prot · GG0945 · 1992-12-15 00:00:00 — Totalt skall upphandlingeninom EES-området bli billigare, och då måste ju,om allt annat är lika, de sammanlagda intäkternafrån den offentliga upphandlingen minska.Det är inte meningen att bara utländska marknaderskall öppnas för svenska företag. Den svenskaoffentliga upphandlingen skall också i hög gradöppnas för företag i EES-området. Hur detslutgiltiga utfallet för svenskt näringsliv blir beror ihög grad på hur konkurrenskraften kan utvecklas.Om många svenska företag slås ut, kankostnaderna för denna utslagning bli högre än denvinst som görs på den billigare upphandlingen. Detgäller därför att använda den vinst som staten ochkommunerna kommer att få till attskapa en konstruktiv ekonomisk politik.En ordentlig konsekvensanalys borde hagenomförts av lagförslaget och . harvi med hjälp av resultatet av folkomröstningen iSchweiz fått en möjlighet att vänta ytterligare entid. Det bidrar till att vi i kanhålla fast vid vårt yrkande om avslag påpropositionen.I regeringsformen, 1 kap. 7 §, finns den kommunalasjälvbestämmanderätten reglerad. är det enborgerlig regering som detaljreglerar ochcentralstyr kommunerna, trots att företrädare fördenna regering ofta talar om avreglering.Tillämpningen av den här kompliceradelagstiftningen kommer, enligt min mening, att ledatill mer och dyrare byråkrati.Lagrådet, som ofta uttrycker sig försiktigt, säger attden föreslagna lagen har fått en omfattning ochdetaljeringsnivå som allmänt sett inte är önskvärdoch som får anses strida mot den i normalttillämpade lagstiftningstekniken.Hittills har medborgarna i kommunerna kunnatkontrollera de kommunala besluten med hjälp avkommunalbesvär. Denna möjlighet tas nu bort närdet gäller upphandling. I stället blir det enbartleverantörerna som hos länsrätten kan begäraöverprövning av ett kommunaltupphandlingsbeslut. Sådana leverantörer kan t.ex.gå i kartell och göra informella överenskommelsersinsemellan och med kommunalpampar. Det ärbara de själva som kan begära överprövning av enupphandling, medan däremot medborgarna fråntasdenna möjlighet. Det här är inte förenligt med ivarje fall min syn på vad som är kommunalsjälvstyrelse. Begäran om medling hos eller den skall också skepå leverantörernas initiativ.Propositionen och lagförslaget andas över huvudtaget en misstro mot kommunalpolitikerna, somskall sättas under statligt, eller t.o.m. överstatligt,förmyndarskap. Jag tror att kommunalpolitikernaför närvarande, efter åratal av åtstramningar, ärmycket måna om att hushålla med skattebetalarnaspengar. Medborgarna övervakar också, inte minstmed hjälp av massmedia, den löpande kommunalaverksamheten. I de kommunala valen dras ocksåslösaktigt beteende fram i rampljuset och blirföremål för offentlig debatt. Om slöseriet inte iallmänhet är omfattande, finns det inte heller någrastora vinster att göra.En viss skärpning av upphandlingsreglementetskulle säkert vara på sin plats. Men dendetaljreglering som föreslås går för långt ochkränker det kommunala självstyret. Det är ocksåotillfredsställande att lagstiftningen är så oklar inte ens vet vilka bolag eller verksamheter somblir skyldiga att tillämpa lagen.Det här är den ordning som vi mer och mer tyckskomma in i, i och med att EG-lagstiftningen skallövertas. Gummiparagrafer medför att det ipraktiken kommer att bli domstolar som kommeratt avgöra sådant som vi har betraktat sompolitiska beslut. Vi går från demokratisk styrningtill domstolsstyrning.Om kommunala bostadsföretag tvingas upphandlaarbeten som de skulle kunna göra i egen regi, kande hamna i en sämre konkurrenssituation änprivata bostadsbolag, som inte tvingas till den typenav extern upphandling.Skadeståndsreglerna är också utformade så att degäller under tröskelvärdena. Det här kan leda tillatt fattiga kommuner, som har haft svårt att snabbtsätta sig in i de komplicerade reglerna och som görnågot fel, kan tvingas betala för vissa projekt tvågånger om det går riktigt illa. Upp till ett helt årefter det att beslut om leverantör har fattats skallmöjlighet till skadestånd finnas. Skadestånd skallalltså kunna utbetalas utan att något kontraktegentligen har brutits, vilket normalt är grunden förskadestånd.Man kan över huvud taget ifrågasätta om dettadrastiska och detaljerade lagförslag är nödvändigtenligt . En ytterligare granskning avhela detta lagförslag borde verkligen vara på sinplats.Jag yrkar bifall till meningsyttringen av JohanLönnroth.Anf. 113 ():Herr talman! beslut angåendeoffentlig upphandling är i flera avseenden viktigtför vårt land. En konkurrensutsatt offentligupphandling är en hörnsten i den europeiska friavaru- och tjänstemarknaden, vilket i sin tur ärfundamentet för en verklig och fungerandemarknadsekonomi.I alla länder har det funnits en tendens att gynnainhemska företag, ofta på bekostnad av effektivitetoch låga priser. För att råda bot på detta harSverige, liksom EG, verkat för attöppna upphandlingspolitiken. Målet har varitdetsamma, men vägarna dit har varit olika.Eftersom har omfattande ekonomiskaförbindelser med EG, och det råder konsensus omde övergripande målen, är det logiskt att även inomdetta område införliva de lagar som ett EES-avtalkommer att föra med sig.De praktiska konsekvenserna med en fri offentligupphandling består av både orosmoln och positivaföljder. Avvägningen mellan olika för- ochnackdelar visar dock med stor tydlighet att en frioffentlig upphandling är positiv för på bådekort och lång sikt.För att förstå varför propositionen kommer attmedföra positiva konsekvenser för gällerdet att komma ihåg vilka förutsättningar vårt landhar. är som bekant ett land med en litenegen marknad med en relativ överrepresentation avstora internationella företag och med en storoffentlig sektor.Fördelarna är, som jag ser det, för det första ökadinhemsk konkurrens.Som har sagts tidigare finns det redan en traditioninom den svenska offentliga sektorn att agera efteraffärsmässiga riktlinjer. Propositionen ochutskottets hemställan, som ett enigt utskott stårbakom, bortsett från suppleant,innebär en förstärkning av denna affärsmässighet ioch med att konkurrensen kommer att öka då flereuropeiska anbudsgivare kommer in idiskussionen.Det är troligt att effektivitet och kvalitet främjas istat och kommun i och med att nya varor ochtjänster kommer till åtnjutande. Men denviktigaste effekten är sannolikt den press nedåt somkonstnadsläget kommer att påverkas av. I detta fallkommer lägre priser inom den offentliga sektorn atttillfalla invånare i egenskap avskattebetalare -- men även som arbetstagare.Industriförbundet uppger att sedan Danmarkbörjade tillämpa för offentligupphandling har priserna sjunkit -- iblandt.o.m. upp till 40 %.Herr talman! Landets arbetstagare får sin främstatrygghet från en väl fungerande samhällsekonomi.Vad vi inte får glömma är att det som saknadesunder 80-talet var ett omvandlingstryck på svensktnäringsliv som gav upphov till ständigstrukturomvandling. Fri och neutral konkurrensinom såväl privat som offentlig sektor ger ettkontinuerligt omvandlingstryck och därmedmindre häftiga strukturomvandlingar.I och med att effekterna av den nya lagen omoffentlig upphandling kommer att ta tid att slåigenom i praktiken, och att vi har grad av affärsmässighet i den offentligaupphandlingen, kommer inte de nya reglerna attskapa så stora problem för de svenska företagen.Dessutom kommer de mindre företagen endast attberöras i en begränsad omfattning, eftersomkraven för utannonsering av köp av varor ochtjänster inträder först vid vissa större belopp.Den andra fördelen är större och flerexportmarknader. Det handlar då om beställningarför per dag, dvs. ca per år.Många av är redan intrimmade påmarknaden för offentlig upphandling och jobbarmed att försöka sälja till andra europeiska länder.Trots att den europeiska offentliga marknadentidigare har varit ordentligt skyddad har de storasvenska företagen klarat sig väl i konkurrensen.Men med den nya lagen öppnar sig nya möjligheterför våra storföretag. , LU 92,nämner speciellt energi, transportväsendet,telekommunikation och vattenförsörjning somnyckelområden.Den fördel som de svenska stora företagen kommeratt åtnjuta via den utvidgade offentligaupphandlingen kommer att ge fördelar för jobbenäven i , både i dessa företag och för deunderleverantörer som finns i Sverige.Men frågan om hur många jobb som räddas ochskapas beror självfallet i stor utsträckning på hurgynnsamt investerings- och företagarklimatet ärhär i . I Affärsvärlden nr 47 från den 18november 1992 säger , som ärEuropaansvarig för : ''Allaförändringar mot avreglering och privatisering harvarit till vår fördel .'' ärett företag som kommer att ha nytta av en vidgadoffentlig upphandling i Europa.Bengt säger att förslaget innebär att vi skallutnyttja stordriftsfördelarna. Det låter på honomsom om det är fel om vi kan få billigare varor somkräver mindre resursutnyttjande. ärBengt emot , som öppnar förmer konkurens och friare handel. Han propagerarockså emot förslaget därför att länder utanför EES-området inte kommer i åtnjutande av fördelar.Skall vi ha en friare marknad? Skall vi ha en vidgadkonkurrens i ? verkar anse attdet även skall gälla länder utanför EES-området.Han kan väl inte vara emot den vidgning som nusker och i stället vilja gå vidare på den vägen? Detblir ett något inkonsekvent resonemang.Ett argument som anförs är också att förslagetskulle kränka den kommunala självstyrelsen. Menvad det handlar om är att skapa spelregler sominnebär en just och fri konkurrens för alla aktörer.Det finns ett otal exempel på hur man i mångaländer ute i skyddar de egna företagen,exempelvis när det gäller upphandling avtelesystem och liknande saker. , som är ettsvenskt företag, har svårt att komma in på sammavillkor som de inhemska bolagen. Det gäller inomtransport- och energisektorn m.fl. sektorer. Detsom nu föreslås öppnar för svenska företag attkonkurrera på lika villkor. Vi får ett regelsystemsom innebär att vi bättre vet vad som gäller. Detinnebär att man kan gå till domstol och testa hurreglerna skall tolkas. Domare kan se till attspelreglerna följs, och man kan få klarhet.Eftersom jag tycker att det är positivt omskattebetalarna i kan få ut mera av sinapengar och om fler jobb kan skapas i , yrkarjag bifall till finansutskottets hemställan ibetänkande 5 om offentlig upphandling.Anf. 114 () replik:Herr talman! nämnde siffran 10miljarder per dag. Beställningar för det beloppetskulle bli följden av en öppnad offentligupphandling i EES-området. skulle detkunna bli 3 000--. Man kantycka att det är alldeles våldsamt mycket. Det ärden totala upphandling som är öppen i dettaområde. I och med lagstiftningen tvingar man ut dedelar av upphandlingen som ligger övertröskelvärdena. Ingen har räknat ut hur stor del avdessa 10 miljarder det blir. Jag har hörtuppskattningar på . I så fall skulle det röra sigom 1 miljard per dag. Det finns de som säger att detskulle röra sig om , dvs. 5 miljarder per dag.Jag tror att siffrorna är något överdrivna.Om det vore så att en marknad på 10 miljarder perdag skulle öppna sig, borde rimligen entusiasmenoch framtidstron i våra svenska företag varabetydligt större än den är . Det vore konstigtom man inte skulle se framtiden an med en heltannan optimism, om det skulle bli så passdramatiska effekter.Dessutom kommer konkurrensen påhemmamarknaden att skärpas. Låt oss säga att vihar en upphandling på ungefär 250 miljarder iSverige och att omkring 150 miljarder nu tvingas utpå den internationella marknaden. Om denupphandlingen fördelas inom EES-området iproportion till produktionsförmågan, skullesvenska företag ta ca 5 miljarder av upphandlingen.Vi står för ungefär en trettiondel avproduktionsförmågan. Det skulle innebära att mantappade drygt 140 miljarder av upphandling.Detta är bara ett räkneexempel. Resultatetkommer att i oerhört stor utsträckning bero påvilken konkurrensförmåga svenska företag har. Jagtror att tongångar ochräkneexempel är något överdrivna.Anf. 115 ()replik:Herr talman! säger att det beror på desvenska företagens konkurrensförmåga. Ja, det gördet, och därför är jag optimistisk. Vi har duktigaoch bra företag i . Vi har ocksåkonkurrenskraftiga företag.Oavsett hur mycket av den totala offentligaupphandlingen som kommer att omfattas av deregler som gäller för upphandling ovanförtröskelvärdena är det betydande belopp. Detregelsystem vi antar påverkar i viss mån ocksåupphandling under tröskelvärdena.Det förslag vi behandlar här innebär att viökar möjligheterna för svenska företag att varamed och konkurrera på nya marknader. Inte minst och företag inomenergi- och transportsektorn ser nya möjligheteratt komma in på marknaden. De har kanske fåttvara med och leka förut, men på mycket svårareoch tuffare villkor. får de mer justakonkurrensregler att arbeta efter.Visst ökar konkurrensen på hemmamarknaden.Men det gäller också när svenska konsumenterskall köpa bil. De kan välja tyska bilar eller svenskabilar. och har klarat sig bra ikonkurrensen . På samma sätt blir det i störreutsträckning när det gäller offentlig upphandling.Det är någonting positivt.Om vi tror på svenska företag, på att vi skall kunnaha ett konkurrenskraftigt näringsliv, då skall vi taoss an denna utmaning med öppna ögon och enpositiv ansats. Jag tror att detta kommer att gynnaSverige, både i och med lägre priser för svenskaskattebetalare och fler jobb i . Detta är ettexempel på något positivt med . Men ärman emot hela , som ,förstår jag att man är emot detta också.Anf. 116 () replik:Herr talman! Om det nu skulle röra sig om 5miljarder per dag och våra duktiga företag skulle taen trettiondel av det, då blir det en upphandling påmer än 100 miljoner. Det är naturligtvis positivt.Men vi skall komma ihåg att när marknaden harutvecklats, med skärpt konkurrens i , hardet också medfört utslagning av företag och enkraftig ökning av arbetslösheten. Det leder i sin turtill ökade budgetunderskott och ekonomiskaproblem i hela . Hela processen måstekombineras med en annan typ av ekonomiskpolitik, om man skall få den ekonomiska tillväxtoch det utbyte man har förväntat sig.Danmark har gått från en arbetslöshet istorleksordningen till en arbetslöshet på 10 %i dag. Man måste se det ekonomiska systemet somen helhet.Anf. 117 ():Herr talman! Jag förstår att har svårtatt förstå fördelarna och möjligheterna i detta. Detbygger litet grand på det som har drivit framvälståndet i , dvs.utnyttjandet av de möjligheter som den friakonkurrensen och marknadsekonomin ger. Dessatyper av begrepp och tankesätt ligger kanske inteså mycket för . Jag har förståelse fördetta.Bengt började räkna ut hur många andelarsom skulle falla på om man delade ut detproportionellt utifrån befolkningsmängden. Dettankesättet ligger kanske bättre för det planmässiga tänkandet och fördelandet avresurserna.Jag tror på t.ex. när det gäller dessmöjligheter att sälja telefonväxlar inte bara tillUSA, utan också i stor utsträckning till Europa.Därför tror jag att vi kan kapa åt oss en större andelav marknaden än vad andel av den totalaeuropeiska befolkningen är. Jag tror att detta är enmöjlighet för . Jag är inte pessismist i dethär avseendet. Det här kommer att innebära enförbättring för oss och för de löntagare som BengtHurtig borde värna om.Anf. 118 ():Herr talman! Utskottet är enigt i sin uppfattningangående finansutskottets betänkande om offentligupphandling förutom som avgett enmeningsyttring. Jag nöjer mig därför med attunderstryka några punkter.Den nya myndigheten, , kommer säkert att fylla sin uppgift.Det är fler upphandlare än tidigare som kommer attberöras av de nya reglerna. Eftersomregelmängden ökar markant kommer behovet avstöd och hjälp att vara stort särskilt iinledningsskedet.Öppnandet av den inre gemensamma marknadenkommer att ge företagen ökade möjligheter att fåavsättning för sina varor och tjänster, somkonkurrensen skärps och priserna pressas.Samtidigt som det är en fördel för svenska företagatt få tillgång till EG:s upphandlingsmarknaderkommer de svenska företagen självfallet att mötaen ökad konkurrens på hemmamarknaden. Dettabör komma de svenska konsumenterna till godo.Till en början kan lagen om offentlig upphandlingkanske av dem som skall följa den uppfattas som attden ökar byråkratin, att det tar vidupphandling etc. tror jag att fördelarna medatt kunna pressa kostnaderna kommer att övervägaöver de eventuellt upplevda nackdelarna.När det gäller de motioner som behandlarkommunalt ägda bostadsföretag, hävdar man attallmännyttan konkurrerar påmarknadsmässiga grunder med andra aktörer påbostadsmarknaden. Därför skall lagen om offentligupphandling inte gälla allmännyttan. Frågan omupphandlande enhet regleras i 1 kap. 5 och 6 §§.Huruvida de kommunala bostadsföretagen ärskyldiga att följa lagen beror på om de faller inomlagens definition. Det avgörs i första hand avföretagen själva vid tillämpningen av lagen. I sistahand, vid en eventuell tvist, blir det en fråga somavgörs av domstol. Det är alltså inte givet hur deskall behandlas. Det kan bli olika. Det beror på omvi har subventioner, markupplåtelser etc.Slutligen vill jag understryka att det är fullt möjligtatt ta miljöhänsyn vid upphandling, men detankommer på den upphandlande enheten att ianbudsunderlaget ange att man tar hänsyn tillmiljöpåverkan. Man bör också ange vilka olika slagav påverkan som man tillmäter betydelse.Med hänvisning till det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande nr 5.Anf. 119 () replik:Herr talman! Man måste kanske erkänna att dettamed miljöhänsyn i upphandlingen naturligtviskommer att finnas i viss utsträckning. Menmöjligheten för kommunerna att manövrerakommer att minska, jämfört med hur det är i dag.Om en leverantör har möjligheter att erbjuda ettalternativ med större miljömässiga hänsyn ärupphandlaren, dvs. kommunen eller staten, låst avlagstiftningen och måste ta det billigastealternativet. Är inte det ett litet problem i dessasammanhang, ?Anf. 120 ():Herr talman! Jag tror att både detta problem ochandra kan finnas. Kommunerna behöver en egenkompetens på miljöområdet. Då kan de föra in iupphandlingen de delar som de särskilt bryr sig omoch de som särskilt skall noteras. Om man gör pådet sättet kan man få med detta också.Anf. 121 ():Herr talman! Jag har den uppfattningen att detockså finns en hel del kompetens ute i företagensom kan komma in under självaupphandlingsprocessen. Det är beklagligt attsvårigheterna att ta dem till vara kommer att öka.Anf. 122 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Det här betänkandet är i första handen ren anpassning till EG:s nya lagar och regler.Det skapar en ökad konkurrens, vilket vinaturligtvis skall se positivt på. Det ökarförmodligen också affärsmässigheten.Det bör framför allt vara bra för de svenskaföretagen. De får nämligen en god möjlighet attträna sig inför den vidgade marknad som EES ochen förhoppningsvis senare anslutning till EGkommer att innebära.Det finns alltid ett inbyggt motstånd mot allaförändringar av vad slag de vara må. Det är klart attdet finns ett visst motstånd i det här sammanhangetockså. Men det är bra med anpassningen. Vidare ärdet bra att vi i stort sett har ett enigt utskott bakombetänkandet. Detta skapar ju också, som StefanAttefall sade, stora möjligheter. Jag tycker vi skallse möjligheterna framför problemen.Det finns ingen anledning att förlänga debattenytterligare. Det som behöver sägas, har sagts. Vistår naturligtvis bakom detta. Jag yrkar bifall tillhemställan i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 123 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.BeslutFöretogs till avgörande konstitutionsutskottetsbetänkanden /93:KU8, KU12, KU19 samtfinansutskottets betänkanden /93:FiU2 ochFiU5.Konstitutionsutskottets betänkande KU8Mom. 2 (skapande av förutsättningar förkontinuerlig granskning av ochandra myndigheter)Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 22för reservation 1 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan biföllsKonstitutionsutskottets betänkande KU12Mom. 2 (hinder för vidarespridning i vissa fall)Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 3 (allmänna regler för reklamen)Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 24för reservation 1 av . 5 (beriktigande)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 21för reservation 3 av momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU19Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU2Mom. 1 (avslag på proposition 36)Först biträddes reservation 1 av Hans Gustafssonm.fl. med 133 röster mot 11 för meningsyttringenav i motsvarande del. 174ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 176röster mot 139 för reservation 1 av Hans Gustafssonm.fl.Mom. 3 (ekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsektorn)Först biträddes reservation 2 av Hans Gustafssonm.fl. -- som ställdes mot meningsyttringen av JohanLönnroth i motsvarande del -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 174röster mot 139 för reservation 2 av Hans Gustafssonm.fl.Mom. 5 (det kommunala skattestoppet)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot140 för reservation 3 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU05Mom. 1 (avslag på propositionen)Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 2 (myndigheter och företag som skallomfattas av lagen om offentlig upphandling)Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 7 (anbudsupphandling vid kommunalverksamhet)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande vid morgondagensarbetsplenum.14 § Valuta- och kreditregleringFöredrogsfinansutskottets betänkande1992/93:FiU6 Valuta- och kreditreglering (prop.1992/93:126).Anf. 124 ():Herr talman! Om man ser tillbaka i tiden finnerman tydligt hur svårt det är att förutse följderna avavregleringarna på kredit- och valutamarknaderna,särskilt när det gäller vad som hände under andrahalvan av . Man underskattade grovtbåde omfattningen av de kapitalmängder somsläpptes fria och det politiska systemets förmåga attanpassa sig till det nya läget. I diskussionerna imitten av 80-talet talades det om summor påmaximalt något tiotal miljarder kronor som skullekunna rinna ut ur landet vid en fullständigavreglering. Det var en våldsam underskattning.I slutbetänkandet års Valutakommittéskrev exempelvis nuvarande finansminister i en reservation: ''Med vår bedömningframstår fria kapitalrörelser som önskvärda urstabiliseringspolitisk synpunkt. Enstabiliseringspolitik som tillåter inhemskainflationsstörningar blir inte längre möjlig omföljderna snabbt blir kapitalutflöden som hotarvalutareserven. Såväl penning- som finanspolitikenåläggs därigenom större diciplin och fundamentalaobalanser behöver därför inte uppkomma.Avsikten är således att valutaflödena skall fungerasom en tidig signal om behovet avpolitikomläggningar. ''Ärade ledamöter! Om vi funderar igenom vad somhände undrar jag omni möjligen kan vara överens med mig om att det ärnågot av en skönmålning som 1995 görs avnuvarande finansministern. Jag tillhör inte demsom tror att det är möjligt att återinföra den gamlatypen av valutareglering.