prot · GG0930 · 1992-11-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:30Tisdagen den 24 novemberKl. 14.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 18 november.2 § Svar på fråga 1992/93:215 om illegalinvandring från m.m.Anf. 1 Kulturminister ():Herr talman! har frågat vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för attgöra det möjligt att hantera en situation medomfattande illegal invandring från eller viaRyssland och . Arbetet i regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan.Jag vill först påpeka att det inte alls är en ovillkorligrättighet för någon att få visering för besök iSverige. Det är tvärtom så, att man ibland använderen restriktiv viseringspolitik för att stävja ettoönskat inflöde av personer från ett visst land. Detär därför inte korrekt, som frågeställaren antar, attden svenska ambassaden i t.ex. måsteutfärda viseringar till alla som har ryskt pass ochinbjudan från . Svenska myndigheter prövarvarje enskild viseringsansökan individuellt. Manuppmärksammar misstänkta passförfalskningaroch mindre seriösa inbjudare, liksom annat somkan tyda på att viseringsansökan egentligen är ettförsök att kringgå svenska lagar om invandring.Om det i ett enskilt fall på grund avomständigheterna framstår som uppenbart attavsikten med besöket är en annan än den som haruppgetts, skall visering inte beviljas. I praktiken ärdessutom beviljade besöksviseringar oftastutfärdade för betydligt än 90 dagar.Jag är minst lika upprörd som de hänsynslösa personer som utnyttjar andramänniskors nöd för egen genom att krävastora summor i betalning för att smuggla inasylsökande. Men jag håller inte med om att densvenska politiken uppmuntrar människosmuggling.Detta är ett brott enligt svensk lag och det beivrasockså av svenska myndigheter. Jag anser att det ärviktigt att människosmugglare lagförs och straffassamt att vi visar att samhället inte tolererar derasbeteende.Jag har tidigare här i kammaren haft anledning attinformera om det samarbete på migrationsområdetsom regeringen och berörda myndigheter inlettgentemot främst . I detta ingåromfattande kontakter mellan den svenska polisenoch bl.a. gränspolis i . Vi hoppas att kunnautöka samarbetet och även erbjuda viss utbildningi och i . Ett av syftena med dessakontakter är just att tillsammans komma till rättamed problem som människosmuggling, förfalskadehandlingar och liknande.Anf. 2 (nyd):Herr talman! Jag tackar så mycket förkulturministerns svar. Jag ställde frågan tillstatsministern med en aning om att det varkulturministern som skulle få obehaget att besvaraden. Hon får de flesta av de svåra frågorna.Men jag ställde också frågan för att den är mycketstor och övergripande för . Vi har hittillsinte hjälpt så många riktiga flyktingar, utan vi harhaft en flyktingpolitik som har varit ganskamisslyckad, enligt min åsikt.Frågan gäller alltså att vi vet att det finns ungefär1,7 miljoner ryssar som gärna åker till . Det är också ytterst sannolikt att deundersökningar som har gjorts är riktiga. Vi vetockså att det är mycket lätt att få eller köpa visum.Har man svarta pengar är det extra lätt. Vi vet attmänniskosmuggling pågår . Vi vet att denförväntas bli värre. Vad gör vi åt detta? Räcker devidtagna åtgärderna?Jag vill inte påstå att vi uppmuntrar någonting attske, men på något sätt förenklar vi så att det skallkunna ske. Det är hårda bud. Har vi, vill jag gärnafråga, folk på andra sidan vattnet, så att vi kanstämma i bäcken i stället för i ån? Att vi har ettsamarbete låter trevligt, men har vi verkligen folkdär?Ingriper vi kraftfullt mot maffian? Det finns enmaffia här i . Jag har förvarnats om detta avpolisen . De var oroade redan då.Hur kommer det sig, att på tio-i-topp-listan övervart ryssarna vill åka finns , men inga andranordiska länder? De måste ha sänt signaler som intevi har gjort. Där kanske vi har något att lära.Ytterligare en fråga: Vad gör en turist som kommerhit och i själva verket inte har några pengar? Jo,antingen jobbar den personen svart eller också blirvederbörande kriminell. Jag skall be att få svar påde här frågorna.Anf. 3 Kulturminister ():Herr talman! säger nu att haninte vill påstå att regeringen uppmuntrar tillmänniskosmuggling. Men det står faktiskt i fråganatt svenskar är dumma, att flyktingpolitiken är dumoch att det hela därför uppmuntras. ''Medregeringens goda minne. ''Jag tycker att det är en onödig insinuation,eftersom vi har lagar och regler som skall förhindradetta beteende och eftersom regeringen anser attdessa lagar skall användas.Dessutom ger en felaktigupplysning till människor om att ambassaden iMoskva är tvingad att ge viseringar även när maninser att det inte står rätt till. Så är det inte. De skallgöra en individuell granskning när det gällerviseringar.Vi vet att trycket är hårt. Många människor villkomma till den utvecklade världen. Detta är inte ettisolerat problem för eller , utan förhela . Det pågår många diskussioner i olikafora om hur gränskontroll och annat skall skötasmed ökat samarbete, ökat utbyte av uppgifter föratt stävja denna typ av verksamhet.Det är inte heller sant att är ensamt iNorden om detta problem. Det var inte så längesedan människor smugglades till viaBornholm. Därför krävs det ett internationelltsamarbete. Vi har detta. Samarbetet har undersenare år intensifierats med och även medRyssland. Vi har också för avsikt att ha enpermanent närvaro i detta område, för att vi skallkunna stävja människosmuggling. Regeringen haringen önskan att på något sätt se genom fingrarnamed denna typ av verksamhet.Anf. 4 (nyd):Herr talman! Det jag sade om uppmuntran var attjag inte tror att kulturministern, statsministern ellernågon annan avsiktligt vill uppmuntra till detta.Men politiken man för uppmuntrar till detta. Jagtycker faktiskt att det är inkompetent. I praktikeninnebär det att det förenklar för människor attkomma hit, och det är fel sorts människor somkommer hit. Detta är mycket allvarligt.Man kan vifta bort det här och säga att vi gör vad vikan. Jag påstår att vi inte gör vad vi kan. Jag skullevilja fråga: Anser kulturministern att detta är enmycket allvarlig fråga? Anser kulturministern att viskall ingripa , och inte göra som i falletJugoslavien, vakna upp , ungefär 10miljarder kronor i onödan för sent? Det är de storafrågorna.Många fler människor kommer hit än till de andranordiska länderna. Det är ett faktum. Men det ärklart att människor kommer dit också.Vår politik är alltså inte särskilt lyckad. Jag frågarnu: Hur skärper man den?Anf. 5 Kulturminister ():Herr talman! Egentligen skulle jag inte behövasvara på den här frågan, eftersom jag redan tidigarehar understrukit att vi ser mycket allvarligt pådetta. Det är därför vi har lagar och regler. Detta ären brottslig verksamhet som därför skall stävjas. Vihar också vidtagit, och vidtar, åtgärder för attkomma bort från problemet. Vi har kontakter medframför allt och Baltikum.Jag kan inte hjälpa att egentligenalltid anser att det är fel sorts människor somkommer hit. Detta uttryck används bara för attmisstänkliggöra att vi över huvud taget försöker geskydd åt de människor som faktiskt behöver skydd.Den hela politik har undersenare tid gått ut på att rikta in tillståndsgivning ochannat på de människor som faktiskt behöver skydd,som är flyktingar. Andra regler, som harmöjliggjort för människor att stanna här trots att deinte har varit flyktingar, har tagits undan. Det vorebra om ocksåframhöll detta faktum.Anf. 6 (nyd):Herr talman! Jag tycker inte alls att det alltid är felmänniskor som kommer hit. Tvärtom har vi myckettydligt framfört att det gäller att hjälpa rättmänniskor. Det har vi inte gjort. Vi vill hjälpahundra gånger fler. Vi vet alla att den politik somgör att människor kommer hit -- jag talar nu omflyktingar -- kanske kostar perperson och år. För den summan kan vi hjälpaetthundra personer på plats. Vi har föreslagit allamöjliga sådana insatser, katastrofbrigader osv. Detär kulturministern väl medveten om. Det handlarinte om det. Det handlar om saker som är ytterstallvarliga.Får jag dra slutsatsen av det svar jag har fått, kommer att agera på ett annat sätt i den härfrågan än man gjorde i fråga om Jugoslavienkrisen?Man kommer alltså att försöka stämma i bäckenoch inte senare, när vi har storaproblem i . Tänker man alltså ingripa i etttidigt skede i detta fall? Det är min fråga.Anf. 7 Kulturminister ():Herr talman! Det är inte så enkelt, som Nydemokrati alltid vill göra det till, att man kan dömaalla länder och alla människor över en kam ochgöra jämförelser mellan än det ena landet, än detandra. Illegal smuggling av människor skallbeivras, oavsett från vilket land smugglingen utgåroch vilka personer som begår dessa brottsligahandlingar.En annan sak är att vi från tid till annan bedömerhur situationen i olika länder är. Vi bedömerbehovet av skydd, när människor söker skydd hososs. Det går inte att ge något slutgiltigt besked. Omdet uppstår en katastrofal situation i ländernaösterut, med inbördeskrig, hungersnöd ellermiljökatastrofer, bör vi självklart rikta in oss på atthjälpa dessa människor i närområdet, så nära derasbostäder som möjligt. Det är precis så vi gör i dagnär det gäller . Det är egentligen enmycket omfattande hjälp som vi ger via UNHCR.Anf. 8 (nyd):Herr talman! Det är just av det skälet, att det inteär så enkelt, som jag säger att man måste skärpa sigväldigt mycket. Man måste ha planering för olikascenarion, varav inget är särskilt trevligt. Man kaninte än en gång upprepa det som hände förragången, säger jag.Har ni verkligen den förhandsplanering som intefanns ? jag har frågatolika instanser, men jag har inte fått till svar att detfinns någon. Finns det en planering som tar handom olika scenarion, i betydelsen att det kommer200 000 människor? Vad gör vi då för någonting?Anf. 9 Kulturminister ():Herr talman! Detta glider vid sidan av den frågasom handlade om människosmuggling och illegalinvandring österifrån. Men för att inte lämna denfrågan hängande i luften tänker jag ändå svara. Detfinns en beredskapsplanering för att hantera ensådan situation, vilken vi hoppas aldrig skalluppkomma. Den leds av Invandrarverket.En annan sak är att det har lämnats ettutredningsförslag beträffande denberedskapslagstiftning som eventuellt kan behövasi en sådan situation.Anf. 10 (nyd):Herr talman! Kulturministern och jag är säkerligenöverens på en punkt, nämligen att vi hoppas attallting skall gå bra. Det jag efterlyser är dekonkreta planer och åtgärder som måste till iförväg, om det inte går så bra som vi två hoppas.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1992/93:209 om framtidaregler om förvartagande av barnAnf. 11 Kulturminister ():Herr talman! i har frågatmig om de i proposition 1991/92:138 föreslagnareglerna för förvar. Hans fråga avser en situation dåen kvinna, som efter avtjänat fängelsestraff skallutvisas enligt domstols beslut om utvisning pågrund av brott, under fängelsevistelsen föder ettbarn. frågar om kvinnan ochbarnet enligt de föreslagna reglerna kommer attkunna tas i förvar i avvaktan på verkställighet avutvisningen.Jag vill först påpeka att avseende barns vistelse ifängelse gäller regler som helt faller utanför mittansvarsområde och ämnet för frågan. Utvisning pågrund av brott beslutas av domstol och utgör ensärskild rättsverkan av brott. Domstolensutvisningsbeslut gäller givetvis endast den personsom har dömts för brottet. Ett sådant beslut kanaldrig omfatta den dömdes barn eller andrafamiljemedlemmar. I ett sådant fall som StenAndersson beskriver måste följaktligen frågan ombarnets uppehållstillstånd och eventuella avvisningi vanlig ordning beslutas av , somhar att pröva barnets anknytning till utgår från grundprincipen attfamiljer inte skall delas. Om barnet skall avvisasplaneras normalt avvisningen till samma tidpunktsom då moderns utvisning verkställs. I sådana fallsom det här beskrivna är det vanligt attpolismyndigheten planerar verkställigheten till dendag då den dömde friges från fängelset, eftersom judetta datum är känt i förväg. Det finns ingenanledning att tro att ändrade regler omförvartagande av barn har någon som helstinverkan på detta förhållande.Anf. 12 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret på min fråga.Bakgrunden är den proposition som statsrådetrefererade till, som går ut på att barn inte skall tasi förvar i avvaktan på en utvisning. Även om det falljag har tagit upp handlar om en direkt utvisningefter att ett fängelsestraff är avtjänat, måsteförmodligen kvinnan och barnet tas i polisbil frånfängelset direkt till någon gränsstation. Enligt vadjag har fått mig sport, och som jag har fått frågorom från jurister och poliser, hamnar detta i kantmed den lagstiftning som är ute på remiss. Detär inte heller någon hemlighet att bådeInvandrarverket coh har varitkritiska mot propositionen.Skall en brottslings barn kunna tas i förvar iavvaktan på att han eller hon utvisas? Gäller någonannan regel för en asylsökande som skall avvisaseller utvisas, dvs. en person som har blivit utreddoch där man har kommit fram till att skälen inte ärtillräckligt starka för att få stanna i ?Anf. 13 Kulturminister ():Herr talman! Hela frågan bygger på enmissuppfattning. Om en människa begår ett brott,är det den människan som domstolen dömer till attutvisas, och det är den utvisningen som skallverkställas. Det finns ingen annan människa somkan utvisas på grund av den förstnämndes brott.Därför uppstår aldrig den fråga som StenAndersson i nu för tredje gången har tjatatom i olika frågedebatter. Barnet kan inte utvisas föratt modern har begått ett brott, lika väl som andrafamiljemedlemmar inte heller kan avvisas ellerutvisas.Detta följer grundläggande rättsregler i ,nämligen att ingen skall dömas för någon annansbrott.Anf. 14 i (m):Herr talman! Jag noterar med viss förvåning att denuppfattning som jag har, som i och för sig kan varafel, har stöd hos erfarna jurister och högapolischefer. Jag är inte helt ensam om dennauppfattning.Vi har en kvinna som har fått ett fängelsestraff.Under tiden i fängelset föder hon ett barn. Efter detatt fängelsestraffet är avtjänat skall hon utvisas.Men kvinnan vill inte att barnet skall transporteras ien polisbil. Statsrådet säger att familjerna inte skallskingras.Då hänger fortfarande frågan i luften: Kanmamman och barnet utvisas?Anf. 15 Kulturminister ():Herr talman! i konstruerarett fall där en moder har ett barn med sig i fängelsethelt frivilligt. Myndigheter får inte placera barn ifängelser. får ge tillstånd moder som vill ha med sig sitt lilla barn om dett.ex. är fråga om att amma barnet. Det är ettfrivilligt åtagande från moderns sida.Jag hävdar fortfarande att det fall som StenAndersson tar upp är teoretiskt och förekommerinte i verkligheten.Anf. 16 i (m):Herr talman! Jag har noterat detta påpekande änen gång. Men jag lovar att jag skall återkomma tillfrågan när propositionen skall behandlas iriksdagen med skrivna inlagor från höga juristeroch polischefer. Jag är inte säker på att den som dåskall försvara propositionen kommer att vara likaklar i sin uppfattning som statsrådet nu är.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1992/93:225 om utländskamedborgare och verkställighet avbrottmålsdomarAnf. 17 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att utländskamedborgare skall kunna kvarhållas i landet iavvaktan på att brottmålsdomar kan verkställas.En brottmålsdom kan i princip inte verkställasförrän den har vunnit laga kraft, dvs. normalt treveckor efter domen. Några regler som tar särskiltsikte på utländska medborgare finns inte i dettasammanhang. I fråga om dem som tillfälligt vistas iSverige finns däremot olika regler som gör detmöjligt att säkerställa verkställigheten innan delämnar landet.En sådan regel är att den som saknar hemvist iSverige kan häktas oavsett brottets beskaffenhetom det finns risk för att han genom att lämna landetundandrar sig straffet. Häktning kan alltså bliaktuell även om man kan förutse att den tilltaladebara skall bli dömd till böter.Om den tilltalade är häktad och han döms tillfängelse får han normalt bli kvar i häkte fram tilldess fängelsestraffet kan verkställas. Döms dentilltalade däremot till böter skall han i de flesta fallsläppas fri vid domen. Den tid den dömde varitfrihetsberövad skall dock regelmässigt räknas avmot bötesstraffet. Ofta har frihetsberövandet varitså långt att bötesstraffet kan anses helt verkställtgenom domen.Vid ringa bötesbrott kan häktning framstå som enalltför ingripande åtgärd. För sådana fall gäller attden tilltalade i första hand uppmanas att deponerapengar till det belopp som kan beräknas komma attutdömas. Om personen i fråga inte vill betalafrivilligt kan åklagaren hos domstol begära attdennes egendom skall beläggas med kvarstad till ettvärde som svarar mot de böter som kan komma attutdömas. I avvaktan på kvarstadsbeslutet får polisoch åklagare ta egendom i förvar. Kvarstad kanockså beslutas i samband med domen.Om den tilltalade inte har egendom som kanbeläggas med kvarstad kan indrivning av böterna ivissa fall ske i den dömdes hemland. Det sker dåmed stöd av internationella överenskommelser omverkställighet av brottmålsdomar. haringått denna typ av överenskommelse med bl.a. deandra nordiska länderna.Den ordning som gäller ger enligt min mening godamöjligheter att säkerställa verkställigheten avdomar som meddelas mot den som tillfälligt vistas iSverige. Jag avser därför inte att vidta någraåtgärder.Anf. 18 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret.Vi har i många lagar som folk i allmänhettycker är mycket konstiga, ibland rent avskrattretande.Människosmuggling är ett allvarligt brott, somborde bestraffas därefter. Men vad händer i Sverigenär en utländsk medborgare ertappas med att begåbrott? kunde vi ta del av ett aktuelltfall där smugglarna fick tillbaka båten, pengarnaoch naturligtvis champagnen -- så att de kunde firaavresan från de dumma svenskarna. Sedan lotsadesde ut på internationellt vatten.Våra lagar borde vara sådana att dessa personerkan hållas kvar till dess att domen har vunnit lagakraft. Tror någon att en dömd brottsling som fåttlämna återvänder hit frivilligt för att betalaböter eller avtjäna ett fängelsestraff? Möjligenskulle det vara för att svenska fängelser är renalyxhotellen för vissa internationella brottslingarjämfört med vad som finns i deras hemländer.När de aktuella människosmugglarna har fått sindom kommer de förmodligen att göra så som enTV-reporter uttryckte det hela: De öppnar detbruna kuvertet, skrattar och konstaterar att Sverigeär fantastiskt.Det justitieministern sade i sitt svar ärmotsägelsefullt och ger tyvärr inte stor tilltro tillvårt rättsväsende. Man kan fråga sig: Om de fick ettbötesstraff utdömt, varför smugglarna inte fickdeponera pengar i stället för att ta med sig demhem?Tänk om det nu kommer en armada av fartyg frånöststaterna som sätter i land tiotusentals flyktingaroch sedan uppenbarligen kan återvända hem utanåtgärd! Det är definitivt inte bra signaler.Justitieministern säger att hon inte avser att vidtanågra åtgärder. Jag är besviken, och jag är dessvärre inte ensam om det.Anf. 19 Justitieminister ():Herr talman! Jag tror att och jagtalar förbi varandra. Vi utgår från specifika fall,som massmedialt kanske inte har redovisats på ettkorrekt sätt. Jag var kanske inte heller tillräckligttydlig i mitt svar.Som jag sade har vi speciella regler när det gällermänniskor som tillfälligt vistas i . Detinnebär att om dessa människor begår brott kan dehäktas, även om den häktningsgrund som skullegälla personer som vistas permanent i --exempelvis sådana som och jag --inte föreligger. Så sker för att självadomstolsförhandlingen skall kunna säkerställas.Som också har skett i ett av de aktuellafallen, släpps en person som dömts till fängelse intefri, utan hålls kvar i häkte till dess att domen vunnitlaga kraft. Därigenom ges möjlighet att verkställafängelsedomen. Den person som dömts till böterhar helt i enlighet med våra generella regler rätt attavräkna den tid som avsuttits i häkte. Det var justvad som skedde i det aktuella fallet där böterutdömdes.Man kan naturligtvis diskutera huruvida vi har rättpåföljder, dvs. om det är tillräckligt med böter. Vikommer då emellertid in på en annan diskussion.Det som gäller i det här fallet är i princip detsammasom när en person inte frivilligt betalar sina böter,och vi i vissa situationer har möjlighet att omvandlaböterna till ett frihetsberövande. Här harfrihetsberövandet ägt rum. Den tid som gällerenligt reglerna har med marginal suttits av, mennågra pengar skall däremot ej återbetalas.Anf. 20 ():Herr talman! Det är svårt att förstå det härresonemanget, justitieministern. Situationen äregentligen inte sådan som den har skildrats.Det sägs att den som begår brott och som tillfälligtvistas i kan dömas. Men hur definieras denperson som kommer hit som människosmugglareoch som ertappas, sedan han någonstans har satt iland ett antal människor. Anses han vara en personsom tillfälligt vistas i landet -- brottet begås ju i ochmed att han kommer hit? Jag tycker att det kanskeär en annan definition på brott än justitieministernger i sitt svar.Sedan kan man alltid diskutera straffpåföljden. Jagtycker också att straffen vid människosmuggling ärför lindriga. Justitieministern säger: Vi kanske harfel lagstiftning? Det är precis vad jag tycker att vihar. Om vi är överens om det förstår jag intejustitieministerns sista mening: att hon inte avseratt vidta några åtgärder.Anf. 21 Justitieminister ():Herr talman! När jag använder uttrycket ''vistastillfälligt i landet'' talar jag om personer som intehar hemvist i . Vistelsen är inte kopplad tillmedborgarskapet, utan till hemvisten.Sedan svarade jag på själva frågan som gälldeverkställighet av brottmålsdomar. Vi har där reglersom gör det möjligt för oss att verkställabrottmålsdomarna. I det aktuella fallet ärbötesstraffet verkställt enligt våra regler med dentid som personerna i fråga har varitfrihetsberövade.I många andra sammanhang har jag däremot pekatpå den översyn av straffrätten över huvud taget somgenomförs. Det är en stor och omfattandeutredning som pågår när det gäller hela vårtstraffsystem och som är en för mig viktig fråga.Dessutom ses möjligheterna till utvisning av ickesvenska medborgare, som gör sig skyldiga till brott,över. Jag har uttalat och håller fortfarande fast vidatt ribban här ligger alldeles för högt.Anf. 22 ():Herr talman! Jag vet inte om vi kommer mycketlängre i den här diskussionen. Uppenbarligen harjustitieministern och jag inte riktigt sammauppfattning, fast vi borde ha det. Den korta tid somman på grund av brottets art satt häktad i Sverigevar ju ganska få dagar. Det förhållandet skulle dåjämföras med att man inte behövde få någotpåföljdsstraff, som böter. Man kunde återvända tillhemlandet med den kassa som införskaffats genomatt smuggla människor hit, och därutöver hade mantillgång till båt, osv.Jag tror inte att jag är ensam i min uppfattning. genom att sitta häktad i några få dagarskulle ha avtjänat straffet för brottet att ta hit 50--60 människor och sätta dem i land på det här sättetkan inte överensstämma med det svenska folketsuppfattning. När vi diskuterar utländskamedborgares brott, vill jag betona att det är dålighjälp för de människor som sköter sig i vårt land attvi har ett så liberalt synsätt -- tyvärr.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1992/93:227 om vapenlagenoch EG:s s.k. vapendirektivAnf. 23 Justitieminister ():Herr talman! har anfört att det avEG:s ministerråd beslutadevapendirektivet träder i kraft den 1 januari 1993och att det kommer att gälla för i sammaögonblick som träder i kraft. EnligtJohn kommer då att ha dels ettvapendirektiv och dels vår egen vapenlag. Motdenna bakgrund har frågat mig hurregeringen kommer att hantera den uppkomnasituationen.Det är riktigt att i juni 1991utfärdade ett direktiv om kontroll av bl.a. förvärvoch innehav av skjutvapen.