prot · GF0990 · 1992-04-02 00:00:00 — Detbehövdes en borgerlig regering för att våga ta detsteget.Jag vet att inte har någon replikrättkvar, men jag ber honom betänka de synpunkterjag har framfört.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 22 (nyd) replik:Fru talman! Jag vill börja med att tacka KnutWachtmeister för att det enligt honom nu på höstenkommer så många förslag som vi har gått på medvåra motioner.Sedan vill jag förtydliga detta med barnpensionen.Det är riktigt, , att avbasbeloppet är skattefritt. Men detta går tillförsörjning av den familj som mist en förälder. Dethar alltså ingenting med feriearbete att göra.Feriearbetet ser vi som en helt fristående sak. Detär fickpengar för barnen, och då skall de ha likavillkor. Barnpensionen går enbart till försörjning avfamiljen, som plåster på såren för att den enaföräldern är borta.Beträffande avdrag för gåvor och sponsring tror viatt det kan leda till en besparing för staten,om man låter privatpersoner göra storainvesteringar i form av gåvor och sponsring till olikanäringar, till idrottsrörelse osv. Det kan ledatill att staten får en besparing genom att man lyfteröver problematiken till privatpersoner. Det är enpositiv effekt, som vi ser det från Ny demokratissida.Jag vill avsluta med att meddela att jag vill avståfrån att formellt yrka bifall till reservation 7 mom.12 och reservation 8 mom. 13 för att minskavoteringstiderna.Anf. 23 () replik:Fru talman! Det är inte mycket jag behöverreplikera på. I långa stycken är vi överens ommålsättningen att göra de skattekorrigeringar sombåde och jag nämnt förut i våraanföranden.Jag begärde ordet när talade omferiearbete och barnpension. Jag kopplade ihopdem eftersom den kopplingen sker i reservation 5om barnpension, där gör just dennakoppling. Det var därför jag fortsatte med det.Anf. 24 (nyd):Fru talman! Det stämmer, , attdet i motionen talas både om barnpension och omferiearbete, men i motionen sägs också att man börseparera dessa två saker. Den ena går tillförsörjning och den andra är en inkomst till ettbarn, en studerande. Det är alltså en viss skillnad.Anf. 25 ():Fru talman! Jag tänker ägna mig åt frågan ombiodling, som utgör ett klassiskt exempel på enverksamhet där en väsentlig del av intäkterna intetillfaller dem som utövar verksamheten utan istället ger upphov till intäkter för andra. Dettauppkommer genom binas pollenering och värdethärav överstiger värdet av den honungsproduktionsom tillfaller biodlaren.Professor i har iundersökningar påvisat att t.ex. blåbärsskördenblivit större i områden med bigårdar än iområden där bigårdar saknas. Man kan se det så,att biodlarna genom binas pollineringsarbetebetalar samhället en skatt.Biodlarnas intäkter understiger således väsentligtdet samhällsekonomiska värdet av verksamheten.Svensk biodling ligger ur samhällsekonomisksynpunkt på för låg nivå och bör därför stimuleras.I den skattereform som 1989 beslutadeom finns bl.a. en uttalad ambition att i utbyte motrejält sänkta marginal- och företagsskatter avskaffaobeskattade förmåner.Riksskatteverket företog enutredning om lönsamheten i biodlingen, vilkenledde till förslaget att från beskattning undantahobbyodlare om antalet samhällen uppgick tillmaximalt 15 stycken. Denna praxis övergavs efterskattereformen. är i princip den minste biodlarebokförings- och deklarationsskyldig.Skattemyndigheternas försäkran om att man intetänker ''jaga biodlare'' har ej bidragit till att minskanedgången i antalet hobbyodlare. harantalet sjunkit från ca 20 000 till ca 16 000. Under1991 sjönk medlemsantalet i med ca 1 500. av biodlarna äröver och har mindre än 10 bisamhällen.Efter skattereformen fastslogs en värdegräns på5 , under vilken bär-, svamp- ochkottplockare inte blir skattskyldiga. Trots att densamhällsinsats som landets biodlare gör är oändligtmycket större och trots att en ny utredning påvisatatt det genomsnittligt inte uppkommer någon vinstpå hobbyverksamhet med upp till tio samhällen,riskerar stelbent byråkrati att åstadkomma att ännufler pensionärer lägger av med sin hobby.Nuvarande regering har uppenbarligen insett denrisken. Utskottet hänvisar i sitt betänkande till enutredning som pågår. Jag har varit i kontakt meddepartementet, varifrån man bekräftat att fråganom hobbybiodlarnas beskattning har fått förtur iden översyn av beskattning av tjänsteinkomstersom svarar för. Förslag väntasföre sommaren.Jag nöjer mig, fru talman, med detta besked ochavstår från att yrka bifall till min motion.Jag utgår från att sunt förnuft får segra överkineseri i denna fråga och att får behålla enfrodig grönska genom att ett stort antal pensionärerkänner sig fortsatt motiverade att hålla på med sinvärdefulla hobby. Därmed inbesparas utgifter föranskaffande av statliga bin och biskötare.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag har ingen annan uppfattning änBengt i den här frågan.Biodling är en viktig binäring -- om uttrycket tillåts.Det är alldeles riktigt som säger attArne Backewold i sin översyn skall behandla fråganmed förtur. Jag vill också tillägga att biträdandefinansminister under en frågestund ikammaren har uttalat sig positivt. Jag tror att detkommer att bli lätt att komma överens.Anf. 27 ():Fru talman! Tillåt mig att tacka understrykandet av vikten av denna fråga.Anf. 28 (nyd):Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! Vipendlar här i debatten mellan biodling ochtravhästar, och kommer jag till ämnet riskvilligtkapital -- som berör framför allt några hundratusensmåföretagare här i landet.Alltsedan valet och i den uppföljanderegeringsdeklarationen har regeringspartierna talatom att landets 300 000--400 000 småföretagareutgör grunden till ett bibehållande av välfärden.Åtgärder har också föreslagits och beslutats avriksdagen för att långsiktigt främjaföretagsamheten. Sänkta skatter på kapital,avskaffande av förmögenhetsskatt, sänkta arvs-och gåvoskatter är några exempel. Regeringenutlovade också förslag om någon form avnyetableringslån enligt den tyska s.k. EKH-modellen, villkorslån, som ursprungligen skulleföreläggas i vår. Förslaget kom först nu idagarna och kan tidigast slå igenom och börja verkafr.o.m. Det är dessutom inriktat enbartpå nyföretagande. skulleutvecklingsfonderna börja leverera in lånekapitaltill staten. Vidare talade regeringen om ytterligareåtgärder för att stimulera småföretagarna. Vi frågaross när de kommer.Ännu har vi i inte fått ta ställning till ettenda kortsiktigt verkande förslag som stimulerartill nya satsningar och nyföretagande inomsmåindustrin. Det är förvånande, rent avbedrövligt, i det ekonomiska läge som vi i dagbefinner oss i.När det gäller synen på behoven av riskvilligtkapital är en intressant bit i det ekonomiska pussletnaturligtvis landets utvecklingsfonder. Ensnabbundersökning visar att utvecklingsfonderna , med några få undantag, inte utnyttjar sittlånekapital utan ligger mellan och avsina likvida medel. Det är ett konstaterande som vii näringsutskottet gjorde . Vi fåranledning att återkomma till detta isamband med vidare hantering av åtgärder kringfrågan om riskvilligt kapital.Ny demokrati har föreslagit såväl långsiktiga somkortsiktiga åtgärder för att tillgodosesmåföretagens behov av riskvilligt kapital ochskapa motiv för en ökad satsning inomsmåföretagsamheten.Med anknytning till löntagarfonderna har Nydemokrati således också förslagit en etablering aven näringslivsägd investeringsbank med uppgift atterbjuda småföretagen riskvilligt kapital pågynnsamma villkor. Det är en lösning som relativtsnabbt skulle kunna erbjuda marknaden ettansenligt kapital. Här finns 3--4 miljardertillgängliga i likvida medel. Det är dessutom enlösning som har många bankmäns stöd.Nu har regeringen i den framlagdapropositionen om användningen avlöntagarfonderna öppnat vissa möjligheter för enförutsättningslös diskussion där Ny demokratisförslag borde kunna platsa. Vi får hoppas att detkan komma ut någonting positivt ur den framlagdapropositionen, som öppnar vissa möjligheter atterbjuda marknaden ett riskvilligt kapital. Om dettaskall arrangeras i form av en bank eller inte hoppasjag kan bli föremål för en vidare överläggning.Så över till våra förslag med skatteanknytning tillsmåföretagsamheten i enlighet med vår aktuellamotion. Det gäller t.ex. att egenföretagare skulletillåtas göra avdrag i sin privatdeklaration försatsning i det egna bolaget. Det är något som överhuvud taget skulle kunna utsträckas till en satsningi riskkapitalföretag, som då blir avdragsgill. Detgäller också att återinföra kvittningsrätten mellaninkomst av tjänst och underskott i förvärvskälla. Ja,det är en idé som inte är ny, och det var så i etttidigare skede. Enligt vad harinformerat oss om är nu tydligen något sådant pågång. Jag hoppas att det blir av och att det intedröjer för länge.Dessa två möjligheter ingår i vår aktuellaskattemotion. Till detta kommer att vi också harmotionerat om att det bör göras möjligt att avsättaupp till . av en årsvinst i en obeskattadreservfond. Vidare har vi i samma sammanhangföreslagit att nuvärdesavskrivningar bör tillåtas förmaskiner, kontorsdatorer etc. i företag med upp till50 anställda.De två senare förslagen kommer att behandlas i ettsammanhang något . Jag hörde just atten proposition har lagts fram där dessa förslagpassar in.Fru talman! Innan regeringens positiva åtgärder försmåindustrin hinner verka kommer mångasmåföretag att förblöda eller att stanna upp i sinutveckling. De åtgärder och signaler vi i Nydemokrati i olika sammanhang månad efter månadföreslagit behövs.Fru talman! Jag föreslår kammaren att bifallareservation 4.Anf. 29 () replik:Fru talman! Ny demokrati har verkligen gjort enkraftsamling när det gäller skattepolitiken med intemindre än sex talare anmälda i dagens debatt. Idecember hade Ny demokrati en talare närskattepolitik och tillväxt diskuterades. Det är i ochför sig glädjande att aktiviteten höjs när det gällerdenna del av skattepolitiken.Bengt Dalström talade först i hårda ordalag, denefterhand mildrades de. Han kom till väl insikt omatt regeringen verkligen har gjort en rivstart påskattepolitikens område och också gjort mycket förden mindre företagsamheten.Bengt Dalström nämnde småföretagen ochlöntagarfonderna. Där är det fråga om 1, 2 ellerflera miljarder som skall satsas på denverksamheten. Det är glädjande, och det skall vinotera med tillfredsställelse.Bengt Dalström hade också några andra förslag.Det gällde bl.a. att återinföra rättan att kvittaunderskott i näringsverksamhet mot inkomst avtjänst. Som jag sade i mitt huvudanförande är denfrågan angelägen, men jag inser att det finns andrahål att stoppa pengarna i. Vi får hoppas att denekonomiska utvecklingen blir sådan att det här gåratt genomföra.Jag försökte få fram hur mycket det skulle göra iskattebortfall. Siffrorna är mycket osäkra, menförmodligen rör det sig om åtminstone 1 miljard iskattebortfall, om man inför en sådankvittningsrätt.Ny demokrati föreslår också avdragsrätt förutbyggnad av riskkapital. Det förslaget innebär attden som har inkomst av tjänst skulle kunnareducera sin skatt genom att utnyttja denna nyamöjlighet för att bygga upp ett riskkapital. Det fårman naturligtvis inte heller gratis, även om det vorelovvärt. Jag har försökt ta reda på vad det skullekosta, man jag avstår från att nämna några siffror idet sammanhanget, eftersom de ändå bara ärhypotetiska.Sedan talade också omnuvärdesavskrivningar. Det är möjligt attavskrivningsreglerna kommer att ändras. Jag taladei mitt huvudanförande om hur krångligt den här K-surven är beskaffad. Det skulle inte förvåna mig omK-survens livslängd blir ganska kort. Det är möjligtatt också de förbättringar som på det området kommer.Anf. 30 (nyd) replik:Fru talman! Det skulle vara intressant, KnutWachtmeister, att få höra några exempel påkonkreta åtgärder som har stimuleratsmåföretagarna speciellt. Det talades om en rivstartoch en massa åtgärder, som skulle vara riktade tilljust småföretagarna, om jag tolkade KnutWachtmeister rätt. Vilka är de, är min fråga.Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag behöver inte upprepa vilkareformer som föreslås i Skattepolitik för tillväxt --den känner säkert till. Många avde reformerna gynnar småföretagsamheten,exempelvis slopandet av förmögenhetsskatten pådet arbetande kapitalet -- det är oerhörtbetydelsefullt -- och en halvering av gåvo- ocharvsskatten, vilket kommer att underlättagenerationsskiften och förhindra att småföretagtvingas sälja vid generationsskiften.Som ett tredje exempel kan jag nämna det som stårom att gynna småföretagen i propositionen omlöntagarfondernas avveckling, som just harkommit. Det nämnde jag också alldeles nyss.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det var med intresse jag hörde BengtDalström gå igenom småföretagarnas situation.Det är ju en viktig fråga. Inte heller jag tror attstorföretagen i särskilt hög grad kan öka den totalaandelen sysselsatta i landet. Det är nogsmåföretagarna vi har att hoppas på för ökadsysselsättning och bevarad sysselsättning ikommunsektorn.De stimulanser föreslår kan jufungera, men jag funderar på vad de kostar. Dettror jag vore intressant att veta. Man måste ju ocksåbetala för sina önskelistor.Finansutskottet skrev att Ny demokrati hadeanvisat 200 miljoner till skattelindringar försmåföretagarna. beräknarbortfallet som blir en följd av Ny demokratis förslagtill 4 miljarder. Men i så fall skulle det ju fallera 3,8miljarder! Kanske vill berätta merom finansieringen och hur mycket varje postkostar -- det tror jag vore intressant för kammarenoch nyttigt.Jag har hört att man har talat om att man måsteåstadkomma bättre riskkapitalförsörjning försmåföretagarna. Det är sant, nu när den friamarknaden har spelat bort så mycket pengar -- över7 miljarder i har de friamarknadskrafterna rasslat bort. Det är sammabelopp som man skall dra in i kommunerna. Mende regionala riskkapitalbolag som inrättats -- vadtycker Ny demokrati om dem? De skall ju hjälpasmåföretagarna.En annan sak: Den här banken som Ny demokratiföreslår ur AP-fondspengarna -- liknar inte detbetänkligt en statlig investeringsbank? Jag tyckeratt det är intressant att man är så kreativ i Nydemokrati att man vill starta statliga banker. man egentligen ha en ny statlig bank? I så fallkanske vi snart kan gå ihop i den frågan, men jagtror inte att det blir mer.Anf. 33 (nyd) replik:Fru talman! -- det är väl rätt?Jag börjar från slutet, med vår idé om eninvesteringsbank ur löntagarfondens kapital. Detär minsann ingen statlig bank vi är ute efter. I mittanförande sade jag att den skall varanäringslivsägd. Företag som har levererat in pengarkommer att bli delaktiga i den banken, som sedanskall bli börsnoterad. Det skall inte bli någotliknande en statlig investeringsbank -- det försäkrarjag -- om vi får litet mer gehör för den tanken än vihittills har lyckats få inom det borgerliga blocket.När det gäller riskkapitalföretagen vill jag säga attdet generellt sett huvudsakligen ärutvecklingsfonderna som sköter de lokalakontakterna med småföretagen och handhar deraslånemöjligheter. Här finns det enligt denutredning vi fick oss förelagd kapital --i runda slängar 1,3 miljarder, tror jag -- som inte ärdisponerat.Det märkliga är att det inte har utnyttjats. Som jagsade ligger man av tilldelat kapital ilikvida medel. Om det beror påutvecklingsfonderna eller om det beror påsmåindustrins passivitet vet jag inte, men det ärsakläget i den frågan.När det gäller finansieringen av de åtgärder vi harföreslagit för småföretagsamheten kan jag erkännaatt det inte finns något i detalj utformat underlag,men man kan ju alltid klara sig med att säga att omvi skapar några av de regler som vi har föreslagitkommer vi att främja företagsamheten och få des.k. -- Där är min taletid ute.Anf. 34 () replik:Fru talman! Eftersom jag är en ärlig människa ochmotdebattörens tid tog slut begärde jag replik engång till -- då får min motdebattör mera tid till sittförfogande, och det är framför allt det jag nu vill gemöjlighet till.Jag vill dessutom förtydliga någon fråga.Skulle Ny demokrati kunna tänka sig att behållariskkapitalbolagen -- ja eller nej?Man skall alltså dela upp ägandet på de företag somsatte in pengar, men hur skall det gå till? Blir allaSveriges företagare delägare på en gång, och hurskall aktierna fördelas? Jag tror att man får jobbamer med den idén för att klara de tekniskalösningarna. Annars tror jag att det är svårt förSveriges småföretagare att förstå hur det skall gåtill.Jag tror också att det är viktigt att reda ut det härmed de 3,8 miljarder som fallerar.Anf. 35 (nyd) replik:Fru talman! Jag hoppas att vi i samband med att detom någon vecka kommer en ny skattepropositionkommer att få tillfälle att fördjupa informationen ijust de frågor som har ställt. Det ärmitt svar i nuläget.När det gäller vår investeringsbank pålöntagarfondens område vill jag säga att ocksåfolket skall erbjudas att teckna aktier i den bankenoch inte bara näringslivet. Som jag sade är det inuläget öppet för diskussion om hur man skall lösadet här. Som här sades är det en rätt knepig fråga.Det finns lösningar som bankfolk, som är experter,ser som en klart framkomlig väg som skall kunnatillgodose de krav vi ställer på bankens möjligheteratt tillhandahålla riskvilligt kapital och somtillfredsställer marknadens önskemål om ett delatägande.Anf. 36 i (nyd):Fru talman! Av ca 250motioner som vi i Ny demokrati har lagt framtillsammans är det troligtvis inte någon som fallerde andra partierna på läppen. Det räcker nämligeninte med att lägga fram bra förslag utan de måsteockså komma ifrån rätt håll, dvs. från regeringen.När regeringen lägger fram sina förslag har vi störremöjligheter. Då kan egentligen bara två fall uppstå.Antingen är alla överens, utom möjligenVänsterpartiet, eller också är det vi sombestämmer.I den verklighet som jag kommer ifrån säger manja när man menar ja och nej när man menar nej. Iutskottsarbetet händer det ofta att man säger nejfast man menar ja. När så sker resulterar detta oftai en s.k. positiv skrivning. Så håller man efterår. Jag menar att arbetssätt måsteändras så att man säger det man tycker och menar. Iannat fall finns det ingen anledning att ha en allmänmotionstid och att behandla motioner. I vissautskott är det praxis att avstyrka alla motioner.Ledamöterna kan lika gärna skriva brev tillregeringen och tala om vad de tycker.Den parlamentariska situationen är förändrad. Detär nu flera partier som måste komma överens äntidigare. Det här ställer också större krav påsamarbete över partigränserna och påförhandlingsvilja för att man skall nå resultat. Motden bakgrunden är det ofattbart hur regeringenarbetar.Nog om detta och över till mina yrkanden sommed stor sannolikhet snart kommer att bli avslagnahär i kammaren. Det skall dock bli intressant att sehur mycket som kommer tillbaka ikompletteringspropositionen . Dåkanske det går litet bättre. Jag vill med den härinledningen tipsa regeringen om att det nog kanvara bra att lyssna på oss litet grand innanpropositioner läggs fram. Det är klart -- och detförstår var och en -- att det här är ohållbart på långsikt.Vi har höga byggkostnader. Det är inte såkonstigt. av byggkostnaderna utgörs avskatter och avgifter. Det är ganska enkelt att räknaut. Om en lägenhet kostar en miljon att byggauppgår skatterna och avgifterna till 600 000. Det ärinte konstigt att vi har höga hyror och attbyggkostnaderna är stora. Dessutom betalar viskatt på förvaltning, energi m.m. som ocksåbelastar hyrorna. På området rationell förvaltning,dvs. till lägre kostnad, finns också mycket att göra.Trots stora och accelererande bostadssubventionerhar hyreshöjningarna varitmycket stora. står vi inför en förändring avbostadspolitiken. Det kommer snart ikompletteringspropositionen. Denna förändringmåste bestå av en mängd komponenter. Man måsteta ett helhetsgrepp. Alla grepp för attresursutnyttjandet skall bli maximalt och för attsätta maximal press på byggkostnaderna skallanvändas. Jag har också i denna kammare fleragånger talat om vikten av konkurrensriktigupphandlingsteknik. Det är ett närmast okäntbegrepp. Där brister det som jag sade mycket.Förra året byggde vi för mer än 200 miljarder. Detär svindlande summor som slösas bort i onödan.En annan viktig faktor är ränteläget. Allamänniskor, särskilt de som har stora lån, vet hurhårt ränteförändringar slår. Hur framgångsrik denframtida bostadspolitiken blir beror till stor del avräntenivån . Att spekulera i framtidaräntor är om möjligt ännu svårare än att spekulerai valutor. Därför måste man ha ett flexibelt systemför avveckling av bostadssubventionerna så attavvecklingstakten någorlunda följer ränteläget, såatt vi slutar ta med den ena handen och ge med denandra.I är vi världsmästare i antalet bostäder. Vihar lägenhetsyta per person.Ett maximalt resursutnyttjande är av yttersta vikt,inte minst för att de som står helt utan bostadskall ha större möjlighet att få en.Det vore intressant att höra hur regeringspartiernastår i förhållande till flyttskatten. Det har varitmånga olika bud om det. har gått utoch aviserat till och från. säger han ingentinglängre. har också talat om det. Detvore intressant att höra var ni står när det gällerflyttskatten. När skall vi ta bort den? Som alla vet --det är ingen hemlighet -- är det för ett bättreresursutnyttjande oerhört viktigt att vi tar bortflyttskatten för att ungdomar skall få bostad. Detkostar inte särskilt mycket pengar. Allt är svårt attfinansiera , men här talar vi inte om storasummor i förhållande till annat. Om vi får ett bättreresursutnyttjande så behöver vi inte ösa ut likamycket räntesubventioner. Vi tar igen det i denändan.Det finns en stark koppling mellanfastighetsmarknaden och kreditmarknaden,eftersom mer än hälften av all utlåning sker medfastigheter som säkerhet. Jag vill tala omfastighetsskatten på kommersiella fastigheter. Somalla vet har vi en tillfälligt förhöjd fastighetsskatt påkommersiella fastigheter till följd av enöverhettning. har vi knappast någonöverhettning. Det tror jag i alla fall att vi kan enasom. Fastighetsskatten står för ungefär en fjärdedelav hyrorna i . Det belastar små företagoerhört hårt. Fastighetsföretag har fått se sinafastigheter sjunka i värde, och man går i konkurs pålöpande band. Det här är ett dominospel som vilångt ifrån har sett slutet av. Det kommer att händaganska mycket.Om man tog bort fastighetsskatten skulle detinnebära att marknaden skulle diskontera hem 10--och vi kanske skulle få litet sans och balans.Vi har exempel med Nordbanken, FörstaSparbanken två gånger och som ingenvill köpa. Det här är ett oerhört problem. Det ärviktigt att regeringen inte sänder ut olika signaler.Tala om nu vad ni vill göra. Det här är oerhörtviktigt. En liten strimma hopp kan göra väldigtmycket. Finns det bara tilltro kan den göra väldigtmycket.Nu över till yrkandena och hur ni skall votera. Jagfrågar kammarens ledamöter: ni attskattetrycket skall sänkas i bostadssektorn? Vill niminska den kostsamma rundgången ibostadssektorn och på köpet få bort en delsnedvridande effekter? Vill ni ta bortomsättningsskatter, fastighetsskatter ochrealisationsvinstbeskattning? Vill ni att riksdagenskall ge regeringen detta till känna? Etttillkännagivande kostar som bekant inga pengar.Om svaret är ja på alla dessa frågor skall ni röstanej till utskottets hemställan i mom. 14. Sålundayrkar jag bifall till reservation 9 i mom. 14 i SkU20och avslag på propositionen i motsvarande del.Anf. 37 () replik:Fru talman! i vill sänkamånga skatter. Det är klart att det är angeläget imånga fall, inte minst när det gäller flyttskatten. Imotionen har man emellertid inte begränsat sig tillflyttskatten. Man vill över huvud taget görareavinstskattesänkningar och avskaffa ävenomsättningsskatten och fastighetsskatten. Särskiltnär det gäller fastigheter uttalade sig med all den sakkunskap somtillkommer en fastighetsekonom. Reavinstskattenhar som bekant redan sänkts. När det gällerfastighetsskatten så inbringar den ca 15,6 miljarder.Det går inte att ta bort den i en handvändning.Jag tror att vi är överens om att det finns behov avlindringar när det gäller fastighetsskatten.