prot · GF0974 · 1992-03-11 00:00:00 — Det fick inte förekomma någonefterfrågepolitik, bara utbudspolitik. börjarAnne att svänga och säga att visst gör mandet och det. Men ni gör inte tillräckligt, och ni görsaker som motverkar detta. Varför drar ni ner pågymnasieskolan? Varför skall inte de ungdomarsom skall ha en yrkesutbildning kunna få en bättresådan? Varför skall de gå ut i arbetslöshet? Talamed om det inte duger att tala medoss! Han har gått ut och sagt att det blirallvarliga sociala problem i när mandriver den här politiken.Vad är det för fel att dra på medinfrastukturinvesteringarna? Det är en del av denstimulans som vi förespråkar. Vad är det för fel attunderhålla byggnader i ett läge när det finns ettstort underhållsbehov? Ni har skurit ner på desatsningar på skolan som var planerade. Ni hardragit in det som en besparingsåtgärd. I ställetkommer ni att betala ut jättelika belopp ikontantstöd till arbetslösa byggnadsarbetare ochmånga andra. Det är en politik som leder fel. Denleder till ökad arbetslöshet och till sämre tillväxt änman kunde få för samma pengar.Det ligger inte någon allmän utgiftsexpansion i vårpolitik. Den är väl avvägd och den ger en bättretillväxt och lägre arbetslöshet än den somregeringen står för. Det är dags för er att börjatänka om. Lyssna nu på de ekonomer somifrågasätter er politik! börjar bliganska isolerad i sin politik på det här området.Anf. 52 Finansminister ():Herr talman! Det är alldeles utmärkt att AllanLarsson nu ansluter sig till linjen ominternationalisering. Jag hade hoppats att hanskulle göra det. Jag väntar bara på den tredje, ellermöjligen fjärde omsvängningen, i fråga om denekonomiska politiken. Det är alldeles uppenbartatt en anslutning till internationaliseringen icke ärförenlig med de förslag i den ekonomiska politikenmed ökade skatter och ökade utgifter som hanförespråkar. Men det kan vi kanske ta en annangång.Anf. 53 ():Herr talman! Jag vet inte vad menarmed sin debatteknik och att jag ansluter mig tillinternationaliseringen. Jag tillhör ett parti somgenom alla år har stått upp för en internationellsamverkan i alla avseenden och för en öppenhet närdet gäller handeln. Vi har verkat för att rivatullmurar. Vi har varit med och skapat EFTA ochdeltagit aktivt i . och gjort storainsatser på det internationella området ochtillvunnit en stor respekt. Då kommerAnne och säger att det är bra att vi ansluteross till dem. Vad är det för debatteknik? AnneWibble borde vara litet mån om sitt anseende ochinte leka på det sättet.Vi står upp för en internationalisering. Läs gärnavad vi har skrivit både i budgetpropositionen i fjoloch i vår motion . Där har vi just lyft fram dettaatt en huvuduppgift för den ekonomiska politikenär att se till att aktivt och framgångsrikt kanmedverka i det ökade internationella utbytet. Detär en grundpelare i vår ekonomiska politik, och denkommer vi att stå fast vid vad än säga och ge intryck av.Anf. 54 Finansminister ():Herr talman! måste förstå att närman ger motstridiga budskap skapas osäkerhet.Man har givit budskapet att man är förinternationalisering, och man är för en ekonomiskpolitik som är oförenlig med den förstaståndpunkten. Jag tolkar anslutning till internationaliseringensvälståndsbildande egenheter som attinternationaliseringen är en övergripande faktor.Den tar över utformningen av den ekonomiskapolitiken som den nu är utformad. Det gläder migmycket.Anf. 55 ():Herr talman! måste förmodligen varaden enda i det här landet som kan stå upp och sägaatt det är oförenligt med vår internationaliseringom vi låter ungdomar gå längre igymnasieskolan i stället för att gå ut i arbetslöshet.Hon påstår att om vuxna som inte har fått en brautbildning vill ta igen det och gå på komvux så stårdet i strid med internationaliseringen. Eller attunderhålla och reparera vårt bostadsbestånd ochvåra byggnader skulle stå i strid medinternationaliseringen. måste varatämligen isolerad och i stor brist på argument närhon kan förmå sig till att göra sådana uttalanden.Detta skall vi gärna återkomma till.Jag vill se när kan mobilisera någonekonomisk sakkunskap som kan stå upp och sägaatt just de åtgärder som vi har föreslagit och somgör att fler får utbildning och att fler kan höja sinkompetens, att vi underhåller våra investeringar,att vi bygger nytt, att vi bygger ut vårt järnvägsnätoch våra broar står i strid med våra internationellaförpliktelser eller det internationella samarbetet.Det är självfallet inte så. Det är fullt förenligt attvara för ett internationellt samarbete och ettinternationellt utbyte och att se till att vi har denkompetens och de investeringar som behövs för attvi också skall klara konkurrensen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken)Först biträddes reservation 2 av Bo G Jenevall med20 röster mot 15 för meningsyttringen av Lars-OveHagberg i motsvarande del. 259 ledamöter avstodfrån att rösta.Härefter biträddes reservation 1 av HansGustafsson m.fl. med 119 röster mot 18 förreservation 2 av Bo G Jenevall. 160 ledamöteravstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 163röster mot 117 för reservation l av Hans Gustafssonm.fl. 15 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (privatisering)Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 15för meningsyttringen av imotsvarande del. 5 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken)Först biträddes reservation 3 av Hans Gustafssonm.fl. med 119 röster mot 14 för meningsyttringenav i motsvarande del. 164ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 166röster mot 119 för reservation 3 av Hans Gustafssonm.fl. 12 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 6 (högt skattetryck och hög kvinnligförvärvsfrekvens)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 166 röster mot131 för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservation 4 av Hans Gustafssonm.fl.Mom. 7 (genomförande av en samhällskalkyl)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 10 (allmänna riktlinjer förbudgetregleringen)Först biträddes reservation 7 av Bo G Jenevall med26 röster mot 13 för meningsyttringen av Lars-OveHagberg i motsvarande del. 253 ledamöter avstodfrån att rösta.Härefter biträddes reservation 6 av HansGustafsson m.fl. med 118 röster mot 21 förreservation 7 av Bo G Jenevall. 157 ledamöteravstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 166röster mot 116 för reservation 6 av Hans Gustafssonm.fl. 14 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 11 (ramar för myndigheternasförvaltningskostnader)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot116 för reservation 8 av m.fl. 13ledamöter avstod från att rösta.Mom. 12 (avveckling av postgirots ensamrätt till destatliga betalningarna)Först biträddes reservation 9 av Hans Gustafssonm.fl. med 115 röster mot 16 för meningsyttringenav i motsvarande del. 165ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 163röster mot 121 för reservation 9 av Hans Gustafssonm.fl. 11 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 13 (det statliga betalningssystemet,postgirots verksamhetsområde m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 9 av m.fl. imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 14 (postverkets ersättning för service iglesbygd)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot131 för reservation 9 av m.fl. imotsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan återståendeärendena, lagutskottets betänkande LU19,arbetsmarknadsutskottets betänkanden AU5,AU6, AU8 och AU9, lagutskottets betänkandeLU18, betänkanden KU16,KU25, KU26 och KU29, skatteutskottetsbetänkanden SkU16 och SkU17, försvarsutskottetsbetänkande FöU9 samt trafikutskottetsbetänkanden TU7--TU9, beslöt kammaren påförslag av tredje vice talmannen medge att de fickföretas till avgörande i ett sammanhang sedandebatten i alla dessa ärenden avslutats.3 § Internationella oljeskadefondenFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU19 Internationella oljeskadefonden(prop. 1991/92:77).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )4 § Anslag till arbetsmarknadsdepartementetm.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1991/92:AU5 Anslag tillarbetsmarknadsdepartementet m.m. (prop.1991/92:100 delvis).Anf. 56 (nyd):Herr talman! måste man spara pengar. Vi i Nydemokrati arbetar oförtrutet med detta. Vid enöversyn av arbetsmarknadsråd fann viföljande:Sverige medverkar mycket aktivt i detinternationella samarbetet på dearbetsmarknadsområden som bedrivs inom ramenför bl.a. och verksamhet. Dettaarbete bedrivs inom ramen förarbetsmarknadsdepartementets sedvanligaarbetsuppgifter. I arbetet inom deltarrepresentanter för de mest representativaarbetsmarknadsorganisationerna.Organisationerna på arbetsmarknaden har ocksåsjälva en omfattande bevakning och uppföljning avutvecklingen i andra länder. I länder där de svenskabeskickningarna inte har särskilt utsändaarbetsmarknadsråd sköts bevakningen avhithörande personal.Med hänsyn till det ekonomiska läget och behovetav att noggrant pröva varje utgift över statskassanfinns det anledning att ifrågasätta bibehållandet avarbetsmarknadsråden inom utrikesförvaltningen.Med hänsyn till det internationella samarbete sombedrivs inom , och andrainternationella organ och det arbete på detinternationella planet som sker inom ramen förarbetsmarknadsorganisationernas ordinarieverksamhet torde den ytterligare verksamhet somkan erfordras på ett tillfredsställande sätt kunnahandläggas av annan befintlig personal vid desvenska beskickningarna i fråga.Det är inte den som styr övervärldens utveckling, som många inom detta hustydligen fortfarande tycks tro. Som upplysning förmånga vill jag påpeka att vi måste anpassa oss efterhur vår omgivning utvecklas och i vissa fall i ställetvara förutseende och, om det går, ligga före dennautveckling. Att referera till att ''så här har vi alltidgjort, och då gick det bra'' hör till en gången tid.Denna tid är ej aktuell längre.År 1920 inrättades genom regeringens samtriksdagens beslut tre socialattachébefattningar.Dåtida förutseende administratörer insåg sinamisstag och drog in dessa tjänster -- två styckenredan år 1923 och den sista 1933. föreslogLO samt SAF att det kanske vore klokt att inrättasärskilda socialattachébefattningar vid vissa svenskaambassader för att utröna konkurrenskraftmot utlandet. Föredragande statsråd deladeuppfattningen men tillade dock att deninformationen fanns tillgänglig genom andra källor.Statsrådet påpekade vilka kvalifikationskrav somskulle ställas. De som kom i fråga skulle vara välförtrogna med förhållandena på arbetsmarknadenoch inom socialpolitiken samt besitta godaspråkkunskaper. Under åren 1959 och 1960inrättades två socialattachétjänster i Washingtonoch , och inrättadesytterligare två tjänster i och . År 1976tillkom ett arbetsmarknadsråd i , vilketsedemera drogs in av besparingsskäl. År 1977överfördes tjänsterna på förslag av SAF, LO ochTCO till och fickbenämningen arbetsmarknadsattachéer, senarearbetsmarknadsråd.Som tidigare framförts påpekade statsrådet att dettilltänkta arbetsmarknadsrådets utbildning bordestå i överensstämmelse med en utarbetadkravspecifikation. Dennakravspecifikation, framställd i propositionen1959:121, är helt åsidosatt. Detta påtalades redan ien rapport som arbetsmarknadsdepartementetuppdrog åt en utredningsgrupp att göra och somredovisades . Än i dagmissbrukas tillsättningen av arbetsmarknadsråden,trots att fakta har påpekats. Kritik påtalades ävenmot arbetsmarknadsrådens rapporter. Milt sagt ärdessa av mycket varierande karaktär.Märkligt nog rekryteras arbetsmarknadsrådenenbart inom SAF, LO och sedermera även TCOoavsett de sökandes kunskap och utbildning, ochrekryteringen fördelar sig dessutom på ett ännumärkligare sätt väl avvägt mellan förbunden.Utvecklingen har sprungit ifrånarbetsmarknadsrådens existensberättigande.För att hålla informerat om händelser iutlandet som påverkar vårt agerande inom handelnfinns specialattachéer -- observera att det är frågaom specialister. Låt mig nämna några:försvarsattachéer, kulturråd, attachéer för tull- ochhandelspolitiska frågor, finansråd, ekonomiskaattachéer, lantbruksråd, arbetsmiljöattachéer,industriråd, skogsindustriråd,biståndskontorschefer, handelssekreterare,marknadssekreterare, pressattachéer, teknisk-vetenskapliga attachéer, ambassadpredikanter,m.fl.,m.fl.Enligt beräkningar /90 var antaletanställda inom utrikesförvaltningen utomlands1 438, varav 394 utsända handläggare, 193 utsändabiträden och 851 lokalanställda. Det kan nämnasatt en utredning om utrikesförvaltningensverksamhet tillsattes , UD1991:04. > bHerr talman! Med tanke på vad somhär framförts, vilket endast är delar av verklighetenom arbetsmarknadsråden och det slöseri som härförsiggår med skattemedel, ber jag riksdagensledamöter ta sitt ansvar och fatta beslut om attavskaffa arbetsmarknadsråden i ,och . Med tanke på de pågåendeförberedelserna inför inträde i EG kan detfinnas skäl att tills vidare behållaarbetsmarknadsrådstjänsten i . Detta gerskattebetalarna nästa budgetår en inbesparing påca 2,4 milj.kr.Herr talman! Jag yrkar bifall till Ny demokratisreservation om medelsanvisningen tillarbetsmarknadsråd.Anf. 57 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i arbetsmarknadsutskottets betänkandenr 5 på samtliga punkter. Jag skall endastkommentera mom. 4 i betänkandet, som vi ocksåhar hört Ny demokratis företrädare kommentera,nämligen arbetsmarknadsråden.Vi har som vi har hört arbetsmarknadsråd i ,, och . Jag hade tillfälle att lyssna till en föredragning avarbetsmarknadsrådet i , gjorde en mycket god föredragning, och jagkan svårligen tänka mig att en icke specialiseradambassadtjänsteman kan genomföra eninformation lika bra som hon.Jag har fått tillfälle att nu i riksdagsarbetet lärakänna arbetsmarknadens snåriga lagregler ocharbetsmarknadens många olika moment när detgäller bidrag och hela den flod som finns i Sverigeav möjligheter att påverka arbetsmarknaden. Attdå avskaffa en expert i t.ex. anser jag varahelt fel, särskilt som vi vet att det just var den delsom berör den sociala dimensionen och därarbetsmarknaden ingår som engelsmännen sade nejtill i Maastricht-överenskommelsen. Vi behöverdärför ha en specialist som bevakar och tillförsvensk utrikesförvaltning det kunnande, denvetskap och den kännedom om villkoren i Englandsom vi kan ha nytta av för att rätt bedömasituationen i EG.På samma sätt är det med . I Washingtongäller det den stora amerikanska supermaktens,den största konkurrentens, arbetsmarknad, som vihar all anledning att bevaka.Jag ser det alltså som oklokt att i detta läge avskaffaarbetsmarknadsråden, och jag yrkar bifall till attriksdagen anvisar det anslag som behandlas undermom. 4 i utskottets hemställan.Jag yrkar, herr talman, också i övrigt bifall tillarbetsmarknadsutskottets hemställan ibetänkandet nr 5.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § Rättegången i arbetstvister och anslag tillarbetsdomstolen m.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1991/92:AU6 Rättegången i arbetstvister ochanslag till arbetsdomstolen m.m. (prop.1991/92:84).Anf. 58 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlasförslag från regeringen framlagda mot bakgrund avden mycket svåra arbetssituation som råder iarbetsdomstolen. Förslagen har biträtts avutskottet. Den ena av de punkter som det är värt attnämna är att regeringen vill ha utsträcktamöjligheter till delegation. Den andra är att en avtopporganisationerna på arbetsmarknaden, ,nu får rätt att föreslå ordinarie ledamot idomstolen. På de här punkterna får regeringenalltså utskottets stöd.Därutöver har vi efter en ingående diskussion iutskottet föreslagit en utökning av möjligheternaatt hantera de svårigheter som har påtalats både avregeringen och av domstolen själv och som också visjälva har kunnat iaktta. Vi föreslår att antaletordförande i arbetsdomstolen kan få ökas medytterligare en domare.Det finns anledning att anföra några synpunkter idetta sammanhang. Regeringen har lagt fram sittförslag för att lätta AD:s arbetsbörda, som harblivit allt tyngre . En orsaktill detta är naturligtvis situationen påarbetsmarknaden, med bl.a. ett stort antaluppsägningar. De inkomna målen var under förraåret fler än . iår kom det in fler mål till AD än någonsin tidigareunder en enstaka månad.Utskottet tog med anledning av detta initiativ till enändring i arbetstvistlagen. Som jag nämnde handlardet om att domstolen ges rätt att öka antaletordinarie ordförande från högst tre till högst fyra.Regeringen förutsätts få avgöra om möjligheten attutse en ytterligare ordförande skall utnyttjas. öppnar den möjligheten ser vi som ett gotttillskott när man skall bedöma vilken arsenal somman här behöver sätta in.En annan synpunkt gäller diskussionen kringkönssammansättningen i jämställdhetsmål. Isådana fall är det liksom vid andra tillfällenangeläget med en så jämn könsfördelning sommöjligt. Detta har utskottet också upprepat fleragånger med anledning av motioner. Däremottycker vi att det skulle strida mot allmännaprinciper att låta den sak som målet gäller fåpåverka domstolens sammansättning. Därför harutskottet avstyrkt motioner med krav på visssammansättning i jämställdhetsmålen.En ny mandatperiod för AD börjar löpa år. När regeringen infordrar namnförslag frånarbetsmarknadens parter kommer man attunderstryka intresset av en ökad kvinnligrepresentation. Det är min förhoppning, herrtalman, att detta kommer att leda till en jämnarekönssammansättning framöver.Vi slår i betänkandet också fast att det är ytterstangeläget att AD lever upp till högt ställda krav påkvalitet i dömandet, att en enhetlig rättsutvecklingfrämjas, att tolkningen av den arbetsrättsligalagstiftningen utvecklas och att en praxis somgrundas på ett gott arbetsrättsligt normsystemutbildas.Vi framhåller också att man inte bara skall ha enhög kvalitet i dömandet, utan att AD också har somen mycket viktig uppgift att medverka till attparterna får sina tvister lösta inom rimlig tid. Viunderstryker också parternas ansvar att innan entvist hänskjuts till domstol ingående prövaförutsättningarna för en godvillig uppgörelse. Detär angeläget att detta sägs också från kammarenstalarstol.Vidare bara ett par synpunkter på vänsterpartietsmeningsyttring, som jag förstår att det inte kommeratt yrkas bifall till och som därmed kommer attfalla. Jag vill med anledning av den bara säga attinställningen från utskottets sida är den att demöjligheter som 36 § avtalslagen ger att jämka ellerunderkänna oskäliga klausuler är tillräckliga.Jag tror att har bortsett från attskiljeklausuler även kan vara till fördel förarbetstagaren. Förfarandet i skiljenämnderna ärsnabbt, och det är inte offentligt. Det kan mångagånger vara fullgod anledning att föredra ettskiljeförfarande. Man skall observera att det i dettasammanhang ofta är personer i företagsledandeställning som berörs.Herr talman! Jag ber med detta att få yrka bifall tillarbetsmarknadsutskottets hemställan i detenhälliga betänkandet nr 6.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )6 § Anslag till jämställdhetFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1991/92:AU8 Anslag till jämställdhet (prop.1991/92:100 delvis).Anf. 59 ():Herr talman! Det slags arbete som kvinnor utförvärderas mindre än det arbete som män utför.Kvinnor arbetar mer än män, men har mindrebetalt för samma arbete och utför dessutom mycketmer oavlönat arbete än vad män gör. Kvinnorserfarenheter är mindre intressanta. Kvinnor jobbarmed kvinnoprojekt, männen fattar beslut om dehär projekten.Att det är så här vet vi -- eller borde veta vid det härlaget.Nytt är kanske för många att av samhällets samladeresurser kommer det allra mesta männen till del --kvinnorna får nöja sig med det som blir över.Som ett exempel kan jag ta barnomsorgen. Den ärsom bekant helt nödvändig för att kvinnor skallkunna arbeta och försörja sig själva och inte varaekonomiskt beroende av någon annan. När denborgerliga regeringen, som naturligtvis som alltannat betydelsefullt i samhället genomsyras avmanliga värderingar, skall spara för att, som mansäger, kunna sänka skatterna meddelar man: Vi harinte råd med dagens barnomsorg. Avgifterna är förlåga, den skattefinansierade delen är för stor. Nukan vi inte använda de gemensammasamhällsresurserna på det här viset längre.Med andra ord: Trots att kvinnor får en mindre delav den gemensamma kakan, betydligt mindre änvad män får, ger man sig nu på en av de få sektorerdär en skattefinansiering verkligen kan sägas hagynnat kvinnorna.Ett annat exempel på en sådan snedfördelning ärhur länsstyrelsernas resurser fördelas. Trots att manuttryckligen har sagt att jämställdheten skallprioriteras, har -- -- avlänsstyrelsernas pengar för regionalpolitiskaåtgärder gått till kvinnoprojekt.Eller varför inte ta idrotten eller den kommunalafritidssektorn! Här är denna snedfördelning mycketuppenbar. Det är männen eller pojkarna som fårhuvuddelen av resurserna, oavsett om dessa bestårav lokaler för fritidsaktiviteter och idrott, avledarresurser eller av något annat.Män tar och män får, av den politiska makten, avvåra gemensamma resurser. har många börjatfundera.Nu har många börjat fundera över hur mycket avden här snedfördelningen som har sina rötter i dettraditionella nationalekonomiska tänkandet. Manhar frågat sig: Hur skulle en statsbudget se ut om deinte utgick ifrån hur det alltid har varit utan i ställetgjordes utifrån ett kvinnoperspektiv och ettekologiskt perspektiv? Hur skulle det se ut medstatens affärer och finanser om miljöfrågor,hushållning, rättvisa och jämlikhet fick bli viktigaledstjärnor i det budgetpolitiska arbetet? Hurskulle det se ut om man började med att formuleramålen och viljeinriktningen och sedan vidtog deåtgärder som behövs för att man skall närma sigeller nå målen, och slutligen gjorde en fördelningutifrån de begränsade ramar som finns? Kanskefördelningen skulle bli annorlunda, kanske detskulle falla ut litet mer av den gemensamma kakanpå för kvinnor viktiga områden än det gör ?Vi i tycker att det vore ettspännande projekt att ta fram en sådan här budget.Men det låter sig naturligtvis inte göras i enhandvändning. Därför föreslår vi regeringen attavsätta särskilda projektpengar för att låta enkommitté e.d. arbeta fram ensådan budget, ett sådant alternativ. Naturligtvisskulle man använda det här materialet för attjämföra med hur det ser ut enligt den vanligaordningen och kunna dra lärdomar av jämförelsen.När det gäller jämställdhets- och rättvisefrågormåste man gå två vägar, man måste göra två saker:dels måste man förtydliga och beskriva hur detverkligen ser ut, beskriva ojämlikheter ochorättvisor, dels måste man med konkreta åtgärderarbeta för att öka jämlikheten och motverkaorättvisorna.Att ta fram en kvinnobudget och jämföra den medhur våra gemensamma resurser verkligen fördelasuppfyller en del av det förstnämnda kravet, denbeskrivande delen. förslag omytterligare 3 milj.kr. till posten Särskildajämställdhetsåtgärder att användas för konkretaolika jämställdhetsåtgärder, exempelvis iungdomsskolan eller i kvinnoprojekt, fyllervisserligen i ringa mån men ändå det andra kravet.Herr talman! Det är litet trist att knappthinner övergå till förrän allt fagert talom vikten av jämlikhet tycks glömt och begravet.Kan det bero på att det inte kostar någonting attlåta kvinnorna prata ? är det den11 mars. Det har bara gått tre dagar sedanKvinnodagen, men majoriteten iarbetsmarknadsutskottet tycker att det är helt okejatt minska anslagen för särskildajämställdhetsåtgärder jämfört med vad som gällttidigare. Och detta, herr talman, gör man när detjäser bland kvinnorna.