prot · GF0986 · 1992-03-27 00:00:00 — Det harvarken medlemmar eller ekonomiska resurser räckttill för.Med anledning av detta vill jag fråga på vilket sättregeringen kommer att gå till väga för att utrönavilka verksamheter som givit resultat, för att kunnaprioritera vilka som skall få fortsatt stöd.Anf. 51 ():Fru talman! Folkrörelsernas arbete är självfalletoerhört viktigt. Det är alla partier överens om, ochdet har man varit , bl.a. därför att detär en grundläggande del i demokratibygget och föratt värna detta bygge. Det spelar en mycket stor rollför uppfostran av våra ungdomar. Det är överhuvud taget helt avgörande för en god utveckling isamhället.Därför blir man naturligvis litet bekymrad när mansom aktiv i dessa folkrörelser kan se att samhälletsengagemang för folkrörelserna är i avtagande. Detkan man bl.a. se när det gäller de resurser somstaten ställer till folkrörelsernas förfogande. Deekonomiska bekymren är givetvis förorsakade avden allmänna ekonomiska utvecklingen, men ocksåav hur mycket stöd som staten är beredd att ge. Detär inte möjligt att driva en sådan verksamhet utanen samhällelig uppbackning. Det räcker inte medde frivilliga insatserna.En annan faktor som har kommit att spela en storroll är skattereformens genomförande. Deninnehöll bl.a. en kraftig momsbreddning, sominnebär att folkrörelserna får betala mycket högrekostnader för att hålla fastigheter. Det drabbarnaturligvis folkrörelserna litet olika beroende påhur beroende man är av fastigheterna.Trossamfunden, som jag känner väl till, har ettmycket stort fastighetsunderhåll och en storfastighetsskötsel, som drar mycket stora kostnader.Det kan gälla breddningen av momsen på el, vattenoch avlopp.Momsen på resor betyder naturligtvis också mycketför många folkrörelser. I samband medriksdagsbehandlingen av skattereformen uttaladesatt man skulle följa den här utvecklingen ochåterkomma till med nödvändigajusteringar efter hand. Dessa justeringar tolkar jaginte närmast som ändringar av skattereformen,utan som ökade bidrag. Min uppfattning är attfolkrörelserna har drabbats på ett sådant sätt --bl.a. av skattereformen -- att det är motiverat medett ökat stöd. Om vi ser på resultatet i budgeten såär det inte ett realt ökat stöd, utan det är på sin höjden inflationsuppskrivning, och det är knappt det.Det finns däremot organisationer som blir välförsedda i den borgerliga regeringens statsbudget.Det är de frivilliga försvarsorganisationerna. Dehar fått en ökning av sitt stöd , medanmånga av de ideella organisationerna på sin höjdhar fått 4 %.Trossamfunden, som jag känner till, har fått enuppskrivning med av sittverksamhetsstöd. Men när det gäller lokalbidragenblev det noll. Det blev inte en enda krona iuppskrivning. Detta skedde trots att lokalbidragenspelar en stor roll för sysselsättningssituationen. Dekan ge en ökad sysselsättning på byggsidan. Den ärju mycket hårt drabbad, vilket vi alla känner till.Nu har behandlat den här frågan ochtagit ställning till den. Man har uppdragit tillregeringen att i kompletteringspropositionenkomma med förslag till åtgärder. Jag kan intebegära att regeringen skall tala om vad somkommer där, men jag är nyfiken på om statsrådethar uppfattat regeringens beställning i det härsammanhanget. gjorde dessutomåterigen ett uttalande om att de här stödenlångsiktigt skall skrivas upp realt, så att vi får ettåterställande i förhållande till hur läget var omkring1980. Då var stödet mycket större realt.Jag noterade också i statsbudgeten att det fannstillsatt en utredare, om jag minns rätt föridrottsrörelsen, som skulle se över situationen. Omjag uppsnappade det rätt, så gällde det bådeskattereformen och stödet rent allmänt. Det ärkonstigt att just idrottsrörelsen skall få dennaförmån och inte andra. Därför undrar jag om denöversyn som vi nu diskuterar är ett komplement tillden här speciella översynen för idrottsrörelsen, föratt lösa de andra föreningarnas och trossamfundensproblem.Jag tycker att det är viktigt att regeringen inte barauppmärksammar idrottsrörelsen. Idrottsrörelsenhar varit väl sedd under alla år oavsett om det harvarit en socialdemokratisk regering eller enborgerlig. Den har alltid hållit sig framme. Jag vetinte hur många påtryckningsbrev jag har fått frånmin organisation i . Jag antar att detär likadant för andra riksdagsledamöter.De andra folkrörelserna har inte sammaekonomiska resurser för att ligga på politikerna pådet sätt som idrottrörelsen gör. Men de fyllernaturligtvis en väl så viktig funktion, inte minst deidéburna folkrörelserna. Därför är det mycketviktigt att den här översynen tar fasta på rättvisan ifördelningen mellan olika föreningar ochfolkrörelser. Jag skulle vilja veta om den aktuellaöversynen även tar upp de frågor som jag nu harnämnt.Anf. 52 Civilminister ():Fru talman! och jag är överens omvilken viktig roll folkrörelserna spelar i . Viär också överens om att vi skall behålla mycket avdet gamla välkända, nämligen det som är bra. Jagär övertygad om, att om det görs en översynkommer man att komma fram till vilka delar avbåde det statliga stödet och innehållet iverksamheten som är bra och som man därför villbehålla.Det görs många viktiga insatser av folkrörelserna,inte minst inom de områden som inne på, nämligen när det gäller att hjälpamänniskor som har hamnat vid sidan avsamhällsgemenskapen av olika anledningar. Därförär stödet till folkrörelserna viktigt. Det skall ocksåges ett fortsatt stöd till folkrörelserna.Den kanske mest angelägna uppgiften i en översynav statsbidragen är att skaffa fram uppgifter omföreningslivets totala finansieringssituation. Då ären av uppgifterna att undersöka vilkapenningströmmar som går från staten tillföreningslivet och vilka belopp som går åt motsatthåll i form av skatter och avgifter. Vi är överens därockså. Översynen skall se över detta med vad statentar igen och hur mycket delar den ut och på vilkavillkor.Men vi skall också identifiera vilkensjälvfinansieringsgrad olika typer av organisationerhar. Vi skall försöka få fram förslag på hurföreningslivets självfinansiering skall kunna stärkasoch förbättras. Där avvaktar vi den lotteriutredningsom sitter. Vi hade hoppats få ett förslag från den iseptember, men det är tyvärr förskjutet så vi får detden , eftersom de inte har hunnit medsitt arbete. Vi förväntar oss att lotteriutredningenskall komma med en del förslag som kommer attunderlätta folkrörelsernas självfinansiering.En annan intressant möjlighet som också skullekunna prövas i en utredning är att medgeskatteavdrag för den som lämnar enskilt bidrag tillorganisation som gör samhällsnyttiga insatser.Vi överlägger med , som äridrottsminister, i frågan en översyn. Om den görs,kommer den att avse hela området. Allaföreningar, idrottsföreningar och övriga, skallbehandlas lika.Berndt var inne på frågan omlokalbidragen. Vi har noterat den beställning somgjorts från , och vi diskuterar dentillsammans med allt annat som vi skall vägasamman i den besvärliga situation som råder.Vad jag kan säga är att besked kommer attlämnas i kompletteringspropositionen.Vi har också varit inne på rättvisan i fördelningen.Jag bedömer att den aspekten är en viktigbidragande orsak till att det behövs en sådan häröversyn av hela föreningslivet. Jag har också frånandra håll fått synpunkter på detta, medjämförelser mellan idrottsrörelsen och det övrigaföreningslivet.Jag vill i det sammanhanget betona att ocksåidrottsrörelsen gör mycket viktiga insatser, inteminst på det sociala området, i och med att manliksom övrig föreningsverksamhet fångar uppmånga ungdomar i sitt arbete.Anf. 53 ():Fru talman! Det var bra att få dessa förtydliganden.Det är inte så lätt att i ett kort formellt svar reda utsådana här frågor.Det känns stabilt att vi i alla partier är överens omatt folkrörelserna är viktiga, särskilt som vi iriksdagen och i det politiska livet i övrigt fått inslagdär man inte har samma inställning till ocherfarenheter av folkrörelsernas betydelse i svensktsamhällsarbete. Vi bör visa upp en samlad frontmot de nya inslagen i svensk politik.Jag instämmer helt i att vi skall behålla det som ärbra. Det är också något som föreningarna hartvingats att ta ställning till, eftersom ekonomin harvarit kärv. Man har hårt fått prioritera det som mantyckt vara viktigt. är det inte säkert attstatsmakterna håller med föreningarna om vad somär viktigast.Såvitt jag förstår kommer samhället i en framtidmera påtagligt att vilja ha nytta avorganisationerna. Man talar alltmer omföreningsdriven verksamhet. Jag tror att det är enfullt möjlig väg. Verksamheter kan då drivas medett starkt ideellt inslag som inte är möjligt attåstadkomma i samhälleligt drivet arbete.Jag tror att det är viktigt att satsa på detta, men manfår inte glömma bort att det även i det arbetet måstefinnas ekonomiska möjligheter till utveckling ochfortbestånd. Det behövs utvecklingsmöjligheter förpersonal som arbetar i sådan verksamhet. Man kaninte heller helt komma bort ifrån att det behövsadministrativ personal också i en sådan typ avverksamhet.Det är viktigt att så många som möjligt frånorganisationernas sida kan vara med iberedningsarbetet, med de erfarenheter som mandär har. Jag uppfattar också att statsrådet är bereddatt öppna den möjligheten.Det är viktigt att finansieringen sker såobyråkratiskt som möjligt. Dagens system förfördelningen, där de medel som samfunden,nykterhetsorganisationerna ochidrottsföreningarna fått har fördelats av dem själva,har varit bra.Det är möjligt att man kan styra det på ett annatsätt. Jag tror att det för den stora delen avprojektmedlen kan finnas möjlighet att hittainriktningar som styr mot ett gemensamt mål. Detär riktigt att ställa upp sådana mål för enverksamhet. Jag tror inte att någon kan ha någotemot det.Lotteriutredningens förslag berör inte någon lättproblematik. Det är en av anledningarna till att jaghade velat tala med finansministern. Jag hade velathöra vilken inställning hon har till hur lotterier skallbedrivas och hur man skulle kunna tillgodogöra sigde relativt stora inkomster somlotteriverksamheten ger. Jag ser det som en storfara att kasinoverksamhet skulle bli ett ytterligaresätt att finansiera statens utgifter. Jag tror att detbästa sättet är att direkt anslå statsmedel, snarareän att satsa på en mängd lotterier.Anf. 54 ():Fru talman! Det är mycket bra att civilministern seröver föreningslivets finansiering. Det bör göras påett sådant sätt att man klargör både ingående ochutgående strömmar. Det kommer att bli en mycketnyttig lektion för statsmakterna. Förmodligenfördelas stödet på ett ganska orättvist sätt. Detär min hypotes.Jag menar också att det är bra att man ser påsjälvfinansieringsgraden. Den gestaltar sigsäkerligen på många olika sätt. en mycket hög självfinansieringsgrad, ochbidragen svarar för en ringa del av verksamheten.Trots det har man fått en mycket kraftig realförsämring av bidragen till trossamfunden från 1980till . Trots att samfunden har en mycket högsjälvfinansieringsgrad, har man inte ansett detangeläget att ge ett rejält stöd till dem.Man bör också uppmärksamma att lotterier inte ären lösning för alla typer av folkrörelser. Det är t.ex.inte särskilt attraktivt för i varje fall flertalettrossamfund att arbeta med lotterier, medan detkanske passar utmärkt för idrottsrörelsen. Man harolika traditioner och kulturer, och dessa bör vinaturligtvis ta hänsyn till.Förslaget om skatteavdrag tror jag inte alls på. Detär också en gammal socialdemokratisk ståndpunkt.Om man får avdrag för att man ger en gåva, innebärdet de facto att någon annan i skattekollektivet fårbetala detta. Det är ett kringgående och delvisosmakligt förslag. Det är mycket bättre att rakt ochärligt ge ett bidrag. Då är det helt klart vilket stödsom ges i förhållande till andra folkrörelser.Jag har noterat att lokalbidraget kommer upp tilldiskussion i samband medkompletteringspropositionen. Jag tycker att det ärbra och förutsätter med anledning av riksdagensbeställning att det skall ge ett positivt utfall.Det är slutligen mycket viktigt att skattereformenseffekter diskuteras i samband med folkrörelsernasverksamhet. Som en del av denna översyn bör manta reda på hur skattereformen har slagit förfolkrörelserna. Man får inte glömma bort detta.Det vore olyckligt att ta upp detta som en åtgärd vidsidan om det övriga.Anf. 55 Civilminister ():Fru talman! frågade mig i sitt förrainlägg vem som skulle göra denna utvärdering. Denskall i första hand göras av föreningarna själva. Detär viktigt att vi inte går in uppifrån och trampar påfolkrörelsernas integritet. Vi bör tillsammans påolika sätt ta fram de uppgifter som vi behöver.Karin sade också att staten vill ha nyttaav organisationerna. Ja, så skulle man kunnauttrycka det. Vi bedömer att föreningslivet har enbra verksamhet, som skulle kunna betyda mycketinom olika områden. Vissa saker skulle kunnautföras med hjälp av uppdragsfinansiering, framförallt för kommunernas räkning. Det är bra attföreningar kan arbeta med delvis ideella inslag menockså kan få det stöd och de bidrag som de behöverför att kunna genomföra sin verksamhet.Det är riktigt att vi har olikafördelningsprinciper. Som jag sade inledningsvissaknar vi en helhetssyn, och vi behöver därför ta ettmera samlat grepp. Några principer i detsammanhanget skulle t.ex. kunna vara följande.Man skulle kunna tillåta en friare användning avstatsbidragen, så att föreningslivet blir merasjälvständigt och inte så styrt av statsbidragen somi dag.Man skulle vidare kanske kunna förlängabidragsperioderna, så att det blir bättre möjligheteratt planera och skapa en trygghet och stabilitet.En tredje princip som jag tror är tänkbar är att haen bättre uppföljning än . Jag tror att det skullegynna föreningslivet, inte minst ur rättviseaspekt.Kombinerat med bättre möjligheter tillsjälvfinansiering tror jag att detta skulle skapa enbra utgångspunkt för föreningslivet i framtiden.Anf. 56 ():Fru talman! Jag tror säkert att folkrörelserna ärberedda att göra utvärderingar och att lämna deuppgifter som departementen behöver för att fåfram ett så bra bakgrundsmaterial som möjligt i denfortsatta behandlingen av föreningsrörelsensverksamhet -- naturligtvis i mån av resurser och tid,men jag tror att detta ligger i föreningsrörelsensintresse.Vi prövar också uppdragsfinansiering, även detibland kan vara kärvt. Kommunerna kommer oftatill oss i RIA-verksamheten med ganska stora krav ifall där samhället saknar resurser och där man utgårfrån att vi av ideella skäl skall ställa upp. Det kangälla människor som hamnar mellan två stolar närde skrivs ut från psykiatrisk vård, kanske medalkoholbesvär, fall som inte klarar.Man måste vara medveten om att föreningslivetmåste ges ekonomiska möjligheter att klara sådanaarbetsuppgifter.Det känns bra att pengar också fortsättningsvisskall ges till folkrörelserna. Det finns ledamötersom från denna talarstol kräver att man skall spara13 miljarder på denna typ av verksamheter. De börfå det beskedet att inte den nuvarande ochsäkerligen inte heller den förra regeringen harsådana tankar.Det är bra om perioderna kan förlängas, så att manvet hur uthållig man kan vara i sin verksamhet. bedriver vi verksamhet från till den 1januari utan att ha pengar i kassan. Vi vet inte vadsom skall hända innan de här bidragen såsmåningom kommer, och det är en mycket ovisssituation för många organisationer. Det uppskattasmycket om man man hitta lösningar på sådanapraktiska problem.Uppföljningen är, som jag har sagt, ettviktigt inslag för att vi skall kunna veta vad vi hållerpå med och kan se vilka resultat som vårt arbeteger. Vi får sedan närmare diskuterafinansieringsformerna. Jag är fortfarande skeptisktill att alla folkrörelser skulle ha lotterier sominkomstkälla.Anf. 57 Civilminister ():Fru talman! Jag konstaterar attföreningslivets insatser är viktiga och att jagåterkommer med inbjudan till företrädare förföreningarna tidigt , då vi skall fortsätta attdiskutera dessa frågor. Jag tackar för debatten.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:107 till socialutskottet1991/92:115 till skatteutskottet1991/92:128 till lagutskottet1991/92:137 till jordbruksutskottet1991/92:140 till kulturutskottet1991/92:148 till socialutskottet1991/92:158 och 159 till justitieutskottetMotionerna1991/92:Jo22-Jo34 till jordbruksutskottet7 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:113 Ny börslagstiftning m.m.1991/92:141 Upphävande av lagen (1986:1242) omförsöksverksamhet med kooperativ hyres-rätt,m.m.Konstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU31 och dess myndigheterm.m.Justitieutskottets betänkanden1991/92:JuU17 Terroristlagstiftningen1991/92:JuU18 Anslag till brottsskadenämndenm.m.1991/92:JuU19 Anslag till rättshjälp m.m.Lagutskottets betänkanden1991/92:LU24 Konsumentpolitiska frågor m.m.1991/92:LU25 Livsmedelskontroll m.m.1991/92:LU26 Upphovsrättsliga frågor1991/92:LU34 betänkande1991/92:JoU16 betänkanden1991/92:NU19 m.m.1991/92:NU21 Vissa utrikeshandelsfrågor1991/92:NU27 Utlänningars rätt att idka näring iSverigeArbetsmarknadsutskottets betänkande1991/92:AU13 Regionalpolitiken8 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 26 mars1991/92:159 av () tilljustitieministern om åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten:Den ekonomiska brottsligheten är ett stort ochkraftigt växande problem i det svenska samhälletoch den kostar skattebetalarna tiotalsmiljarder kronor. Enligt en gjorduppskattning kan det i värsta fall handla om såmycket som -- vilket skulle varalika mycket som statens utgifter för utbildning,forskning och studiestöd. Någon säker och bestämduppgift om den exakta omfattningen finns inte menatt det är fråga om mycket stora belopp står alldelesklart.Den ekonomiska brottsligheten är på väg att nå enomfattning som är direkt samhällsfarlig. BRÅ hari en undersökning konstaterat att det dåförelåg brottsmisstanke i avföretagskonkurserna. Av de 17 400bolagskonkurser som inträffade låg deti stor utsträckning ekonomiska brott bakom.Bolagskonkurserna ledde till att50 000 personer blev arbetslösa.Den ekonomiska brottsligheten orsakar storaskadeverkningar för såväl samhället som förenskilda medborgare. Särskilt allvarligt är attsamhällsmoralen undergrävs av denna brottslighet.Eko-brottsligheten utgör också ett hot mot en sundmarknadsekonomi. Konkurrensen snedvrids så attseriösa företagare får mycket svårt att klara sig.Vissa typer av ekonomiska brott utgör också ett hotmot vår gemensamma miljö.Samtidigt som den ekonomiska brottsligheten tagitsig allt allvarligare och svårbemästrade former harsamhällets och då särskilt polisens resurser fördenna brottsbekämpning allvarligt försämrats.Regeringen har också visat ett uppenbartointresse för frågan. Regeringen angav ibudgetpropositionen inte längre Eko-brottsligheten som ett prioriterat område.Uppdraget till aktiebolagskommittén att läggaförslag om ansvarsgenombrott (personligtbetalningsansvar i vissa situationer i aktiebolag) hardragits tillbaka och konkursutredningen har lagtsner.Den 7 januari redovisade riksåklagaren ochrikspolisstyrelsen en rapport om den ekonomiskabrottsligheten och lämnade en rad förslag tillåtgärder. Förslagen innefattar ändringar ilagstiftningen, bättre arbets- ochutredningsmetoder, utbildningsinsatser och förslagtill slagkraftigare organisation. En förstärkning avresurserna krävs också.För att uppnå en acceptabel nivå påbrottsbekämpningen måste polisen tillföras ca 50milj.kr. att användas till en förstärkning av eko-polisorganisationen och inrättandet av en särskilds.k. finanspolis.Mot bakgrund härav vill jag ställa följande frågortill justitieminister . Kommer regeringen att föreslå ökade resursertill polisen för bekämpning av den ekonomiskabrottsligheten?2. Anser regeringen att det krävs bättre styrmedelför polisens resursanvändning i syfte att säkerställaen tillfredsställande nivå på Eko-brottsbekämpningen?3. Kommer regeringen mot bakgrund avriksåklagarens och attpå nytt aktualisera frågan om ansvarsgenombrott?4. Vilka övriga åtgärder från regeringens sidaföranleds av riksåklagarens och rikspolisstyrelsensrapport?1991/92:160 av () tilljustitieministern om Europarådskommitténsrapport om svensk kriminalvård m.m.:European committee for the prevention of tortureand human and degrading treatment or punishment(CTP) har lämnat en rapport om sittbesök i 5--. Rapporten antogsenhälligt av CTP vid dess tolfte möte 3--7 februari1992.I rapporten begär CTP att de svenskamyndigheterna ''provide an interim and a follow upreport on action taken upon its report''.CTP är också angeläget om att etablera enfortgående dialog med svenska myndigheter.Under punkterna 154--173 i rapporten framläggerCTP en rad konkreta förslag till förbättring avförhållandena i polisstationer, häkten, fängelseroch andra anläggningar.Den kritik som framförs är delvis av allvarligbeskaffenhet. De missförhållanden som kritiserasär inte okända utan har tidigare blivit föremål förkritik också i Sverige.I anledning härav får jag ställa följande frågor tilljustitieministern:1. Vilken bedömning gör justitieministern avCTP-rapporten?2. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta ianledning av den framförda kritiken och de olikarekommendationerna?3. När beräknar regeringen att de svenskamyndigheterna skall kunna avge en uppföljanderapport om vidtagna åtgärder?1991/92:161 av () tillarbetsmarknadsministern om yrkesinspektionensbefogenheter:En av yrkesinspektionens arbetsuppgifter är atttillse att arbetsmiljölagen efterlevs.Yrkesinspektionen kan meddela förelägganden omviten och kräva att arbetsplatser stängs.Föreskrifter om arbetsplatsernas utformning harsuccessivt skärpts, vad som ena året har betraktatssom godtagbart kan dömas ut. I vissutsträckning kan dessutom föreskrifterna tolkasolika hårt av yrkesinspektionsdistrikten och avenskilda tjänstemän.Konsekvenserna av detta kan bli att kommunalasamhällsnödvändiga verksamheter kanbedrivas, eftersom kommunerna saknarekonomiska resurser att bygga om sina lokaler såatt de tillfredsställer yrkesinspektionen.I de fall det handlar om lokaler för lagstadgadeverksamheter, t.ex. brandstationer, uppstår enallvarlig konflikt mellan kommunens intresse av attvara en bra arbetsgivare och att under givnaekonomiska förutsättningar gekommuninnevånarna nödvändig service.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågortill arbetsmarknadsministern:1. Vad kan regeringen göra för att skapa balansmellan arbetsmiljölagens krav och ekonomiskaförutsättningar?2. Kommer regeringen att vidta åtgärder så att iframtiden enskilt godtycke undviks vid tolkning avgällande arbetsmiljöregler?den 27 mars1991/92:162 av () till statsrådet om en god bostad för alla:I utredningen om statens stöd tillbostadsfinansieringen föreslås en stegvis minskningav stödet. De som bor i äldre hus får behålla enförhållandevis stor del av sina subventioner, medanstödet till nyproduktionen skärs ner kraftigt.Det förekommer inte helt överraskande olikaåsikter om vad förslaget innebär förboendekostnaderna. Ett torde dock stå klart:förslaget innebär att skillnaderna i kostnadermellan nya och äldre årgångar ökar dramatiskt.Den som önskar flytta in i en nybyggd bostad måstealltså antingen betala åtskilligt mer än elleracceptera en kraftigt försämrad standard.Regeringens utredare ger ett klart, men kärvt,budskap till alla bostadssökande: Tyvärr, vi har interåd att ge er samma bostadsstöd som tidigaregenerationer erhållit. Ni kommer bo dyrare och/eller sämre.Före valet var budskapet ett annat. Då fick sammabostadssökande veta att hyrorna skulle sjunka med100--. , om de valde att lägga sinröst på moderaterna.En röst på skulle ge sänkta kostnader förmat och hyra med . per år.Sannolikt var det många, inte minst ungdomar, somlockades av dessa löften.Om regeringen väljer att följa utredningens förslagså sker ett systemskifte på bostadsmarknaden.Målet att alla skall garanteras en bra bostadöverges. Den som inte har råd med ett moderntutrustat kök, en egen toalett osv. skall anpassa sinaönskemål efter den egna plånboken.