prot · GG0918 · 1992-11-06 00:00:00 — I enalltmer internationaliserad värld är det bra för ettland att ha många innevånare som behärskarmånga språk.För ett par år sedan gjordes två översyner avhemspråksundervisningen som båda utvisade storabrister i effektiviteten. Av detta kunde man draslutsatsen att verksamheten skulle kunnaorganiseras till lägre kostnad utan någon nämnvärdförsämring av ambitionsnivån. Öronmärkningen avstatsbidragen togs bort i linje med andraförändringar av statsbidragen till kommunerna.Kommunerna skulle själva kunna bestämma överhur statsbidragen till skolan skulle användas.Nu möts man allt oftare av påståendet atthemspråksundervisningen är på väg att försvinna.Även om det inte är så allvarligt, så är det ändåalarmerande om det är kraftiga nedskärningar pågång. Det förändrade statsbidragssystemet byggdeändå på tilltron till att kommunalpolitikerna skulleförstå värdet av hemspråksreformen.Jag utgår från att utvecklingen på detta områdeföljs noga av såväl somUtbildningsdepartementet och att det där finns enöverblick över situationen.Vad gör regeringen för att slå vakt ominvandrarbarnens rätt till hemspråksundervisning?1992/93:34 av () tillutrikesministern om militära närvaro inorra militär har genomfört vad de kallar en''begränsad säkerhetsoperation'' mot PKK-gerillani norra . har PKK tvingats utrymma --men de turkiska trupperna finns kvar. Enligtuppgift kontrollerar ett område på över40 och har 20 000 soldaterdär.I synes det finnas olika uppfattningar omhuruvida dessa trupper skall dras tillbaka eller omderas uppgift skall bli att upprätta en turkisksäkerhetszon i norra . Det senare är vad vissakretsar inom militären eftersträvar. Det skulleuppenbarligen innebära en grov kränkning avfolkrätten, om på detta sätt etablerar enmilitär närvaro i norra kan inte stillatigande acceptera ettsådant agerande, som skulle kunna leda till enannektering av irakiskt territorium och bli ett stegmot det Storturkiet, som starka krafter eftersträvar.Det måste också ses mot bakgrunden av Turkietsaktiva politik för att stärka sitt inflytande iregionen, framför allt i de turkisktalande OSS-republikerna.Jag vill därför fråga utrikesministern:1. Avser regeringen att protestera mot Turkietsmilitära närvaro i norra ?2. Vilka möjligheter ser regeringen för att aktiveraESK och FN för att förhindra upprättandet av enturkisk säkerhetszon i ?8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 5 november1992/93:144 av () till statsrådet om distributionen av försvaretslivsmedelsöverskott till humanitär hjälp:Regeringen beslutade att överskott inomförsvaret på livsmedel, som uppkommitgenom den minskade värnpliktsutbildningen,skulle utnyttjas för humanitära insatser i de baltiskastaterna och i Ryssland.När och till vilka länder har överskottslagretdistribuerats?1992/93:145 av () tillstatsrådet om receptregistrering för attkomma åt överförskrivande läkare:Enligt uppgift i personaltidningövervägs en konsekvent ADB-registrering av iprincip alla läkarrecept, i varje fall beträffandevissa grupper av läkemedel för att komma åtickelege-artis förskrivning av läkemedel.Med anledning av ovanstående vill jag frågastatsrådet:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att påbästa sätt spåra olämpliga läkare?1992/93:146 av () tillsocialministern om återkrav av felaktigt utbetaldabostadsbidrag:När den gamla förordningen om bostadsbidragersattes med en ny förordning ,förbisåg man det fortsatta behovet av regler föråterkrävande av felaktigt utbetalda bostadsbidrag.Detta har uppmärksammats genomregeringsrättens utslag i vilket Karlshamnskommuns återbetalningskrav ogiltigförklarats.Regeringsrättens utlåtande pekar på ett akutproblem. Kommunerna har numera ingen lagligrätt att återkräva bostadsbidrag som utbetalats påfelaktig grund.I en förlängning betyder detta, såvitt jag förstårsaken rätt, till och med möjligheter till bidragsfuskmed benäget bistånd av lagen.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta medanledning av denna problematik?1992/93:147 av () tillstatsrådet om plan- och bygglagen:Enligt Svenska Dagbladet harstatsrådet vid en konferens iBoverket i bl.a. menat att man i en nyplan- och bygglag bör ''föra in en möjlighet förregeringen att påverka fler planärenden än ''.Skälet skulle vara ''att framtida samhälls- ochbebyggelseplanering i högre grad än dagens skall tahänsyn till miljön och resurshållningen''. I dettasyfte bör enligt statsrådet ''tätorterna åläggas attbevara centrala grönområden'' och honexemplifierar behovet med Solnas och Stockholmsexploateringsplaner i Brunnsviksområdet.Till /92 lämnade jag m.fl. en motion(Bo511) i samma syfte, även den delvis föranleddav Solnas och utnyttjande av det s.k.kommunala planmonopolet i planeringen avBrunnsvikens strandområden. Vi föreslog attmiljömyndigheterna, ochRiksantikavarieämbetet, skulle få rätt att föraplanärenden av detta slag till prövning i länsstyrelseoch regering.Därför vill jag fråga statsrådet nu några direktiv till en översyn av plan-och bygglagen och med vilken inriktning avses i såfall dessa frågor om tätorternas miljöskydd blibehandlade?1992/93:148 av () tillnäringsministern om ökad export till de baltiskastaterna:Minskningen av jobben inom industrin i ärmycket stor och synes inte avta. Varsel ominskränkningar duggar tätt, är dagsaktuellt,ABB har varslat liksom skogsindustrin. Sverigeriskerar att få en alldeles för liten industrisektorgenom den utslagning av kapacitet som pågår.För att utnyttja befintlig kapacitet i företag i bl.a.Hallstahammar och har uppmärksammatsbehovet av särskilda statliga åtgärder för attmöjliggöra svensk industriexport till ochOSS-staterna. Vid tidigare diskussioner i riksdagenhar hänvisats till . De reglersom gäller för nämnden synes vara mindre vällämpade för exportfrämjande insatser för de ländersom inledningsvis nämnts. Den ekonomiskasituationen där kräver andra åtgärder än detraditionella.Min fråga är om industriministern är beredd attmedverka till nya åtgärder för att främja export tillbl.a. ?1992/93:149 av () tillutrikesministern om information m.m. om fred ochnedrustning:Den förändrade globala säkerhetssituationen efterdet slut kräver nytänkande.I de katastrofalt hårdnandenord/sydmotsättningarna har en fortsattviktig roll och ett förtroendekapital som inte fårförslösas.Sveriges ordförandeskap i ESK ökar behovet avkunskap för krigsförebyggande insatser, fredligkonfliktlösning och metoder att få till ståndförsoning.I finns flera enskilda organisationer ochforskningsinstitut med den nu allt viktigaresakkunskapen. Utöver forskning bedriver de direktförsoningsarbete i konflikthärdar och arbetar föratt påverka medborgarnas attityder ochengagemang för fred, icke-våld, rättvisa ochnedrustning. Inte minst kvinnors organisationer görbetydelsefulla insatser.Arbetet bedrivs helt ideellt av medlemmarna. Detär inte rimligt att denna för samhället nödvändigaverksamhet skall finansieras i någon högre gradgenom medlemsavgifter. Det vore ett allvarligt felatt dra ned antalet organisationer som får mottagrundbidrag och kräva ett visst antal medlemmar.Avser utrikesministern att kraftfullt påverkaregeringen att lägga förslag till omutökade anslag för information, studier ochforskning om fred och nedrustning?1992/93:150 av () tillnäringsministern om Svenska Rymdaktiebolaget:Inom , medhuvudkontor i men med den huvudsakligaverksamheten förlagd till , harföretagsledningen aktualiserat förändringar iföretagets organisation.De förslag som presenterats har mötts av ettkompakt motstånd från de anställdas sida ochförslagen upplevs såsom dåligt genomtänkta. Denstarka ställning som harkommer med den nya organisationen att raserasgenom att dess inflytande förskjuts söderöver motSolna.Är statsrådet beredd att medverka till attRymdbolaget får en sådan organisation somtillmötesgår de anställdas uppfattning med bl.a.egen ledning lokaliserad på i ochatt de arbetsuppgifter som tillhör verksamhetenockså utförs på rymdbasen?1992/93:151 av () till statsrådet om tullens beivran av smuggling:Den allvarliga utvecklingen i f.d. Sovjetunionenhar bl.a. medfört att smugglingen av vapen,narkotika och andra illegala varor nu ökar i snabbtakt. Om inte snabba och tillräckligt kraftfullaåtgärder vidtas finns det risk för att dennasmuggelverksamhet kommer att öka kraftigt iframtiden. Det finns mot denna bakgrundanledning att utgå från att den ökande smugglingeni allt större utsträckning kommer att ske landvägenöver den finsk-svenska gränsen i . Debesparingar som har gjorts inom tullen hartroligen fått till resultat att bekämpningen av dennasmuggling inte blir tillräckligt effektiv.Är statsrådet beredd att, med anledning av dennamycket allvarliga utveckling, medverka till attregeringen skyndsamt vidtar åtgärder som kan ökatullens möjligheter att stoppa dennasamhällsskadliga verksamhet?1992/93:152 av () tillkommunikationsministern om Västkustbanan:Vad händer med utbyggnaden av ?1992/93:153 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder på grund avavvecklingen av Volvos produktion i ochKalmar:-- Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministernvidta med anledning av Volvos beslut att avvecklaproduktionen i och 1994?1992/93:154 av () tillnäringsministern om Volvos fabriker i Uddevallaoch :-- Vilka åtgärder avser näringsministern vidta medanledning av Volvos beslut att avvecklaproduktionen i och 1994?1992/93:155 av () tillkommunikationsministern om Bohusbanansutbyggnad:Volvos beslut att avveckla verksamheten iUddevalla ökar kravet på extra satsningar påinvesteringar i infrastruktur. En sådan satsning ärutbyggnaden av till Norge.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:-- Vilka åtgärder avser kommunikationsministernvidta med anledning av Volvos beslut att avvecklaproduktionen i ?1992/93:156 av () till statsministernom sockerbruk:Vid besök på uppgavstatsministern, enligt godländska massmedia, atthan såg en fortsatt drift av sockerbruk ävenefter den planerade nedläggningen 1995, sommöjlig.Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsministern:Pågår inom någotberedningsarbete i denna fråga?1992/93:157 av () tillkommunikationsministern om ett frivilligtbåtregister:Regeringen föreslår i propositionen attfritidsbåtsregistret avskaffas. Detta trots attflertalet remissinstanser avstyrkt ett sådantförfarande. Bl.a. har ,och Rikspolisstyrelsenmotsatt sig att registret upphävs. Dessamyndigheter och flera andra remissinstanser anseratt registret är till hjälp i deras dagliga arbete, t.ex.vid spaning efter stulna och försvunna båtar,spaning efter personer, utredningar av brott m.m.Min fråga till kommunikationsministern är:Har kommunikationsministern tagit reda påmöjligheten för att ett frivilligt register som polis-och andra myndigheter kan utnyttja kommer tillstånd?1992/93:158 av () tillutrikesministern om El Salvador:Överenskommelsen om fred i var när denundertecknades , avkrig, resultatet av ett långvarigt och intensivt FN-arbete. Fredsplanen som de båda parterna FMLNoch regeringen har förbundit sig att följainnehåller åtaganden från båda sidor. FMLN hardemobiliserat av sina styrkor i enlighet medfredsöverkommelsen utan att motsvarande ifredsplanen ingående åtgärder har genomförts avregeringen. Freden är mycket skör och spänningarmellan parterna som funnits tidigare får ny näringgenom att president har fördröjtregeringssidans åtaganden i enlighet medfredsplanen. Allt måste göras för att undvikasamma tragiska händelseutveckling i El Salvadorsom i Angola.Vilka initiativ har regeringen tagit eller kommer attta bilateralt, i FN eller andra fora för att medverkatill att fredsprocessen genomföres i enlighet medfredsplanen?1992/93:159 av () tillutrikesministern om för VästraSahara:I för enligt formulering isäkerhetsrådets resolution 690 angessteg för steg hur konflikten mellan ochVästra ska lösas. Tyvärr har den inte kunnatgenomföras. Främst beroende på att den ifredsplanen ingående folkomröstningen om VästraSaharas framtid saboteras av . Marockoförlöjligar FN genom att helt öppet förflytta storagrupper marockaner till , samtmanipulerar med röstlängderna. Ett annatprovocerande exempel är att den 4september genomförde val om en ny marockanskkonstitution också i ! Upprepadekränkningar av eldupphör-avtalet förekommerockså. har stött fredsplanen och bör därförinte stillatigande se på när en av FN beslutadfredsplan på detta flagranta sätt saboteras.Vad gör regeringen i FN och andra lämpliga fora föratt folkomröstningen om framtidoch fredsplanen i övrigt ska kunna genomföras?1992/93:160 av () till statsrådet om förpackningsskatten:I är vi duktiga på att samla in returburkar.Ja, faktiskt så duktiga att -- dvs. detbolag som sköter hanteringen med återvinning avburkar -- fått ekonomiska problem. En ökadåtervinning ger Returpack högre skrotintäkter,minskar pantnettot och kostnaderna ökarför hanteringen av returburkarna.Återvinningsmålet har dessutom ökat frånursprungliga till , vilket betyder att mednuvarande regler försämras Returpacks ekonomi.Kostnaderna för återvinningsgraden har såledesnått den punkt på vid vilken enytterligare återvinning medför att Returpack gårmed förlust. För att nå balans mellan intäkter ochutgifter vid det uppsatta målet om återvinning av90 % av burkarna behövs en ekonomiskförstärkning av per burk.Förpackningsutredningen har föreslagit attförpackningsskatten avskaffas, vilket skulleinnebära en inkomstförstärkning för Returpackutan att priset för burken skulle behöva höjas. Tillsaken hör ju dessutom att aluminiumburkenmissgynnats ur konkurrenssynpunkt jämfört medreturglaset. Skatten på returburken är perfyllning, medan motsvarande skatt på returglas är0,per fyllning.Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet:Vad avser regeringen att göra för att underlättafortsatt god återvinning av returburken?1992/93:161 av (nyd) tillförsvarsministern om sjuktransporter medförsvarets helikoptrar:För att förstärka kapaciteten för luftburnasjuktransporter såväl i krig som fred har arméntilldelats extra anslag utöver försvarsanslaget förinköp av helikoptrar. försvarsbeslut ochriksdagens beslut anvisades, uppräknat till1991 års prisläge, . Genom 1992års försvarsbeslut har beslutat att anslåytterligare , således 174 miljonerkronor för ändamålet. Med de helikoptrar mananskaffar avser Försvaret att avge anbud ikonkurrens med privata företag om civilasjuktransporter.De civila helikopterföretagen ser med oro på dennakonkurrens om ambulanstransporterna i landet. Enkonkurrens som troligen heller inte kan ske på likavillkor. F.n. befinner sig helikopterinköpet påutredningsstadiet hos chefen för armén.Mot denna bakgrund vill jag frågaförsvarsministern:Vad avser statsrådet att göra åthelikopteranskaffningen med tanke påbesparingskrav och konkurrens med småföretagsom kämpar för att överleva?den 6 november1992/93:162 av () tillkulturministern om skydd mot utförsel avkulturföremål:Hästanspända vagnar har inget skydd mot utförseli kulturminneslagen trots att många har nationellbetydelse för vårt kulturarv.För exakt avslog min motioni frågan. Anledningen var att tillståndsmyndighetenhade tillsatt en informell arbetsgrupp, som skullegöra en översyn av kulturminneslagen.Kulturutskottet hade inhämtat uppgift om attgruppen skulle komma med en framställning undervåren 1992.Jag vill fråga kulturministern när ett förslagberäknas komma till riksdagen.1992/93:163 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten istorstadsregionerna:Under innevarande lågkonjunktur har en del nyamönster i arbetslösheten uppträtt. Ett nyttfenomen är att har drabbatshårdare än normalt av arbetslöshet. I september1992 var 48 092 personer utan arbete i Stockholmslän. Visserligen är den procentuella andelenarbetslösa högre i alla andra län i , men iStockholms län finns det nu till antalet lika mångaarbetslösa som i de fem Norrlandslänen. pekar på uppemot 100 000arbetslösa i slutet av 1993.Detta är skrämmande siffror. Arbetslöshet istorstäder skapar andra problem än arbetslöshet iandra delar av landet. Den enskilda människanlöper stor risk att isoleras med risk för utslagningoch missbruk som följd. Trots att riksdag ochregering har beviljat AMS stora resurser når ändåen förhållandevis liten andel av dessa Stockholmslän. Det behövs nya grepp för att bekämpaarbetslösheten i storstäderna.Med anledning härav vill jag frågaarbetsmarknadsministern:Ämnar regeringen att vidta några särskildaåtgärder för att stävja arbetslösheten och mildradess effekter i storstadsregionerna?1992/93:164 av (nyd) tilljustitieministern om ny kommission för utredare avmordet på den senaste sändningen av TV-programmet kunde hela svenska folket ta del avdittills helt okända uppgifter som legatobehandlade av säkerhetspolisen. Uppgifter somframförts av militärer, poliser och politiker. Avprogrammet framkom nya uppgifter som är sågraverande att en granskning av de känsligastedelarna är ofrånkomliga. Det är delar somuppenbarligen inte berörts i tidigarepolisutredningar.Ämnar justitieministern vidtaga åtgärder och bidratill att en ny kommission tillsätts med uppgift attåterigen granska mordfallet utifrån de nyauppgifterna?1992/93:165 av () tillutrikesministern om stödet tillfredsorganisationerna:På uppdrag av utrikesministern har en översyn av anslagF3 ''Information, studier och forskning om freds-och nedrustningssträvanden m.m''. Resultatet harnyligen presenterats i en rapport. Utredarenföreslår en radikal förändring av anslagets storlekochfördelning.Eftersom förslaget innebär en viktig principiellförändring av F3-anslaget, som får väsentligakonsekvenser för fredsorganisationers möjligheteratt verka, är det viktigt att förslaget remitteras påtraditionellt sätt.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga: Avser utrikesministern att sända utförslaget till förändring av F3-anslaget på remiss?1992/93:166 av () tillsocialministern om fosterbarns separation frånfamiljehem:Barn som vistas i ett familjehem fårofta en stark anknytning till sina fosterföräldrar.Barn som är placerade i familjehem har oftatragiska separationer bakom sig och nyaseparationer ökar deras otrygghet ytterligare.Enligt uppgifter jag fått del av så händer det attfosterföräldrar fråntas sitt fosterbarn som vistatsmånga år hos dem för att återförenas med denbiologiska modern. Detta trots att barnet intelängre har någon reell knytning till sitt biologiskaursprung. Det kan då innebära katastrof för dessabarn.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Avser statsrådet att ta initiativ för att separationermellan fosterbarn och familjehem skall undvikasom det finns en stark knytning dem emellan ochbarnet vistats i familjehemmet ?1992/93:167 av () till socialministernom hemtjänstpersonalens kunskaper i psykiatri:En av förutsättningarna för att människor medpsykiska problem skall kunna erbjudas en bratillvaro ute i samhället är att hemtjänstensvårdbiträden känner sig trygga i sitt arbete medvårdtagare som har psykiska besvär. PRI harnyligen gjort en undersökning om detta. Avundersökningen framgår att av devårdbiträden som arbetar inom medvårdtagare med psykiska problem anser sig behövamer kunskap och information om sina vårdtagareoch deras problem. Det finns således ett stort behovav utbildning och handledning bland devårdbiträden som hjälper psykiskt störda klienterinom hemtjänsten.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Avser regeringen ta initiativ för att ökahemtjänstpersonalens kunskaper inom psykiatrin?1992/93:168 av () tillstatsministern om lokaliseringen av sekretariat:De nordiska statsministrarna diskuterade detnordiska samarbetet på möte på den 17augusti . Mötet resulterade i en gemensamdeklaration i syfte att stärka samarbetet.Bl.a. framhålls att det är naturligt att dengemensamma nordiska sekretariatsorganisationenanpassas till de förändringar som det nordiskasamarbetet står inför. Vidare poängteras att starkaskäl talar för en samlokalisering av sekretariat i ochNordiska rådets presidiesekretariat i Stockholm.En samlokalisering skulle underlätta det samarbetesom sker och som fordras mellansekretariaten.Göteborg har ett mycket centralt läge i ochskulle därför passa utmärkt som noridsk huvudort.Det skulle också kunna vara en fördel att vid enförändring och förstärkning av det nordiskasamarbetet inte vara bunden till en parlamentsstad.Därigenom skulle organisationen kunna bli mindrebunden till traditionella parlamentariska formeroch få ny vitalitet.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Är statsministern beredd att i de kommandeöverläggningarna föreslå som lämplig ortatt förlägga den nya samlokaliseradeadministrationen för ?1992/93:169 av () tillstatsrådet om bistånd till Indonesien:Den 12 november förra året dödades minst 200personer när indonesisk militär attackerade ettfredligt sorgetåg i Dili, . Det var enmassaker som upprörde en hel värld. Trots det harknappast våldet mot den timoresiska befolkningenupphört -- snarare tvärtom. Inför årsdagen harvåldet och brotten mot de mänskliga rättigheternaökat. deltar i det nyabiståndskonsortiet CGI (onIndonesia) genom Nordiska Investeringsbanken.Tidigare deltog som observatör i IGGI(on ). Dennagrupp upplöstes av . Bakgrundenvar missnöje med de krav på efterlevnad avmänskliga rättigheter som restes av ,vilka innehade presidentskapet i (92 07 18) har NordiskaInvesteringsbanken förbundit sig att ge Indonesien55 i bistånd. antog /93 betonadebiståndsministern några speciella kriterier för detsvenska biståndet. Exempelvis krävs av vårabiståndsländer att de skall visa respekt förmänskliga rättigheter och sträva mot demokrati.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Avser biståndsministern att verka för att NordiskaInvesteringsbanken ställer krav på Indonesiensrespekt för mänskliga rättigheter för att biståndskall ges?1992/93:170 av () tillutrikesministern om domen mot militären ochdemonstranter i Indonesien:Den 12 november 1991 utförde den indonesiskaockupationsarmén en blodig massaker på fredligademonstranter i huvudstaden på Östtimor.En tillsattes avIndonesien. Resultatet av denna kommissionsarbete blev ett antal fällande domar mot militärermen också mot civila demonstranter. Detanmärkningsvärda är att de som kallblodigtmördade civila människor fick mycket låga straff,medan flera demonstranter dömdes till långvarigafängelsestraff. Uppenbarligen hanterar denindonesiska regimen sina egna militärer milt,medan den tillgriper brutala metoder för attundertrycka all opposition.Min fråga till utrikesministern är:Avser utrikesministern att ta några initiativ medanledning av det inträffade?1992/93:171 av () till statsrådet om assyriernas situation i Mellanöstern:Assyriernas situation i är mycketsvår, särskilt i . hartiotusentals tvingats att fly bara i detta område.Den folkspillra på några tusen kristna, som finnskvar på gränsen till och kommer i klämi konflikter mellan turkar och kurder.Deras hårda livsvillkor i kurddominerade områdenhar fått anmärkningsvärt liten uppmärksamhet iväst och här i . Den turkiskaassimileringspolitiken har varit hård i alla år.Diskriminering, förföljelser och t.o.m. mordförekommer kontinuerligt.Nu måste också assyriernas/syrianernas situation fårättmätig uppmärksamhet. Förföljelser och mordmåste upphöra och mänskliga rättigheteråterupprättas också för denna etniska minoritet.Turkiet måste garantera folkgruppen säkerhet ochstoppa såväl turkiska som kurdiska övergrepp.Min fråga till statsrådet:Avser regeringen ta några initiativ för att påtalaförföljelserna och övergreppen mot assyrierna?9 § Kammaren åtskildes kl. 11.15.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 4 § anf. 11 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.