prot · GF09124 · 1992-06-02 00:00:00 — Men egentligen är det enhöjning, eftersom reserveringsmöjligheterna tasbort.Men så infördes bakvägen en ny reserveringsform,nämligen skatteutjämningsreserven, den s.k.surven. Den gör att det genomsnittligaskatteuttaget är endast . För vissa företagkan det vara något högre, men för vissa storföretagfaktiskt ännu lägre. Det systemet är kompliceratoch krångligt. Vi har väckt motioner om att ta bortdet systemet. Vi vill ha ett rakt och enkeltföretagsskattesystem.Motionen avslogs . Ett enigt utskott ansåg attdet fanns inga skäl att ändra på detta. Men harregeringen tillsatt en utredning som föreslår attsystemet med skatteutjämningsreserver, surven,skall avvecklas. Visst blir det då logiskt att när detkrångliga systemet avvecklas att sänka skattesatsenytterligare. Vi säger i stället att det krångligaskatteutjämningssystemet, surven, skall avvecklasoch att skattesatsen på skall behållas. Då fårvi ett rakt, genomskinligt system som fortfarande ärmycket konkurrenskraftigt mot EG- och OECD-staterna.Det blir en bättre fördelningspolitik.Företagsbeskattningen betalas främst frånkapitalägarsidan. Det visar de studier som LO hargjort av de fördelningspolitiskaeffekterna av regeringens förslag, och det visarrapporter från ochrepresentanthus, dvs. att i grunden slår det härhårdast på kaptialägarsidan.Herr talman! Vi har tidigare yrkat påatt skatteutjämningssystemet skall avvecklas. Vigör det återigen. Jag yrkar bifall till denmeningsyttring som finns från sidavad gäller mom. 3 beträffande den allmännainriktningen av företagsbeskattningen.I våras avslogs förslaget. Vi har kommit en bitpå väg. vill även regeringen avvecklaskatteutjämningssystemet, surven. Men regeringenvill kombinera det med att sänka bolagsskattenytterligare. Vi säger att det är improduktivt attförsöka att politiskt garantera vinster till industrin.Det skall industrin och företagen klara själva, intemed hjälp av politiker i riskdagen.Vi skall ha en konkurrenskraftigföretagsbeskattning. Det får vi med en 30-procentigföretagsbeskattning utan skatteutjämningsreserv.Den av mig anmälda taletiden är slut. Jag vill yrkabifall till reservationerna 8 och 3 frånSocialdemokraterna. Den fråga som tas upp ireservation 8 tog vi upp . Den gången avslogsvårt yrkande med en mycket kort skrivning avutskottet. Vi är glada att Socialdemokraterna ochVänsterpartiet nu har närmat sig varandra. Dennafråga bör lösas. Om det inte sker vid dettavoteringstillfälle är jag säker på att båda partiernakommer igen. Detta är en nödvändig åtgärd för attsvenskt näringsliv skall få en bättrekonkurrenssituation på turistsidan och för attstoppa skatteundandragande.Anf. 39 ():Herr talman! I det ärende vi nu behandlartillstyrker utskottet regeringens proposition om enändring av reglerna för lagervärdering. Utskottetvill också göra ett tillkännagivande till regeringenangående det s.k. upphovsmannakontot ochmöjligheten för innehavare av sådant konto attöverföra pengar mellan banker utanskattekonsekvenser. Utskottet avstyrker också enmängd motioner som har väckts dels med anledningav propositionen, dels under den allmännamotionstiden.Förslaget i propositionen är, som , ganska tekniskt. Det innebär i korthet attden värdering av lagret som gjorts i räkenskapernaskall godtas skattemässigt om värderingen inteunderstiger det lägsta av anskaffningsvärdet ellerdet verkliga värdet. Skälet för denna ändring är dennya lagervärderingsregel som genomfördes iskattereformen. De gamla reglerna från tiden föreskattereformen innebar enligt huvudregeln att deni räkenskaperna gjorda värderingen kunde godtasvid beskattningen, om nedskrivning inte skett medstörre belopp än av lagrets anskaffningsvärdeeller av återanskaffningsvärdet, om detta var lägrepå balansdagen. Till detta kopplades tvåsupplementärregler.Supplementärregel 1 syftade till att ge företagen enmöjlighet att vid en lagerminskning behålla enuppbyggd lagerreserv. Supplementärregel 2innebar att s.k. råoch stapelvaror fick tas upp till70 % av det lägsta marknadspriset för varornaunder de närmast föregående nio beskattningsåren.Reglerna om nedskrivning syftade främst till att geföretagen en möjlighet till konsolidering ochresultatutjämning och att dämpa dekonkurrensnackdelar svenska företag led av,genom en vid det tillfället mycket högbolagsskattesats.Genom skattereformen togs de bådasupplementärreglerna bort. menade attden lägre bolagsskattesatsen -- skattesatsen sänktesfrån tidigare till -- gjorde att en merförsiktig värdering av lagret än vad som följer avbokföringslagens bestämmelser inte skulle medges.Bokföringslagen regler innebär att lagret skallvärderas till högst det lägsta av anskaffningsvärdeoch verkligt värde -- lägsta värdets princip. Somverkligt värde anses nettoförsäljningsvärdet. Omanledning finns får det verkliga värdet bestämmassom återanskaffningsvärdet efter avdrag förinkurans.Frågan om hur anskaffningsvärdet skatterättsligtskall bestämmas har föranlett skilda bedömningar,eftersom begreppet inte är entydigt definierat ibokföringslagen.Trots att en kommitté nu ser överredovisningslagstiftningen, där bl.a.lagervärderingsreglerna ingår, föreslår nuregeringen att den värdesättning av lagret som hargjorts i räkenskaperna skall kunna användas vidbeskattning.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan att bifallaförslaget i propositionen och avslag på den medanledning av propositionen väckta motionen.Därutöver finns i detta ärende en rad motioner somhar väckts under den allmänna motionstiden.Socialdemokraterna har väckt två motioner. Dethar framför allt varit diskussion om den motion omavdragsmöjligheterna vid konferenser som väcktesav . krav var attavdrag skall medges endast om särskilda ochsakliga skäl motiverar att man lägger en konferensutanför Sverige.Socialdemokraterna i utskottet har valt att intefölja upp detta yrkande ordagrant. Man har i ställetönskat ett tillkännagivande angående intensifieradskattekontroll, som man kallar det, när det gällerkonferensresandet utanför gränser.Utskottet har valt att skriva att man anser detmotiverat att se över att de regler som finns påområdet följs. Det är entydigt att konferensresorutanför gränser redan nu fårskattekonsekvenser om det finns s.k. nöjesinslag.Det som kanske förvånar är Socialdemokraternasvilja att gå ännu längre. Man måste ställa sig fråganom det är ett omfattande och snabbt växandeproblem som vi nu ser framför oss. Sanningen är attutvecklingen, olikt den , visar attkonferensresandet inte växer i omfattning. Detgäller både konferensresor inom gränseroch utrikes resor. Det finns en mycket enkelförklaring till det. I den lågkonjunktur vi nubefinner oss i har företagen svårt med sinakostnader och måste se över dem. Då minskar debl.a. Tendensen är snarareatt detta är ett mindre problem . villSocialdemokraterna ha hårdare kontroll.Inom utskottet har vi också diskuterat synen påinternationalisering och över huvud taget hur manskall se på detta att anställda i svenska företag kankomma utanför gränser. Det ärnaturligtvis önskvärt att konferensverksamhet i storutsträckning hamnar inom . Det gynnarsvensk turistnäring och hotellrörelser och liknande,som har stora problem. brukar vi iandra sammanhang tala om vikten av att människori får komma ut och se andra miljöer, andrasätt att fatta beslut, andra kulturer. Det gällernaturligtvis även anställda inomföretagssektorerna.Ibland har man särskilt stor förståelse för vikten avatt få resa utomlands. Detta gäller inte minstriksdagsmännen själva. Men när vi kommer in påresande inom näringslivet eller när företag väljeratt lägga en konferens utanför rikets gränser, fårman anta att det är fråga om stora nöjesinslag, ochdå skall kontrollen vara rigorös. Det är olyckligt.Det visar på att talet om den utökadeinternationaliseringen inte sträcker sig till att gällaäven vanligt folk som jobbar inom företagen.Lars i har anslutit sig tillSocialdemokraternas yrkande. Han sade att ävenom det finns en samsyn mellan de flesta partier iriksdagen i fråga om företag, gäller detta inteVänsterpartiet. Det kan man lugnt påstå. Detkänns litet otidsenligt att börja tala om kraftigaskattehöjningar när det gäller bolagssfären. Ävenom man kan ha olika syn på vikten av att nu sänkaskatter, är det märkligt att gå i motsatt riktning ochdiskutera ett utökat skatteuttag. Bevisen föreffekterna av höga skatter för svenska företag harju varit så tydliga. Företag har flyttat utomlands.Investeringar har inte stannat i Sverige.Lars sade själv att vi vet att inteär en stängd ekonomi. Det är det som är problemet.Kapitalet är lättrörligt och söker sig till de miljöerdär avkastningen är bäst. Det måste även vi här iSveriges riksdag ta hänsyn till när vi inrättarskattebestämmelser.Ny demokrati har också väckt en del motioner iärendet. Bo G. Jenevall valde att följa upp några avdem. Vi instämmer till viss del i att det är bra attse över möjligheterna till fortsatta fonderingar. Vihänvisar också till att man i den proposition somkommer kommer med en översyn avföretagsbeskattningen och därmed också av en delav de förslag som Ny demokrati tar upp i sinamotioner.Herr talman! Jag får väl anledning att återkomma ireplik. Jag vill yrka bifall till utskottets hemställanatt bifalla regeringens proposition och avslag på demotioner som har väckts i ärendet.Anf. 40 () replik:Herr talman! sade att det kändeslitet otidsenligt att höra Vänsterpartietsståndpunkter. Det är möjligt att det efter 80-taletupplevs litet otidsenligt att föra en politik där manvill få debet och kredit att gå ihop och inte fåunderskott. Det är nog litet otidsenligt.När det gäller högervågen kan man nog säga attskummet är som yvigast just när vågen börjarbrytas. Jag tror att det är dags att bryta högervågenoch få debet och kredit att gå ihop.Budgetunderskottet är nu ochkan säkert bli är tillända. Då är det nog dags att börja bli otidsenlig.Vi talar inte om att höja företagsbeskattningen såatt den blir vida högre än i omvärlden. Vi talar omatt närma den upp mot EG-nivå. Regeringen vill jusänka vissa skatter till EG-nivå. Men om vi skallanpassa till EG i det här fallet, måste vi faktiskthöja företagsbeskattningen. Varför vill ni inte EG-anpassa i den riktningen? Det är en dåligstrukturpolitik att försöka få tillväxt genomskattesubventioner, särskilt när man har ettbudgetunderskott. skullebudgetunderskottet vara 70--80 miljarder kronor.Nu är det , och det blir väl 120miljarder kronor är slut.Låt oss ta egna siffror engång till och ta ett annat urval . Den totalaskattebelastningen på utdelad vinst i är47,. Det vägda EG-snittet är 56,8 %.Skattebelastningen är lägre iSverige än genomsnittet i EG. Men det är interiktigt sant eftersom vi i också har dessaAnnellavdrag enligt finansdepartementetsredovisning. Då sjunker skattebelastningen iSverige till . Det vägda EG-snittet ärfortfarande . Det är alltså 20 procentenheterbättre i än i EG. Det är inte att hadramatiskt högre skatter än när man har 20procentenheter lägre skattebelastning.Därför är vi högst tidsenliga när vi säger att vi skallöka skatteutaget här, så att vi får in skattemedel ochslipper lånefinansiera. När man lånefinansierarlånar man av finansföretagen och finansfurstarna.Det blir räntor som sedan skall betalas av vanligaskattebetalare och löntagare eller finansieras vianedskärningar av sociala omsorger. Det är dåligpolitik. Det är produktivitetshämmande. Rättvisaär produktivt, enligt vår mening.Anf. 41 ()replik:Herr talman! Jag lyssnade med stort intresse påLars inledningsanförande. Han harofta i inledningen av sina anföranden en tendens attvisa mycket stor förståelse för den kritik som iblandhar riktats mot hans parti. taladeom att han har läst psykologi. Låt mig då bekännaatt även jag har ägnat mig åt detta. finns detvissa inslag av drömtydning när det gäller att förståden omvandling som sker med ifråga om hans inledande förståelse för att kanskeinte alla skatteresonemang hållerihop, men framför allt nu i repliken när jag tyckeratt han hemfaller åt gammal retorik.Det är alldeles klart att vi har litet olika syn på vadskatter har för konsekvens. Jag tolkar det som attLars ser skatterna som intäkter och attdet går att ta in mer skatt än vad vi gör för atttäppa igen de hål som finns i statens budget.Regeringen säger öppet att den väljer en annanstrategi. Den anser att vi genom strategiskaskattesänkningar och en nedväxling av det svenskaskattetrycket skaffar konkurrensfördelar försvenskt näringsliv och svensk industri som gör att vii en internationaliserad miljö, där är enliten öppen ekonomi, kan skaffa hemexportinkomster. Dessa leder i förlängningen delvistill ökade statsinkomster.Den dynamik som krävs för att få ekonomin påfötter är regeringens väg. Det är ju alldeles klart attLars inte delar den uppfattningen.Anf. 42 () replik:Herr talman! använde uttrycketgammal retorik. Jag hänvisar tillfinansdepartementets utredningar som bygger påOECD:s skatteavdelnings utredning omföretagsbeskattningen inom . Det är möjligtatt anser att är något slagsretorikverk. Jag anser det inte. Jag tror att de harkompetenta ekonomiska forskare. Den gamlaretoriken är nog hemfalla åt Laffer-kurvans lutningav självfinansierande skattesänkningar. Det är nogotidsenlig retorik. Dessa kurvor har ju visat sig intehålla empiriskt. , en modernekonom, har visat att man inte får tillväxt genomskattesänkningar.Att tro på tillväxt genom skattesänkningar är somatt tro på perpetuum mobile, maskinen som driversig själv. Den finns inte i mekaniken och inte ipolitiken. Vi får tillväxt genom att skapakonkurrens och öka produktiviteten i företagen.Det skapas inte med automatik genomskattesänkningar. Vi vill skapa tillväxt i företagen.Ni tror att ni kan skapa tillväxt genomriksdagsbeslut om sänkta skatter. Det är attöverskatta politikens möjligheter. Lita i stället påverkstadsgolvens folk och teknikernas folk! Görinte om Socialdemokraternas misstag att minskaomvandlingstrycket i ekonomin! Det är enDöbelnsmedicin. Det ger bara sjufallt värretillbaka om några år.Anf. 43 ()replik:Herr talman! Jag delar analys närdet gäller behovet av omvandlingstryck och störrekonkurrens, men måste väl LarsBäckström medge att skattesystemet som sådant ären konkurrensfaktor. Det kan inte vara så att detinte har någon som helst inverkan på företagsbeteende inom och gentemot omvärlden.Vi ser vissa strukturkostnader här i , bl.a.högre transportkostnader och de kostnader somföljer av att vara en bit ifrån våra huvudmarknader,som vi måste kompensera. Då ärskatteinstrumentet ett sätt att faktiskt blikonkurrenskraftiga. Annars måste man tolka LarsBäckström så, att höjden eller nivån på skatternahar mycket liten inverkan på hur svenska företagklarar att konkurrera. Jag tror inte att det är riktigt.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag vill bara göra en liten kommentartill anförande när han går ipolemik med vårt förslag när det gäller de avföretagens konferenser som är förlagda tillutlandet. Han säger då att antalet konferenser iutlandet inte växer. Det kanske t.o.m. är så att deminskar i omfattning. Det är möjligt att han harrätt, eftersom vi befinner oss i en lågkonjunktur.Men det hindrar inte att de redan nu har en mycketstor omfattning. Det hindrar inte att en mycket stordel av dessa har karaktär av nöje. Det vet de flesta.Det finns så stora nöjesinslag i detta, att det bordebli föremål för beskattning.Vi anser att det finns anledning förskattemyndigheterna att titta närmare på detta ochkontrollera det litet bättre. Det är ingenanmärkning mot skattemyndigheterna, utan det ärbara en begäran om att man skall föra över litetextra resurser till detta för att vi skall kunna gynnavår egen turistnäring.Fredrik , efter lågkonjuktur kommeralltid en högkonjunktur, och då kommer dettautlandsraseri i gång igen. Då finns det anledning attha litet framförhållning.Slutligen frågar om det inte är braatt folk reser utomlands och får intryck från andraländer. Jo, det är mycket bra, men vi vänder ossemot att det skall vara skattefinansieradenöjesresor som skall ge dessa erfarenheter frånutlandet.Anf. 45 ()replik:Herr talman! Vad jag avsåg i mittinledningsanförande var kanske mer att diskuteraden timing man kan se i Socialdemokraternasförslag. får ursäkta att man funderaröver att Socialdemokraterna i just det läge där manuppfattar att antalet utlandsresor är på väg nedkommer med detta förslag, som ju i den motionsom har skrivit är betydligt skarpareän i er uppföljning i utskottet. Jag tycker atttimingen verkar litet dålig.Lars talade om ''utlandsraseriet''. Detkanske är så man ser det inom socialdemokratin.Det är ''utlandsraseri'' att företag ibland förläggeren del av sina konferenser utomlands. Jag menar attdetta är en felaktig syn. Det är bra att man harmöjligheten att resa utomlands. Jag är heltövertygad om, att om svensk hotellnäring ochkonferensnäring var bättre på att konkurrera,kanske till följd av att vi sänkt skatterna på dettaområde, skulle man få fler konferenser inomlandet.Egentligen är vi inte så väldigt oense.Utskottsmajoriteten skriver i texten att de reglersom finns skall följas. Det ni vill är att riksdagenskall göra ett tillkännagivande till regeringen.Detta är någon sorts märklig gång. Först stiftar vilagar och regler -- vilka ju faktiskt existerar -- omförmånsbeskattning av s.k. nöjesinslag. Sedan skallvi dessutom föra specialdiskussioner kring vilkaregler som särskilt skall gälla. Det är en mycketmärklig gång.De regler som finns skall naturligtvis gälla, och detär precis vad utskottsmajoriteten har skrivit.Anf. 46 () replik:Herr talman! talar om timing. Jaghar mycket svårt att tänka mig en bättre timing ändär man innan högkonjunkturen kommerär förberedd på det som då kan hända. Det kallarjag timing, !Sedan säger att vi kanske inte ärär så oense och att majoriteten vill ha en förbättradkontroll. Det är i så fall alldeles utomordentligt.Men man kan då fråga sig varför ni inte vill geregeringen detta till känna. Det skulle sätta kraftbakom orden, och det är precis det som behövs närdet gäller sådant här missbruk -- kraft bakomorden, och inte bara ord.Anf. 47 ()replik:Herr talman! får väl ursäkta ennykomling i , men i så fall skulle manbehöva ge regeringen till känna att alla reglergäller. Att tycker detta borde interegeringen uppfatta som särskilt konstigt. Det vardet jag försökte säga.Det här gäller inte bara detta område, utan detfinns en mängd andra områden där det ibland kanvara svårt med kontrollmöjligheter. Det är ettproblem som uppstår även när det gäller andradelar av lagstiftningen än skatteområdet. Vi skulledå snarare föra en lång diskussion om på vilkaområden det är särskilt angeläget att riksdagentalar om för regeringen att den skall se till attgällande regler följs. Jag menar att detta inte är ettsärskilt angeläget område i det hänseendet, framförallt inte med hänsyn till hur resandet ser ut.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 48 BO G. JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Med risk för att slå in öppna dörrar,eftersom jag inte sitter i skatteutskottet, vill jagsäga följande till : Ja, vi har ensamsyn om det mesta. Men varför måste manvänta? Varför kan man inte slå till när man äröverens om det som måste göras? Det finns ensamsyn, men vi vill gå litet snabbare fram.Jag skulle också vilja höra varför man väntarangående de punkter där vi har reserverat oss.Anf. 49 ()replik:Herr talman! Bo G. Jenevall frågar varför vi måstevänta och varför man inte kan slå till direkt. Deförslag som Ny demokrati har lagt fram ärkriarättningar i marginalen på ett skattesystem somär mycket komplicerat. Vi har den traditionen, attom det skall göras större förändringar, är det bra attgöra dem inom ramen för en samlad översyn. Detär exakt det som regeringen nu gör när det gälleren del av de förslag som Ny demokrati här har lagtfram.Bo G. Jenevall sade att han inte är hemma påskatteutskottets område. Det blir kanske så iblandäven när det gäller ordinarie ledamot ,dvs. att man är snabb att hoppa på alla förslag somdyker upp i alla typer av motioner, och säger att deskall genomföras här och . Det var just dentendensen att ta det som verkar bra för dagen somgav det litet trasiga och ihoplappade skattesystem,vilket skattereformen trots allt syftade till att laga.Det är kanske synen på tempo och inriktning vadgäller lagstiftning som skiljer.Anf. 50 BO G. JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Jag kan konkretisera mig till enpunkt. Det gäller detta med dubbelbeskattning avaktieutdelningar, något som jag vet attmoderaterna har föreslagit att avskaffa.Där krävs väl inte några ytterligare utredningar?Anf. 51 ()replik:Herr talman! Det viktiga är det totala arbete somregeringen gör för att förbättra förutsättningarnaför företagande i . Regeringens inriktning äratt man på olika områden skall försöka minska denbeskattning som företagen utsätts för. Det har bl.a.skett genom de skatteförslag som regeringen ladefram , och regeringen avser att fortsättadetta arbete nu till hösten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )14 § Tullagen, vissa skattefrågorFöredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU33 Tullagen, vissa skattefrågor (prop.1991/92:166).Anf. 52 ():Herr talman! Jag skall börja med att berätta om detpositiva som gäller de områden som dettabetänkande och propositionen behandlar,nämligen att vi faktiskt är överens. Dennaproposition omfattar fem olika lagförändringar somgäller allt från tullagen till inkomstskatt,mervärdeskatt för utländska företagare osv. Närdet gäller fyra av dessa fem lagförslag har visocialdemokrater inte någon erinran.När det däremot gäller skatt på vinstsparande anservi att förslaget är felaktigt, främst på principiellagrunder. Det är i och för sig konsekvent, men detgör det inte mer rätt. Vi är överens om vissagrundläggande principer, exempelvis attkapitalbeskattningen skall vara likvärdig oavsettvilka kapitalinkomster det rör sig om. Däremot harvi olika synsätt när det gäller andra frågor.När det gäller den skattereform somSocialdemokraterna och drevigenom var strävan att likställa, eller så långt sommöjligt skapa likhet mellan, kapital- ochinkomstbeskattningen. har den borgerligaregeringen och den borgerliga majoriteten i dennakammare tillsammans med Ny demokrati rivit uppen stor del av förutsättningarna för att nå dessa mål.Det fanns flera olika skäl till att försökaåstadkomma denna likformighet mellan olikainkomstslag. nämnde under denföregående debatten det faktum att det gamlaskattesystemet i mångt och mycket var ettlapptäcke med olika regler och olika krångligakonstruktioner. Det var en riktig kritik mot detgamla systemet. Problemet är att regeringen ochden nuvarande majoriteten just nu håller på attgöra ett exakt likadant lapptäcke med en mängdolika undantag och en mängd olika regler. Mankommer att kunna flytta inkomster beroende på varde skattemässiga reglerna är bäst.En av de målsättningar vi har för ett skattesystemär att kunna undvika dessa träsk. Men det finnsockså en fördelningspolitisk aspekt. Det är ettfaktum att regeringens förslag i detta fall innebär enomfördelning i samhället, där man sänker skatternaför kapitalägare och framför allt höginkomsttagareoch i stället väljer att strama åt för vanliga löntagaregenom olika indragningar inom de socialavälfärdssystemen.Förslaget om en annan kapitalbeskattning på 25 %innebär också att boendekostnaderna kommer attöka i och med att värdet av skattereduktionen förlån på bostadsrätter, villalån osv. Dessaförutsättningar talar emot att man skall ha enkapitalbeskattning på . Dessutom är detsjälvfallet en principiell fråga vad skattesystemetskall uppmuntra och värdera, detvälståndsskapande arbetet eller spekulation i andrakapitalinkomster.Jag tror faktiskt, och det måste jag säga, att i dethär fallet har regeringen låst fast sig i gamladogmer.