prot · GF0964 · 1992-02-14 00:00:00 — En sådan förnyelse sker inte utan att engynnsam miljö skapas för näringslivsutveckling.De viktigaste insatserna i en sådan politik är attskapa och stimulera kompetensuppbyggnad genomen förstärkning av utbildningsväsendet, förbättringav kommunikationerna, ökadeinfrastrukturinvesteringar samt utveckling ochförstärkning av de regionalpolitiska medlen.Örebro län, som befolkningsmässigt är Sverigesmittpunkt där järnvägar och vägar korsar varandra,skulle kunna utvecklas till ett betydelsefullttransportcentrum för hela landet, en satsning påutbyggnad av de Europa- och riksvägar som gårgenom länet.Utbyggnad av tågtrafiken på ochsnabbtågsförbindelse för persontrafik och terminalför godstransport på järnväg skulle kunna bidra för länet positiv framtidsutveckling.Därutöver krävs insatser i norr och väster av länet,det s.k. halvmånebältet, dels i form av inplaceringi mera fasta och lämpliga stödområden, dels ocksåsärskilt riktade satsningar med anledning aveffekterna av minskningen av produktionen iförsvarsindustrin.Det finns också skäl att särskilt peka på samhälletsansvar för de orter som svarat förtillverkning och underhåll av försvarsmateriel,orter som till mycket stor del byggt helasamhällsservicen och befolkningsprognoserna påförsvarsbeställningar.Herr talman! Sammanfattningsvis: Det behöveromedelbart tas fram extra resurser för traditionellaarbetsmarknadsåtgärder. börbli mera flexibel när det gäller användandet avpengar, länets strategiska läge i transporthänseendemåste tas till vara, vägbyggen bör tidigareläggas,stödområdesplaceringen ses över och stöd ochhjälp ges till orter, som har nödgats binda upp sigalltför mycket till försvarsindustrin.Anf. 63 ():Herr talman! Större delen av yta utgörs avNorrland, som är en mycket produktiv del av vårtland. Skogen, malmen och vattenkraften är debästa exemplen på vad bidrar med till detgemensamma hushållet och välfärden i vårt land.Norrlandsförbundet har beräknat attnettoexportvärdet per invånare i Norrlandslänenligger 13 100--. Dåär ändå inte ''exporten'' av ung, välutbildadarbetskraft inräknad och inte heller detnettosparande som överförs söderut.Trots allt vad således betyder för hela vårtlands ekonomi får vi norrlänningar då och då ta delav ett synsätt som speglar total okunnighet om ochdirekt ointresse för våra bygder.Det är t.ex. inte länge sedanproduktivitetsdelegationens delrapport''Infrastruktur och produktivitet'' visade upphårresande slutsatser, som gick ut på att all industribör ligga där taxeringsvärdena är högst ochmotorvägarna strålar samman. Det är inte iNorrland och inte alls i inland. Derapportörerna har nog inte hört talas om att svenskindustri började söka sig ut tillmindre orter i landet för att få lägre kostnader ochstabilare arbetskraft.Överdirektören vid har sagt rent ut: ''Detär inte önskvärt att skapa många nya arbetstillfälleni genuin glesbygd'', men han kommer ändå ihåg att''i vissa av våra glesbygder finns naturresurser sommåste utvinnas för vårt välstånds skull''. Med dettamenas väl att de människor som arbetar medutvinningen av skogen, malmen och vattenkraftenändå kanske bör få en liten nådegåva. Vi vill inte hanågra nådegåvor. Vi vill ha betalt för det vi säljer.Så enkelt är det.Vi har från år krävt att något litetav de vinster som vattenkraftsföretagen gör genomatt producera elkraft skall återföras till dekommuner där elkraften produceras. Vi betalarmer för elförbrukningen än vad folk gör söderut.För min hemkommun, i ,skulle det här betyda mycket. Förvarje mil finns det ett kraftverk. Vi har alltså niokraftverk inom vår kommun och bidrar såledesväldigt mycket till folkhushållet. Får vi ett öre perproducerad kilowattimme elkraft, skulle det ge vårlilla fattiga kommun 50,71 milj.kr., detta enligtstatistik . För hela skulle detbetyda en återbäring på 141,49 milj.kr. Vad ettsådant rättvisesystem skulle betyda för allavattenkraftsproducerande kommuner är lätt attinse. Vi behöver dessa medel för regionalutveckling i , och vi behöver dem alldelessärskilt just . Grannkommuner i har enhelt annan situation när det gäller samma sak. Detberor på att man där genom beskattning avvattenkraften tillför vattenkraftskommunernastora belopp.Den regionalpolitiska utredningen föreslog i sittbetänkande, SOU 1989:55, att ett öre perproducerad kilowattimme skulle återföras till deregioner där elkraften produceras. Tyvärr blev dettvärstopp hos den socialdemokratiska regeringen,som ansåg att frågan måste utredas ytterligare.Därför tillkom utredningen '''', SOU 1991:8. Den utredningen angeratt det när det gäller återföring av vattenkraftensvinster till de regioner där elkraften produceras intefinns några tekniska hinder. Därför har det baraberott på den politiska viljan, och jag kan försäkraatt vi från och från devattenkraftsproducerande regionernas sidakommer att fortsätta vår kamp för att en rimlig delav vattenkraftens avkastning stannar kvar i debygder där kraften produceras.Herr talman! Det måste bli slut på att bra ta för sigav människor och naturvärden och intebetala för sig. Det liknar kolonialpolitik och renarofferiet! väntar vi, herr talman, på ettregeringsförslag i denna rättvisefråga.Anf. 64 ():Herr talman! Huvudämnet för dagen ärarbetsmarknad och regionalpolitik. Det är detämnesområde som har dragit till sig de i särklassflesta talarna under den allmänpolitiska debatten.Jag kommer i mitt anförande att ta upp problemeni , dels det aktuellaarbetsmarknadsläget och vad som behöver göras påkort sikt, dels nödvändiga åtgärder för att meralångsiktigt utveckla länet.Västmanlands län är fortfarande ett av Sverigesmest industrialiserade län. Eftersom den rådandelågkonjunkturen slår hårt mot industrin, drabbasVästmanland utomordentligt hårt avlågkonjunkturen. Varslen har varit många ochomfattande. Ytterligare varsel och uppsägningarväntar. Länsarbetsnämnden ocharbetsförmedlingarna gör stora insatser för attundvika varsel och uppsägningar genom att gå inmed företagsutbildning. Det är en mycketangelägen åtgärd att i nuvarandearbetsmarknadsläge utnyttja möjligheten att höjakompetensen i företagen.Arbetslösheten fortsätter att öka i länet. Särskiltungdomar i åldersgruppen 20--har drabbatsmycket hårt av arbetslösheten. De svarar för merän av det totala antalet arbetslösa i länet. Detär därför glädjande att konstatera attarbetsmarknadsministern tar krafttag för attförbättra ungdomarnas situation. De förslag somarbetsmarknadsminister har presenterat kommer att avsevärt förbättrasituationen för ungdomarna.Västmanlands län har särskilt stora bekymmer medbyggsektorn. Arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna överstiger . Situationen ärmycket allvarlig. Även om vi är medvetna om attlänets byggsektor har haft en för stor kostym underde , kan vi inte på något sätt accepteraden kraftiga neddragning och utslagning som nusker i länet.Vilka åtgärder kan då sättas in för att förbättrasituationen? För våra arbetslösa ungdomarförväntar vi oss att de åtgärder somarbetsmarknadsminister harföreslagit kommer att ge goda resultat.När det gäller byggsysselsättningen är det angelägetatt olika anläggnings- och byggprojekt snabbt sätts iverket. är det stora projektet, men dettycks dröja innan det arbetet kommer att ge någonnämnvärd sysselsättningseffekt. Därför är detnödvändigt att starta projekt som snabbt kan ge engod sysselsättningseffekt. Det finns mångaangelägna vägprojekt som snabbt kan sättas i gång.När det gäller den egentliga byggsektorn finns deti ett stort byggprojekt som kan ge mångabyggnadsarbetare sysselsättning. Jag tänker på denya och ändamålsenliga lokaler till högskolan somett byggkonsortium med bl.a. kommunoch ABB som intressenter vill bygga. Beskedet frånregeringen har dröjt, men i går kom regeringensklartecken, och det är glädjande. kan man sättai gång bygget.Dessutom måste stat, landsting och kommunertidigarelägga olika byggprojekt för att intebyggsysselsättningen skall minska våldsamt. Ensuccessiv nedtrappning av byggsektorn ärnödvändig; kostymen är för stor, som jag sadetidigare, men nedtrappningen får inte ske på detdrastiska sätt som tycks bli fallet i Västmanlandslän.Jag har gett några exempel på åtgärder som snabbtkan komma i gång och som lindrar verkningarna avden besvärliga sysselsättningssituationen i länet.Herr talman! Jag vill också något beröra länetslångsiktiga utveckling. Det arbetas intensivt på allanivåer för en positiv utveckling av länet. Jag sergoda möjligheter till att man skall komma till rättamed länets problem och vända den negativautvecklingen. Men det är nödvändigt med insatserfrån regering och riksdag.För del måste den högreutbildningen både breddas och fördjupas. Ett ökatantal högre utbildningar måste förläggas till länet,och fördjupningen skall ske i första hand inom dentekniska sektorn. Länet är ju starkt industrialiseratmed många högteknologiska industrier med ABB ispetsen.Jag vill också understryka betydelsen av godakommunikationer. Nästa stora projekt ärbyggandet av Mälarbanan.Det är också nödvändigt för en region att ha ett välfungerande vägnät. De senaste årens väganslag tillVästmanlands län har ej medgivit att angelägnaprojekt har kunnat genomföras i den takt som harvarit nödvändig för regionens utveckling. Den nya regeringen har insettbetydelsen av att göra infrastrukturinvesteringar.Ytterligare en sak som är betydelsefull för länet,och som jag här vill beröra, är att läninte har fått del av någon av de statligautlokaliseringar som har genomförts under 1970-och 1980-talen. Länet har inte ens fåttkompensation för de nedläggningar av ellerneddragningar i statliga verksamheter som hardrabbat länet. måste under 1990-taletdels få del av aktuell lokalisering av nya statligaverksamheter, dels få del av aktuell omlokaliseringav statlig verksamhet.Herr talman! Satsningar på högskolan, satsningarpå kommunikationer och satsningar påtjänstesektorn, både den privata och den statliga,kan ge en långsiktigt positivutveckling.Anf. 65 HANS ():Herr talman! Vid det senaste vararbetslösheten i 4,7 %.Arbetslösheten ligger således på en heltoacceptabel nivå och ökar dessutom på ett mycketoroande sätt. Den djupa lågkonjunkturen,regeringens privatiseringsiver och deåterkommande indragningarna av statligverksamhet i länet skapar stor oro för att ytterligarearbetstillfällen skall försvinna.Mot bakgrund av det mycket svåraarbetsmarknadsläget i är detnödvändigt att åtgärder snabbt vidtas för attarbetslösheten skall pressas tillbaka. Den störstaeffekten på både kort och lång sikt fås genomsatsningar på en utbyggnad av infrastrukturen,satsningar på utbyggnad av vägar och järnvägar.Det finns en lång rad samhällsekonomiskt mycketlönsamma projekt i som kantidigareläggas i den nu rådande lågkonjunkturen.Jag hoppas därför innerligt att det snabbt blirpraktiska resultat av regeringens vackra tal omstora satsningar på tidigareläggning avinfrastrukturinvesteringar. Hitintills har deomtalade tidigareläggningarna mest resulterat iförseningar.Herr talman! Inom infrastrukturområdet finns detsom sagt en lång rad projekt i somär väl värda att tidigarelägga. Jag nöjer mig härmed att nämna de största projekten.När det gäller upprustningen av Europavägarnafinns det fyra stora projekt, nämligen en bro överÅngermanälven vid , den s.k. , i inkl. en bro överSundsvallsfjärden, Åsbergstunneln i Örnsköldsvikoch E75:an, västra infarten till Sundsvall.Förutom de här uppräknade stora projekten finnsdet en lång rad angelägna mindre vägprojekt somkan tidigareläggas i länets kommuner. skulle man med ett tillskott på 100miljoner med mycket kort varsel kunna startavägobjekt i för sammanlagt 321miljoner.På flygets område finns det behov av att bygga enny hangar på Midlanda för fyra nya flygplan.På järnvägsområdet finns det behov av storasatsningar som skulle ge utomordentligt storavinster både regionalpolitiskt och miljöpolitiskt.Det gäller en utbyggnad av snabbtåg --/och en upprustning avÅdalsbanan. Vi anser också att det är hög tid attinleda projekteringen av Bothniabanan.Vid sidan av dessa angelägnainfrastruktursatsningar finns det en stor mängdandra investeringsobjekt i länet. Visocialdemokrater har i samarbete med länetskommuner och länsarbetsnämnden tagit fram enförteckning över objekt som kan startas medmycket kort varsel. Det rör sig bl.a. om ROT-projekt för skolor och äldreboende. Ombyggstarten av dessa skulle kunna tidigareläggasskulle det innebära stora positiva effekter för länetssysselsättning på både kort och lång sikt. Enligt enredovisning från länets kommuner finns detangelägna projekt för sammanlagt 1,3 miljarder.Det är alltså inte brist på uppslag till vad som kangöras.Herr talman! Jag har talat mest om åtgärdersom snabbt ger resultat. Jag skall nu säga några ordom den långsiktigt kanske viktigaste frågan förutvecklingen i Västernorrland.Högskolan har en utomordentligt stor betydelse förutvecklingen av länets näringsliv. Därför börhögskolan i /ges kraftigtökade resurser och utvecklas till ett universitet medfasta forskningsresurser.Herr talman! har en betydelsefullexportindustri som i likhet med andraexportföretag drabbats hårt av den nuvarandelågkonjunkturen. De företag som har haften stor del av sin export riktad mot Östeuropadrabbas naturligtvis särskilt hårt.Konkurrenssituationen för de här företagenförsvåras ännu mer av att konkurrenter från andraländer i många fall har betydligt lättare att fåexortkrediter för sin öststatsexport. Detta leder tillatt företag, t.ex. i ochSunds Defibrator i , får en onödigtbesvärlig situation som leder till ökad arbetslösheti ett redan mycket hårt drabbat län. Det är därförhelt nödvändigt att exportkreditnämnden har engenerösare syn på exportkrediter till länets företagnär det gäller öststatsexport. Vid sidan av depositiva effekterna för skulle detockså ha en mycket positiv effekt för de länder somär aktuella för exporten.Herr talman! Jag vill avsluta mitt anförande med attän en gång uttrycka min förhoppning om attregeringens tal om tidigareläggningar snabbtomsätts i praktisk handling och att en betydande delav dessa åtgärder kommer tillgodo.NäringspolitikAnf. 66 ():Herr talman! Den här debatten är uppdelad i olikaämnesblock. Det kan vara svårt att exakt veta inomvilket block det ämne som man väljer så att säga hörhemma.Ett område som är, och som under de senaste årenhar varit, aktuellt för oss som kommer från denordligaste länen är naturligtvis det område somStina tog upp i sitt anförande. Jag avser dåmöjligheten att ta del av vinsterna frånvattenkraften i Norrlandsregionerna -- iNorrlandslänen eller, som det lyder i en del förslag,i en del kommuner.Jag ser att befinner sig här ikammaren. Därför tar jag chansen och ställer ibörjan av detta mitt anförande, som skall bli kort,en fråga till henne. I sitt anförande sade hon att detvar socialdemokraterna som genom sitt utredandehade svårt att komma framåt i den aktuella frågan.Men, , vi har verkligen ägnat myckettid åt att grundligt gå igenom och utreda frågan.Utredningarna är både färdigbehandlade ochremissbehandlade.Stina sade: Vi kommer att fortsätta vårkamp. Därför undrar vi socialdemokrater vemcentern kämpar mot i regeringen. Är det motmoderaterna, eller är det mot ? Vilketparti är det som bromsar i den här frågan? Det ärviktigt för oss att få besked. Vi har en synnerligenpositiv inställning i det här avseendet. Det är högtid att vi kommer till skott i denna fråga, som är såviktig för oss i de nordligaste länen.På det näringspolitiska området sker förändringarsnabbt i vårt land. Det gäller inte bara destrukturförändringar som sker i de stora tunga ochtraditionella basnäringarna.Den hotbild som regeringen har målat upp gör detinte lättare. Enbart av ideologiska skäl vill man jusälja ut de statliga företagen. Det handlar då om enproduktion som vi av tradition anser vara av storvikt och som vi anser bör få finnas kvar i landet. Detgäller t.ex. produktion som vi av beredskaps- ochsysselsättningsskäl behövt ha kvar. Jag skall senarehär belysa effekterna av det som kan hända närregeringen och dess näringsminister inte intresserarsig för en produktion som är så viktig för vårsamhällsuppbyggnad.Ovako Steel AB, numera ägt av SKF, är ett företagsom var känt för sin långsiktiga planeringoch för att det utnyttjar sitt industriella kunnandepå bästa sätt -- både för ägarna och för samhället.Men man har bestämt sig för att snabbt lägga nerstora delar av produktionen, bl.a. helaproduktionen vid Profiler i . Och detgäller då anläggningar där man investerat närmareen halv miljard.I Profilers valsverk produceras till stor deljärnvägsräls. är den enda tillverkaren ilandet. I i övrigt finns det bara entillverkare till när det gäller de moderna 40-metersrälsar som används i . Det råder jupolitisk enighet i vårt land om behovet av storainvesteringar i vår infrastruktur, liksom om behovetav ett mångmiljardprogram för stora investeringari järnvägsnätet. Visserligen är vi inte helt eniga omtakten och om igångsättandet beträffande dessainvesteringar. Klart är ändå att detta kommer attske. Därmed vet vi att det, det är en självklar följd,när det gäller de här investeringarna kommer attbehövas mer järnvägsräls.I nuläget köper ca räls årligentill en kostnad av totalt 160 miljoner. Detta behovkommer att snabbt bli större. Men det här storabehovet av satsningar på investeringar iinfrastrukturen och av att detta genomförs under denärmaste åren inte är specifikt för . Nästanalla länder ute i har beslutat att satsa hårtpå en uppbyggnad av infrastrukturen. Främst gällerdet då satsningar på järnvägsnätet.Det är alltså en snabbt uppåtgående konjunktur förrälsproduktion i , och detta som en följd avde massiva satsningarna på en järnvägsutbyggnad.Över har beställts på deneuropeiska marknaden. t.ex. har nyligetlämnat en order på 25 000 ton.I detta läge bestämmer sig således den svenskatillverkaren för att lägga ner sinproduktion av järnvägsräls. Därmed skapas enmonopolsituation i . Endast en tillverkareär kvar i , Voest Alpin i . Det skallses mot bakgrund av allt vad det kan innebära förprisbilden och efterfrågan.Sveriges näringsminister har helt överlåtitavgörandet i frågan på marknadskrafterna. Det isin tur innebär att de svenska skattebetalarnakommer att få betala ett högt pris för dessanödvändiga infrasturinvesteringar.Att passivt åse hur den svenska produktionen avjärnvägsräls läggs ner i då den behövs mer ännågonsin vittnar om vad det är för kunskaper ochframtidssyn som styr den borgerliga regeringensnäringspolitik.Det är dags för näringsministern att ge sig ut iverkligheten och att börja intressera sig förnäringspolitiken. Främst tänker jag då på denindustriproduktion som behövs för att vi skallkunna klara uppbyggnaden av järnvägar ochkommunikationer överlag.Visserligen kan man inte tvinga en producent att haen tillverkning som producenten inte klarar av ellerinte vill ha. Men här handlar det om en produktionsom är så viktig att regeringen bör engagera sig ochagera kopplare för olika ägarkonstruktioner.Svenskt Stål, där staten fortfarande har ettmajoritetsägande, bör kunna vara en aktiv delägarei fråga om en fortsatt rälsproduktion.Det är inte fel att försöka, även om man misslyckas.Däremot är det fel att enbart sitta bakom sittskrivbord på och hoppas,eller tro, att marknaden klarar alla problem. Om ensådan strategi får råda, tappar vi för landet viktigproduktion. Dessutom blir det en drastiskt ökadarbetslöshet i regioner där det redan är storaarbetsmarknadsproblem.Anf. 67 () replik:Herr talman! kämpar faktiskt för saker,inte mot. Jag sade inte i mitt anförande att vikämpade mot någon. I stället sade jag att vikommer att fortsätta vår kamp för att en rimlig delav avkastningen från vattenkraften blir kvar i debygder där elkraft produceras.Det är bra att mycket tydligtmarkerar att vi som kommer från är ensepå den här punkten. Jag tror att vi faktiskt var dettidigare också. Men det är synd att densocialdemokratiska regeringen inte tog chansen ochlade fram en proposition. Vi har ju väntat i mångaår på en rättvisereform i den här frågan.Den regionalpolitiska utredningen var på det klaramed att vi skulle ha per producerad kWh. Detvar också vad man föreslog. Socialdemokraternavar också för detta. Men sedan började man talaom att det kanske var tekniskt omöjligt. Såledestillsattes ytterligare en utredning under titelnBeskattning av kraftföretag. I den utredningenkom man fram till att det inte fanns några tekniskahinder. Men tydligen fanns det ett politiskt hinderför den socialdemokratiska regeringen att kommamed en proposition i detta sammanhang.Jag är dock glad över att ärberedd -- den tolkningen gör i alla fall jag -- attkämpa i denna för så viktiga fråga. Vibehöver de aktuella pengarna, och särskilt . Idessa tider skulle det vara utmärkt att ha ett störreriskkapital.Anf. 68 () replik:Herr talman! Jag håller med om attdet är viktigt att vi får del av dessavattenkraftsresurser. Det är oerhört viktigt förutvecklingen.Jag skulle naturligtvis också kunna fördjupa mig ihistorien och tala om hur vi skulle ha kunnat göradet här snabbare. Men, , det är faktiskt ni somnu sitter på regeringstaburetterna. Jag vet inte hurdet är med och folkpartisterna. Omde inte hade lagt hinder i vägen borde ett förslagligga på bordet. Utredningarna är klara ochremissbehandlade. Vad som saknas är barapolitikernas beslut. Det är alltså politikerna, deansvariga i regeringen, som av någon anledning intevill lägga fram ett förslag.Såvitt jag förstår finns det inga hinder förregeringen att lägga fram ett förslag för kammaren.Det tycks dock finnas brister i planeringen. Eller ärdet möjligen så, att någon bromsar iregeringsbyggnaden? Om det inte är så, borde visom sagt av propositionsförteckningen se om detkommer ett sådant här förslag under våren.Handlar det kanske beträffande den kamp somStina här beskriver om en front avmoderater och folkpartister som struntar i att det ärså viktigt med ett förslag här?Anf. 69 () replik:Herr talman! Jag understryker att dethär är både en viktig Norrlandsfråga och en viktigarbetsmarknadsfråga. Vi i har kämpat idenna fråga . I länsstyrelseni -- där alla partier finnsrepresenterade -- har vi varit helt eniga. För attgöra det lättare för den socialdemokratiska har vit.o.m tagit fram ett särskilt Jämtlandsförslag. Detskulle således kunna vara mycket enkelt att få framen proposition.Sten-Ove , var än sitter, iopposition eller i regering, är den här frågan viktigför oss. Det är en kamp som vi kommer att föra, varvi än sitter, understryker jag igen.Det är mycket positivt för mig att känna till attsocialdemokraterna, i i varje fall, ställerupp bakom detta. Men hur är det med de ledamöteri det socialdemokratiska partiet som inte är frånNorrland? Ofta har det varit så medNorrlandsfrågorna att vi från Norrlandslänen somrepresenterar har känt oss trygga därför attvi har haft hela vårt parti med oss. Hur är det medden uppbackningen i den här frågan från Sten-OveSundströms partikamrater i övriga delen av landet?Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att jag och StinaEliasson är helt överens om att vi bör få ta del av dehär pengarna.Det jag däremot kan notera med bestämdhet är attStina undviker de verkliga problemen, ochdet är motståndet i den borgerliga regeringen. Visocialdemokrater kommer att göra allt för attstödja ett sådant förslag. Men då krävs det, StinaEliasson, att regeringen får fram det. Jag noterar nuatt motståndet finns på högerflanken. Det ärtydligen därför vi får vänta förgäves innan centernkan lyfta ett sådan här förslag från regeringen.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 71 (nyd):Herr talman! Jag tänker nuförsöka att blicka ut litet över . Vi har pratatom företagande i regionerna. Jag har kallat mittämne för Småföretagen i --Europa-perspektiv.Småföretagen är många och de har stor betydelseför det svenska och det europeiska näringslivet. Deutgör totalt av de privata företagen iSverige. Då räknar jag exklusive jordbruk.Småföretagen svarade 1990 för av denprivata affärssektorns lönesumma.