prot · GG0930 · 1992-11-24 00:00:00 — Kommunikationsministernmåste hålla med om att skolans ansträngningar attfostra till respekt för de demokratiska spelreglernainte underlättas genom ett sådant här agerande.Anf. 80 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag upprepar gärna att det är mycketviktigt att informationen håller sig inom striktagränser för sakligheten och att det också finns enetik i detta sammanhang. Jag tycker även att manmåste väga in att det finns ett beslut som bygger påmycket stora majoriteter i såväl somDanmark om att det skall till en fast förbindelse avdetta slag samt att resp. länders regeringar ochriksdagar har anslagit dessa pengar för att arbetetskall komma i gång med en första fas imiljöprövningen.Jag måste ändå konstatera att det verkar somom kravet på saklighet är uppfyllt. Det är inte minsak att pröva detaljerna i informationen.Anf. 81 ():Herr talman! Miljöprövningen kan ändå inte varaen detalj utan måste vara helt avgörande för om enbro kan komma till stånd. Först när ett slutgiltigtbeslut är fattat, kan rimliga kampanjer komma ifråga. har tagit upp dennakampanj i en artikel med rubriken ''Barn lockas blibrovänner''. Man har även frågat eleverna i enskola i utanför vad de anser.Också barnen har reagerat mot kampanjen. Enelev säger: Jag trodde att det var bestämt att bronskulle byggas när jag läste vad de skrev. Det skulleockså vara roligt att få åka helikopter. Det där medmindre avgaser lät bra, men jag vet inte om det ärsant.En annan elev säger: Där står bara bra saker. Därstår inget dumt, men de vill nog inte skriva detdumma.En tredje elev frågar: Hur kan de lova ut priser, närdet inte är bestämt att bron skall byggas?Enligt min uppfattning är barnen egentligenklokare än de här kampanjmakarna.Anf. 82 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att barnen är mycketvaksamma, vilket även framgår av de citat som UllaTillander läste upp.I sin fråga undrade varför datum förinvigningen är fastställt. Det är fastställt sedan etthalvår tillbaka för att klargöra förutsättningarna förhela projektet. Det har naturligtvis ingenting attgöra med just denna broklubb.Anf. 83 medger ytterligare ett inlägg från varderatalaren.Anf. 84 ():Herr talman! Miljöprövningen, som har ansettsvärd att särskilt omnämnas iregeringsförklaringarna, framstår såsom ett spel förgalleriet. Jag hoppas att så inte är fallet.Även om kanske har vunnit en liten segerbland elva-åringarna, har vi alla på dettasätt förlorat något, om respekten för spelreglerna isamhället negligeras. Enligt min uppfattning bordeSvedab dra tillbaka sin kampanj. Det är just nu inteläge för en sådan.Anf. 85 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill avslutningsvis säga att jagdelar uppfattning att det är viktigtatt den mycket omfattande miljöprövning av heladetta projekt som pågår blir sånoggrann och heltäckande som över huvud taget ärmöjligt.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1992/93:213 om PostensorganisationslösningarAnf. 86 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migom jag avser att vidta några åtgärder så attPostverkets planer på terminaler och åtföljandetransportlösningar stämmer överens med de beslutsom har fattat om miljövänliga ochsamhällsekonomiska transporter.Riksdagen har givit i uppdragatt lösa postservicen i . harangivit mål för ekonomisk lönsamhet, servicenivåoch kvalitet. Hur dessa mål skall uppfyllas haröverlämnats till och ledning attavgöra. I årets treårsplan har redovisatatt man nått de mål som har ställt, vilketär tillfredsställande.Postverkets styrelse och ledning ser för närvarandeöver antalet brevsorteringsterminaler i landet. Enöversyn av dessa är angelägen på grund av deförändringar som sker genom användandet av nyteknik och sjunkande brevvolymer. Den alltsnabbare förändringstakten ställer höga krav påPostverkets organisation att anpassa sig för attmildra konsekvenserna och kunna upprätthålla engod postservice till alla till rimliga priser.Mitt förtroende för är stort,och som jag har sagt i ett tidigare svar till Sten-OveSundström förutsätter jag att styrelsegör de affärsmässiga bedömningar vad avserPostverkets distributionssystem som är mestlämpliga för verksamheten när beslut i frågan tas.Anf. 87 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Statsrådet uppger att har angivitmål för ekonomisk lönsamhet, servicenivå ochkvalitet. Så långt är det riktigt. Det är också riktigtatt har till uppgift att göra deaffärsmässiga bedömningarna.Det var dock egentligen inte detta som min frågagällde. Jag har pekat på de planer som föreliggeroch som minst sagt medför underligadistributionsvägar. Jag kan ta några konkretaexempel som berör vårt nordligaste län.Om jag såsom kirunabo postar ett brev till mingranne, får detta brev göra en utflykt på nära 70plus , dvs. , innan det når min granne.Det skall först flygas från till , nära 70mil. Hälften av den post som flygs till skallsedan flygas tillbaka under samma dygn.Från till , dvs. från Kirunaoch till , går det ungefär fem flygplanvarje dygn tur och retur med post. av postenskall flygas tillbaka. Man kan verkligen fråga omdet är miljövänligt och samhällsekonomiskt riktigtatt utföra dessa transporter på detta sätt med tankepå de beslut som har fattat om att vi skallvärna om miljön. Dessutom skall en stor del av denpost som fraktas med järnväg föras över tilllandsvägstransporter.De här planerna är visserligen inte realiserade , men jag tror att det är angelägetatt det ges en signal från central nivå om att dessaplaner på transporter strider mot riksdagsbeslut,eller åtminstone inte är väl anpassade till besluten.Man går här motsatt väg och förlänger de redanlånga transportvägarna. Det leder till att flygplanåker tur och retur med samma post. Om man hadeett vettigt terminalsystem skulle man inte behövaha en sådan transportplan. Därmed skulle mankunna göra samhällsekonomiska vinster och bättrekunna hantera vår gemensamma miljö. Det är detsistnämnda som min fråga egentligen berörde, menden har inte statsrådet svarat på.Anf. 88 Kommunikationsminister ():Herr talman! säger att han harpekat på planer som föreligger. På den punkten harhan delvis fel. beskriver i sinfråga ett flygkoncept som faktiskt inte allsöverensstämmer med den regionala utredningensförslag. Dessutom kan tilläggas att posten till ochfrån flygs också , liksom posten frånLuleå och söderut.Det finns inte heller något beslut om övergång frånjärnvägstransporterna till biltransporter. Vid ettgenomförande kommer transporter att upphandlasfrån den entreprenör som kan svara upp motPostens krav på transporttider till lägsta kostnad.Det är de principer som ochjag diskuterade vid en frågedebatt för ungefär ett årsedan. De principerna gäller fortfarande. Beslutenhar ännu inte fattats i denna fråga. Men det ärPostverkets styrelse som skall fatta besluten.Anf. 89 ():Herr talman! Det är riktigt att de definitivabesluten inte har fattats. Det är därför jag väckerfrågan igen. Jag beskriver de preliminära planersom ännu inte finns i realiteten. Om man skallkunna påverka ett myndighetsbeslut på något sättbör man göra det innan de definitiva besluten harfattats.Det finns en stor oro för att man i sin strävan attkoncentrera organisationen och verksamheten, kangöra distributionssystem som inte är förenliga medvår omtanke om miljön och samhällsekonomin.När man flyger post kors och tvärs över vårt landgäller det inte bara hastigheten. kan det gålika snabbt att transportera posten på järnväg. Mankan konstruera terminalsystemet på ett sådant sättatt man uppfyller den miljövänlighet som vieftersträvar i vårt transportväsen.Jag tycker att statsrådet bör hänga med litet grandi vad som händer och sker. Det finns andraalternativa planer. Man behöver göra en ordentligmiljöanalys innan man sätter den nyaorganisationen i sjön. Det tror jag är värdefullt församhällsekonomin och miljön.Anf. 90 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vet inte hur sig själv fram och tillbaka mellanKiruna och . Han måste själv göra enbedömning utifrån miljöaspekter, tidsåtgång,effektivitet osv. Samma rätt att fatta beslut harriksdagen gett . Man har gett dessaramar.Jag tror att det vore mycket olyckligt om riksdagenoch regeringen skulle detaljstyra. Vi kannaturligtvis införa ytterligare restriktioner i beslut,där vi säger att vissa element skall väga tyngre änandra. Det som är överordnat för trorjag ändock är att vi skall ha en effektiv och brapostbefordran i vårt land -- inte minst i de norra ochglest befolkade delarna av Sverige.Anf. 91 ():Herr talman! fungerar övernattsbefordran avpost till norra mycket bra. Det finns en oroför att den skall försämras. Men det finns framförallt en oro för att man inte skall nå de mål vi har sattupp för miljövänliga transporter ochsamhällsekonomisk verksamhet, när mankoncentrerar organisationen så som man nu gör.De föreliggande planerna, även om de ärpreliminära, innebär att man enbart skall ha enterminalort i den norra delen -- en fjärdedel -- avSverige. Transporterna blir då merakoncentrerade, och man blir beroende avlufttransporter på ett helt annat sätt.Postverket har en bra service . Men vi äroroliga för att den skall försämras. Därför finns detanledning att peka på de faktorer som kan blibesvärliga när det gäller vårt värn ommiljön och våra transporter.Jag tycker därför att statsrådet bör ta sig en titt påde förslag som finns -- inte minst från facken iNorrbotten -- där man har jobbat fram alternativsom kan klara vår gemensamma miljö ochsamhällsekonomin på ett betydligt bättre sätt änmed de preliminära planer som föreligger i dag.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1992/93:218 omRödkobbsleden och miljönAnf. 92 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat statsrådetGörel Thurdin om vilka åtgärder hon ämnar vidtaför att säkerställa att färjetrafiken genomStockholms skärgård får bästa möjliga utformningur miljösynpunkt.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall besvara frågan.Jag vill inledningsvis nämna att ett av regeringenstrafikpolitiska mål är att skapa mindreresurskrävande och miljöbelastandetransportsystem. Detta gäller även för färjetrafikentill och från , som även är en fråga av storregional betydelse.Pär refererar i sin fråga till den utredningom färjetrafiken till och från Stockholmsregionensom överlämnats tillKommunikationsdepartementet. I utredningen harde sjö- och landbaserade person- ochgodstransporterna till och från Stockholmsregionenkartlagts. Utredningen har även lämnat förslag tillåtgärder för att bl.a. minska färjornasmiljöpåverkan i skärgården.Jag anser att utredningen är ett värdefullt underlagför den fortsatta diskussionen i och mellankommuner, regionala organ och statligamyndigheter om hur man skall uppnå effektiva ochmiljövänliga transporter i . Jagvill dock avvakta med utförligare kommentarer omutredningen till budgetpropositionen.Anf. 93 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Jag ställde den framför allt som en plan- ochmiljöfråga, och det var därför som jag väntade migatt planministern skulle svara. Men jag sätter stortvärde på att jag nu får ett svar avkommunikationsministern. Jag kanske inte sätterfullt så stort värde på innehållet, eftersom svaretinte innehöll särskilt mycket. Jag skall med storspänning läsa budgetpropositionen där jag tydligenskall få ett utförligare svar.Det här är en miljöfråga av mycket stor räckviddför . är isin tur en miljö som får beskrivas som världsunik.Vi sysslar således med ett mycket känsligt område.Vi vet alla att den utredning som jag och statsrådetrefererade till åter tar upp tanken på att spränga enny farled genom Rödkobbsfjärden, vilket är ettstort ingrepp. Det vore bra om jag kunde fåbekräftat från statsrådet att regeringen kommer attse till att den frågan blir föremål för en utförligmiljöprövning innan man går vidare med tanken påen ny farled. Man bör också förutsättningslöstpröva om det går att minska färjetrafikensbelastning på . Det kan t.ex.ske genom hastighetsbegränsningar och genom ser till att delar av färjetrafiken samlas i andrahamnar än Stockholm.Anf. 94 Kommunikationsminister ():Herr talman! och jag har detgemensamma intresset att verkligen slå vakt omden unika naturresurs som Stockholms skärgårdutgör. Det är regeringens samlade intentioner att setill att så sker.Sjöfartsverket ansvarar för inrättandet av allmännafarleder. Det sker i enlighet med vattenlagen ochnaturresurslagen. Det är de instrument somanvänds. Jag utgår ifrån att prövning av nyafarleder generellt sett sker enligt gällandelagstiftning. Det finns kanske ingen direktautomatik i vilka leder som skall prövas enligt olikakapitel i de olika lagarna. Detta kan jag inte svarapå. Det är en fråga som får beredas avMiljödepartementet. Det är dock helt klart att detskall ske en noggrann miljöprövning av nyafarleder.Herr talman! Jag vänder mig litet grand emot denallt oftare framförda uppfattningen att man skallspränga sig fram med stora ingrepp. Jag läste enledarartikel för sedan som talade om att manskulle spränga bort kobbar och skär. Man får enkänsla av att skärgården kommer att ommöblerastill oigenkännlighet. Om jag har förståttutredningen rätt handlar det om att spränga bort ettsmärre grund på ett stort antal meters djup. Manskall spränga med ett material -- inte dynamit -- somär långsamverkande och expanderande. Materianforslas bort till någon djupgrav. Jag tror attingreppen i naturen inte kommer att märkas såmycket som man har haft anledning att tro när manhar lyssnat till den offentliga debatten. Icke destomindre är det självklart oerhört viktigt att mannoggrant utreder de långsiktigamiljökonsekvenserna av nya farleder i dennamycket känsliga del av vår natur.Anf. 95 ():Herr talman! Jag har för min del inte talat om attspränga kobbar och skär. Jag är medveten om attdet är fråga om undervattenssprängningar. Dethindrar dock inte att det är fråga om ett ganskaallvarligt ingrepp i en fjärd som har varittämligen orörd när det gäller tyngre trafik.Jag förstår att kommunikationsministern inte totala överblicken över hur miljöprövning kanske. Det var nog därför jag ställde frågan tillstatsrådet som har det ansvarsområdet.Jag noterar i alla fall den starka vilja som finns hosregeringen att se till att det görs en så noggrannmiljöprövning som möjligt. Jag hoppas att man iden fortsatta beredningen kommer att ta etthelhetsgrepp på frågan om den trafik som gårgenom skärgården i syfte att verkligen åstadkommaett trafiksystem som leder till minsta möjligabelastning. Man måste också se på en framtid, därtrafiken över kanske kommer att växaytterligare på nya destinationer.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1992/93:220 om kraven på attSJ visar vinstAnf. 96 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag kommer att verka för att vinstkraven på SJminskar under den pågående lågkonjunkturen.I 1988 års trafikpolitiska beslut beslöt attSJ:s styrelse och ledning skulle ges i uppdrag attrekonstruera SJ och förbättra resultatet med minst1 miljard kronor. Därutöver uttalades målet att SJ:sverksamhet skulle vara självfinansierande vidrekonstruktionsperiodens utgång. SJ redovisadevid denna tidpunkt betydande underskott.Rekonstruktionsperioden går ut den 1 juli 1993.Därefter skall nya och marknadsmässiga kravställas på SJ enligt beslut.SJ:s styrelse och ledning gör stora ansträngningarför att förbättra järnvägstrafikens konkurrenskraftjämfört med andra trafikslag. De enda vinstkrav SJhar på sig är att utvecklas av egen kraft. Attsänka dessa krav vore att försämra SJ:skonkurrenskraft.Jag avser att återkomma till med enutvärdering av SJ:s rekonstruktionsperiod och ävenformulera nya mål för SJ:s verksamhet.Anf. 97 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka förkommunikationsministerns svar. Jag kan däremotinte påstå att jag är speciellt nöjd med det svar jaghar fått.Vi kan konstatera att SJ befinner sig i kris. Detberor till stor del på politiska beslut som har fattatsi samband med och trafikpolitiskabeslut. Vi har fått moms på kollektivtrafiken, vilkethar höjt biljettpriserna med . Man har höjtSJ:s soliditetsgrad till , vilket är extremt högt.Man har tagit bort det statliga godsstödet på450 000 miljoner, vilket har försämrat SJ Godsresultat. Man har avreglerat busstrafiken, vilketbetyder att det i princip är fritt fram förinterregional busstrafik. Man planerar enavreglering av trafiken på stomnätet. Dessutom harman kravet att SJ skall gå med vinst. Detsistnämnda har fått mycket svåra konsekvenser. Jagvet det, eftersom jag jobbar i företaget.Man gör kortsiktiga och desperatabesparingar. Man riskerar att förstöra ett välsammanhållet transportsystem. Man kan fråga sigvad som händer den dag då konjunkturenförhoppningsvis vänder. Kommer vi då att ha ettfungerande järnvägstransportsystem i ?Jag tycker att det är viktigt att vi prioriterar vad viskall göra med ett sådant företag som SJ. Skall detvara en vinstmaskin eler skall det vara ett företagsom genomför bra och miljövänliga transporter ochsom tar ett ansvar för den regionala balansen? Vimåste ha en helhetssyn på trafikpolitiken där mantar mycket stor hänsyn till miljön.Anf. 98 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vänder mig litet emot att ThommyOhlsson beskriver SJ såsom varande ett företag ikris. Det är tvärtom så att svenska SJ förmodligenär världens mest effektiva järnvägsföretag, somockså går med överskott i dag.Lägg märke till att alla de åtgärder som TommyOhlsson räknade upp är sådana som har fattat beslut om. Jag vågar ändå påståatt de krav som har ställts på SJ har gjort attföretaget har utvecklats mot ett merkundorienterat, effektivt och merkonkurrenskraftigt företag. Det man har attkonkurrera med är privatbilen, flyget och bussarna.Det är bara genom att bli mer konkurrenskraftigtsom SJ har chansen att dra till sig fler passagerarefrån de andra trafikslagen.Jag tror att och jag kan förenaoss i önskan att försöka göra allt för att SJ skall ta såmycket passagerare som möjligt från andra mindremiljövänliga trafikslag. Men när han talar om attstaten ser på SJ som en vinstmaskin måste jagverkligen protestera. Det finns över huvudtaget inget avkastningskrav på SJ. Det enda kravetär att det skall kunna utvecklas av egen kraft.Konkurrensen har kommit från andratrafikslag. Det är positivt när vi runt 1995 också fårkonkurrens på spåren. Titta på vad som har häntvid avregleringen av flyget! Det har inneburit attpriserna har gått ner och utbudet av avgångar harökat. Vi är övertygade om att samma utvecklingockså är på gång inom SJ. Jag ser mycket positivtpå SJ:s möjligheter att i ännu störreutsträckning bli ett verkligt folkjärnvägsföretag.Anf. 99 ():Herr talman! Att riksdag har fattat dessabeslut gör dem tyvärr inte bättre.Jag vill ta ett exempel från verkligheten på vadkrisen innebär för . Man har fattat beslutom ett s.k. elvapunktsprogram, dvs. att rangeringskall ske på elva ställen i . I , somjag kommer ifrån, kommer det inte att ske någonrangering. Det kommer att innebära en hel del. Vihar kunder i som vill skicka vagnar till Norge.Vagnarna har tidigare gått till , där de har sattsin i ett godståg. Fr.o.m. nu kör man i stället vagnarner till , vidare från Sävenästill , och sedan från mot Norge.När de passerar har de i stället för att ha åkt 6mil åkt . Jag kan gekommunikationsministern flera sådana exempel.Man kan då fråga sig om detta är vettigt. Det ärverkligen kundovänligt och ger en sämre kvalitet påprodukten. Jag tror att vi på detta sätt riskerar attförlora kunder.Anf. 100 Kommunikationsminister ():Herr talman! SJ:s ledning har fått rätten att självstyra verksamheten. och regeringenlägger sig inte i detta. SJ har fått utomordentligabefogenheter på detta område. Det man har attgöra är att konkurrera med lastbilstrafiken, framförallt på godssidan. Det är för att blikonkurrenskraftig gentemot landsvägstrafiken somman vidtar olika åtgärder.Självfallet är det SJ självt som måste görabedömningar av hur man bäst blirkonkurrenskraftig. Det är naturligtvis prisnivånsom är den kritiska punkten -- det gäller pris,snabbhet och punktlighet i leveranserna. Jag harfullt förtroende för att SJ-ledningen vidtar deåtgärder som är långsiktigt ändamålsenliga för attvi skall kunna stärka järnvägens ställning i detsvenska transportsystemet.Anf. 101 ():Herr talman! Jag själv och många andra SJ-anställda ifrågasätter de beslut som fattas av SJ:sledning. Vi tror att de går åt fel håll. Men manmåste också kritisera de politiker som gerförutsättningarna.Jag och har inte riktigt samma syn pådetta. Jag anser att järnvägstrafiken är utsattför ett marknadsexperiment som jag är rädd förkommer att knäcka SJ. Det kommer att fåförödande konsekvenser för samhällsekonomin,för regionalpolitiken och inte minst för miljön. Detfinns även ganska många järnvägsanställda som är varslade, och fler lär det bli. Jag tycker attSverige har en dålig trafikpolitik, och jag beklagaratt inte regeringen och kommunikationsministernär beredda att ändra på den.Anf. 102 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror i och för sig att ThommyOhlsson har rätt i att vi kanske har litet olika syn påmarknadsekonomi. Men jag tror ändå att ThommyOhlsson kan se fram mot attrekonstruktionsperioden nu löper ut . Dåskall verksamheten utvärderas, och vi får studeravilka effekter dessa olika åtgärder har fått. Därefterskall regeringen komma tillbaka till ochföreslå nya mål för SJ:s verksamhet.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1992/93:221 om SJ:spersontrafik på sträckan ----GöteborgAnf. 103 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att förhindra ennedläggning av persontrafiken på sträckanKarlstad----Göteborg.SJ bedriver persontrafik påstomnätet mellan och via Kiloch har enligt uppgift från SJ inte fattat något beslutatt lägga ner trafiken. SJ genomför dock förnärvarande en översyn av bl.a. nämnda trafiktillsammans med berörda trafikhuvudmän.Genom trafikpolitiska beslut gavs SJförutsättningar att bedriva tågtrafik påföretagsekonomiska villkor. Staten upphandlarsedan viss regionpolitiskt angelägen interregionalpersontrafik som SJ beslutat lägga ner påföretagsekonomiska grunder.Jag är mot denna bakgrund inteberedd att vidta några åtgärder med anledning avThommy fråga.Anf. 104 ():Herr talman! Bakgrunden till frågan är de uppgiftersom förekom i pressen för omatt SJ var beredd att lägga ner persontrafiken påden här sträckan. Den som gick ut med dessauppgifter var den som är projektansvarig för dennalinje -- jag tror att han heter . Detta varen fullständig överraskning för många parter, inteminst för de kommuner som skulle bli drabbade.Det blev naturligtvis en stor uppståndelse, särskilt iSäffle och , två orter som skulle bli helt utanjärnvägstrafik om detta genomfördes.Jag vet att den här diskussionen har förts, och mankan fortfarande tänka sig att lägga ner trafiken.Kanske inte vid tidtabellsskiftet 1993, men vidtidtabellsskiftet 1994 finns risken att så sker. skulle vara framme, ärkommunikationsministern då beredd att avregionalpolitiska skäl köpa upp trafik på dennasträcka?Anf. 105 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har en allmän restriktivitet mot attsvara på hypotetiska frågor. Men jag vill i detta fallerinra om det som gäller.Om SJ beslutar att lägga ner persontrafik på olikasträckor, finns möjligheten staten att ta med detta iden upphandling som sker genom enförhandlingsman. Det är generaldirektören påSjöfartsverket . Han gör då enbedömning. Jag vill bara peka på att dennamöjlighet finns om det skulle bli på detta vis.Jag tror att den här typen av signaler om att detfinns en viss risk för att en sträcka läggs ner har denpositiva effekten att det medvetandegör människori området: det är viktigt att man kämpar för sinjärnväg, och framför allt att man använderjärnvägen.Sedan finns det också möjligheter att vidta enmängd andra åtgärder. Det finns exempel frånBlekinge kustbana, där man genom att sätta in nyttvagnmateriel i ett samarbetsprojekt med regionenhar åstadkommit en trafikantökning med över100 %.