgångspunkt för denna debatt.Att stödet till de politiska partierna skulle uppgå till800 milj.kr. är helt felaktigt. Jag har tittat påsiffrorna. De framgår för övrigt av propositionenom det kommunala partistödet, som vi antog här ihöstas. Jag har sett på beloppet tillkommuner och landsting och de belopp somföreslås för /93 på den statligasidan, som inkluderar partigruppsstödet här iriksdagen, och jag kommer inte upp till mer än561,9 milj.kr. Det är en bra bit ifrån 800 milj.kr.Det gäller att ha litet rimliga proportioner påsiffrorna, för att citera reservationen. Det gäller attförsöka ansluta siffrorna till verkligheten. Det harman inte lyckats med i reservationen.Det intressanta är också att man i reservationenansluter sig till principen att det skall finnas ettpartistöd. Det skulle man inte kunna tro när manlyssnar till , att det är en viktigprincip för partiet. Det står klart och tydligt ireservationen: ''Ett måttligt och välmotiveratpartistöd skulle säkert stödjas av en majoritet avväljarna.'' Då kommer vi in på en debatt som intehandlar om principerna utan om rimligaproportioner.För min del anser jag, liksom utskottsmajoriteten,att det nuvarande stödet är väl avvägt. För minpersonliga del skulle jag kunna diskuteraförändringar för partier som har avväljarna, om man skall ha en regel om förstatligt stöd eller om gränsen skall dras vid 1 %.Det förslag som nämns i reservationen, att manskulle ge stöd till partier som får iopinionsundersökningar, är ett stort skämt. Hurskulle man formulera en lagstiftning på dennapunkt? Skulle man tala om vilka institut som vi kanutgå från? Skulle man i lagtexten föreskriva vilkakriterier som skulle gälla, hur stort underlagetskulle vara osv. ?Skulle man också föreskriva vilka partier somskulle få valsedlar? Jag representerar ett litetlågstatusparti och vet att under en stor del av vårtpartis historia förekom vi inte på institutensvalsedlar. Man fick fylla i blanka valsedlar. Detta ären helt orimligt konstitutionell konstruktion, attutgå från opinionsundersökningar för statligtpartistöd.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall tillutskottsmajoritetens förslag.Anf. 121 (nyd):Fru talman! menar att vi haranvänt oss av sarkasmer och annat i dessasammanhang. Det är alldeles riktigt, och detbehövs i allra högsta grad.När det gäller beloppen hoppas jag att allaobserverade att partistödet bara var 561 milj.kr.Det skulle vara ''bara'' i så fall. Jag vill påstå att detbeloppet är fel. Det tror jag att vetom. Man har där nämligen bara tagit med vissabelopp. Man har inte tagit med gratishyror, lönertill folk som är politiska sekreterare och allt vad detheter. När jag säger en miljard är det ett ganskakonservativt framräknat belopp för hela landet, förkommuner, landsting och riksdag. Det är alltså inte''bara'' 561 miljoner, och för övrigt är det heller inteså litet.Vi har sagt att vi tror att folk accepterar ett måttligtpartistöd. Detta är just vad jag sade tidigare,nämligen att det gäller att föregå med gott exempel.Vi måste visa att vi inte rullar oss i en massa pengaroch har en massa löjligt stora organisationer. Vimåste vara effektiva. Vi lever på andra människorspengar. Med en halvering av partistödet tror jag attvi skulle visa vägen, det vidhåller jag.Ingvar sade att var ett stort skämt.Det var ju trevligt att höra att att något i detta var roligt. Menenprocentsgränsen är inte alls något skämt. Kds vetoch vi vet att fyraprocentsgränsen och debestämmelser som finns ger en utomordentligmöjlighet att sätta sig på de partier som vill läggasig i leken. Om vi är för en levande demokrati är vigivetvis för ett stöd till politiska rörelser somkommer i gång i stället för att utnyttja våra 561miljoner eller 1 000 miljoner till att trycka ner dessarörelser och säga till dem att de inte får något stödeftersom också de börjar bli litet av elefanter.Vi tycker därför att detta är en bra metod, och vihar föreslagit att partierna skall ha avväljarstödet och att det skall ha fastställts i tre påvarandra följande opinionsmätningar. Om detvillkoret är uppfyllt finns denna företeelse, ochpartiet skall då ha möjlighet att konkurrera medövriga. Konkurrens på lika villkor gäller isamhället, säger vi, och det säger också många avregeringspartierna. Konkurrens på lika villkor skallockså gälla inom politiken.Anf. 122 ():Fru talman! Det är hög tid att ändra på systemet,skriver man i reservationen, men det framgår inteefter vilka principer man vill ändra systemet. Vadsom är måttligt, på vilka nivåer man skall lägga sig,är något som vi kan diskutera. Vad är då måtta? Ärdet måtta t.ex. att påstå att gratistjänsterna för depolitiska partierna och de politiska sekreterarnaskall uppgå till över 400 milj.kr.? Om man hävdardet har man nog fel på sin räknesnurra.Man skulle kunna diskutera enprocentskravet omdet utgick från fasta kriterier, t.ex. resultatet inärmast föregående val. Det är den regel som gällerför den officiella valservicen. Men för att få del avdet statliga stödet till politiska partier gäller att mani närmast föregående val skall ha uppnått avrösterna. Detta, , hade vi i kdsmycket stor glädje av under den senastemandatperioden, eftersom vi då hade passeratdenna gräns. Det var av stor betydelse för vår del.Men att utgå från opinionsundersökningar ärdäremot helt orimligt. Då måste man ju i lagtextenmycket klart specificera vad som skall gälla fördessa opinionsundersökningar, eftersom renagodtycket annars kan komma att styra partistödet.Tack för ordet!Anf. 123 (nyd):Fru talman! Debatten handlar om vad som är måttaoch vad som inte är det. Om man räknar in diversetjänster, hyror och annat är det aktuella beloppeten miljard. Många har räknat på detta, så jag trorinte att vi här behöver bråka om det -- vi kanmöjligtvis göra det privat om vill.Men det spelar inte någon större roll om det ärfråga om 1 000 miljoner eller 900 miljoner -- det ärpå tok för mycket. Vi i Ny demokrati, som också ärett politiskt parti, som också har kostnader och somockså är belastade med diverse utgifter föreslår attbeloppet dras ner till hälften. Jag kan garantera attväljarna skulle applådera om kundeföregå med gott exempel och göra detta.Sedan till frågan om och opinionsmätningar.Gamla val är gamla. Det är undermandatperioderna som nya opinioner dyker upp,och då skall vi som sitter i inte vara sårädda för dessa nya opinioner att vi använder vårapengar till att sätta oss på dem. Vi tycker att vi skallvara litet flotta. Man kan mycket väl mäta detta.Något utskott i kan säkert tala om precisvilken fråga folk skall svara på för att man skall fåfram de uppgifter man behöver. Vi har sagt att ettparti som i tre på varandra följande SIFO-mätningar eller någon annan form av mätningar fårminst kommer med och får stöd för att delta ivalkampen. Jag tycker faktiskt att det är fair play.Vi får inte vara för konservativa. Jag tycker att i allafall här verkar litet rädd för att detskall komma något nytt. Men det skall man ju intevara i en demokrati. Det är ju tvärtom det som ärdet intressanta. Det gamla som bara går av sig självtär väl inte så väldigt intressant.Anf 124 ():Fru talman! Det är då bara att konstatera att Nydemokrati förespråkar statligt legitimeradeopinionsinstitut. Skulle vi genomföra enneddragning till hälften av de nivåer som gäller , får vi kanske göra som Ny demokrati, dvs.skicka våra valsedelsförsändelser via Baltikum.Anf. 125 (nyd):Fru talman! Det tycker jag faktiskt att ni skall göra!När vi gjorde det gav vi massvis med människor därborta arbete. En hel del människor kunde jobba i14 dagar. Det var ett mycket bra sätt att agera.Att mäta upp i en opinionsmätning är ingetproblem såvida man inte vill göra det till ettproblem. Släpp taget om bordskanten, och bit intefast er utan låt de andra, vilka de nu är, komma in!Det kan ju tänkas vara ett kvinnoparti, och dåkommer ni att ligga jättetaskigt till om ni harförsökt stoppa dem. Tänk om en massa rasandekvinnor kommer in här efter nästa val i stället förNy demokrati, som kom den här gången!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Anslag till skatteförvaltningen, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU16 Anslag till skatteförvaltningen,m.m. 1991/92:100 delvis).Anf. 126 ():Fru talman! Till det betänkande som behandlashar vi socialdemokrater fogat en reservation på ettmycket viktigt område. Vi har tyvärr från enmajoritet i utskottet inte vunnit någon som helstförståelse för våra synpunkter. Vad vi föreslår ärsom vi ser det måttliga men väl motiverade krav påökade insatser för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten.Den ekonomiska brottsligheten har, som vi säger ivår reservation, tagit en allvarlig utveckling i vårtland. Så gott som får svenska folket i bl.a.massmedia rapporter om olika somuppdagats bl.a. genom de granskningar som utförsav skattemyndigheterna.Den tidigare socialdemokratiska regeringennedlade ett intensivt arbete på att komma åt denekonomiska brottsligheten. För oss förefaller detanmärkningsvärt -- men icke förvånansvärt -- attden nya borgerliga regeringen i sin förstabudgetproposition inte på något sätt kan eller villange några som helst åtgärder mot denna typ avbrottslighet.Genom skattereformen, som den borgerligaregeringen nu håller på att punktera, har utrymmetför avancerad skatteplanering,skatteundandragande och skattefiffel minskat. Atthelt avskaffa möjligheterna tillskatteundandragande är inte möjligt. Därför är detnödvändigt att man på alla sätt upprätthållertilltron till skattesystemets rättvisa, och det gör manbäst genom att förstärka åtgärderna motskattebrott.Riksdagen kommer senare i vår att behandla ensocialdemokratisk partimotion, där vi kräver enförstärkning av resurserna till polisen,kronofogdemyndigheterna och åklagarna medsammanlagt 50 milj.kr. utöver vad regeringen harföreslagit. I den här reservationen pekar vi påbehovet av åtgärder för att råda bot på de bristersom finns hos skattemyndigheterna. Behovet avexempelvis utbildning är stort. Vidare skulle vigärna se att en särskild myndighet, exempelvisriksskatteverket, fick ett övergripande ansvar föratt samordna skattemyndigheternas, tullverketsoch kronofogdemyndigheternas ansträngningar attangripa den ekonomiska brottsligheten.Våra ytterst blygsamma krav avvisas avutskottsmajoriteten. Motivet för denna avvisninganges vara det statsfinansiella läget. Det kan välinte vara bärande skäl, ty erfarenheterna visar attförstärkningar i olika former, som skaparmöjligheter till ökad och framför allt effektivkontroll, kommer att ge betydande ökningarav statens inkomster. Åtgärderna kostar mer än degenererar i inledningsskedet men kommer väl attbetala sig inom . Det här är således enligtvårt förmenande en mycket bra investering införframtiden.Avslutningsvis vill jag säga att det säkerligen kännsföga stimulerande för dem som arbetar med attbekämpa den ekonomiska brottsligheten närregeringen hos skattemyndigheten minskar enredan otillräcklig resurs för att komma i nivå medandra myndigheters möjligheter att utreda brott.Fru talman! Med det sagda yrkar jag bifall tillreservation nr 1 som är fogad vid detta betänkande.Anf. 127 (nyd):Fru talman! Jag skulle vilja tala om skatten ochbetydelsen av att den visas.Rent allmänt sett gäller det att veta vad man gör, attkänna till fakta och att se till att folk inte blir fördabakom ljuset av sina valda ombud. Det svenskafolket betalar mer skatt än något annat folk. Dåmåste det ju också vara väligt intresserat av attdessutom känna till hur, var, när och varför alladessa pengar används.Anställda skall givetvis veta vad de själva kostar urarbetsgivarens synpunkt. I stället har fackenförsökt förbjuda arbetsgivarna att informera omlöneskatt och arbetsgivaravgifter. Sådant skall såatt säga smygas i väg. Konsumenterna blir bara, omde är väldigt uppmärksamma, upplysta om självamomsen, men de vet ingenting om de särskildavaruskatterna -- om bensinskatt, tobaksskatt,spritskatt, maltskatt, energiskatt, reklamskatt,fordonsskatt, kilometerskatt osv.Konsumenterna säger t.ex., för att här använda ettdjärvt ord i sammanhanget: Oj, vad brännvinet harblivit dyrt! -- Och tror de verkligen attbrännvinet har blivit dyrt, men så är det inte, utandet är skatten som har höjts.Jag tycker att i ett högskattesamhälle där man harambitionen att sänka skatten skall man verkligenockså tala om för alla hur hög den är, var den liggerosv. Sedan kan folk själva avgöra om man skalltycka att skattenivåerna är lämpliga. ''Därav skatt'' vore en ärlig information tillkonsumenterna. ''Därav skatt'' vore också ettmycket bra tillägg vid utbetalning av lön. Det finns,som ni vet, när det gäller löneutbetalandet tvåsorters skatter: dels den som dras pålöneutbetalningsdagen och som det lämnasinformation om, dels den som företagen får betala.Det här är givetvis obehagligt förhögskattesamhällets tillskyndare. Man villnämligen uppenbarligen smyga med skatten förmedborgarna. Av de sammanlagt litet drygt 800miljarder kronor -- 800 000 miljoner -- som svenskafolket på ett eller annat sätt betalar in i skatt är 290miljarder -- alltså 290 000 miljoner -- synliga. Detandra är icke synligt, utan finns bara inbakat i andrasiffror.Fru talman! Det är ofta skumt när man inte ser. Jagvill därför yrka bifall till reservation 3 vid mom. 10i skatteutskottets betänkande nr 16.Anf. 128 TALMANNEN:Som information till kammarens ledamöter vill jagmeddela att om voteringarna inte har påbörjats , blir det inte några voteringar , utan deuppskjuts till nästa vecka.Anf. 129 ():Fru talman! Jag kommer kanske att ta i anspråknågot mer än mina , men å andra sidanskall jag korta ned mitt anförande om , sådet kommer att jämna ut sig i det stora hela.I detta betänkande behandlas anslag tillskatteförvaltningen. Det är inte många som tyckeratt det är roligt att betala skatt. Men det blir å andrasidan ännu bistrare om man sänker skatterna så attden generella välfärdspolitiken ersätts med denstarkes trygghet.Det blir ännu mindre roligt att betala skatt om manfår en känsla av att vissa slipper undan från det somandra måste betala. Därför måste alla skattesystemkombineras med en effektiv kontroll. Fru talman!Skatt utan kontroll är kollekt. Skatteförvaltningensdevis är ''rätt skatt på rätt sätt'', dvs. att ingenskattskyldig skall betala för mycket eller för litet iskatt.Det är min övertygelse att merparten av deskattskyldiga, vare sig det rör individer ellerföretag, gör rätt för sig. Svenskarna är inte ett folkav fifflare. Vi skall därför inte hamna i ettöverdrivet kontrollsamhälle. Jag kan gärna tänkamig ett slags ''taxpayers charter'', som diskuteras ivissa anglosaxiska länder -- en traktat som klargörde skattskyldigas rättigheter. I den kan t.ex. ingårätten till en likformig prövning. Men det finnsproblem, och de växer om inte en erforderligkontroll upprätthålls.Det finns problem på företagssidan. I endoktorsavhandling av , sompresenterades i nr 38/91, klargörsatt marknadsmekanismerna sätts ur spel genomskattefusk, och en osund konkurrens uppstår.Enström konstaterar att skttefuskande företag harmer än lägre kostnader och kan hålla 25 %lägre priser.Enström menar att för vissa företag harskattefusket blivit det främsta konkurrensmedlet.Företagen hamnar i en ond cirkel. Det leder i sintur till ytterligare ökat skatteundandragande.Skatteundandragande leder till att välskötta företagslås ut av mindre nogräknade konkurrenter. Fiffletleder till lägre vinster för de seriösa företagarna ochen höjd kostnadsnivå. Orsaken härtill är att seriösaföretag tvingas möta konkurrensen med satsningarpå marknadsföring, vilket leder tillkostnadsökningar.Riksåklagaren och har iår till regeringen överlämnat en utredningangående ekonomisk brottslighet.