prot · GF09117 · 1992-05-21 00:00:00 — Det bör understrykas attden kan förväntas ha möjlighettill påverkan i en del av dessa frågor redan före ettmedlemskap genom de olikakonsultationsprocesser som man kommer att ta deli under och efter förhandlingsfasen.I många avseenden gäller de krav jag har räknatupp i den här framställningen naturligtvis ocksåfrågor som regeringen enligt vår mening skall taupp med EG under medlemskapsförhandlingarna.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till densocialdemokratiska reservationenm.Anf. 92 ():Herr talman! Jag kommer här att yrka bifall till denmeningsyttring som finns i detta betänkande frånutrikesutskottet. Där klargör vi att Vänsterpartietinte vill ha något svenskt medlemskap.Vi säger också i meningsyttrandet att vi tycker attförutsättningarna för den ansökan som en majoritethär i kammaren valde att ställa sig bakom harändrats drastiskt i och med besluten i Maastricht.Majoriteten sade ju ja till ett svenskt medlemskapunder förutsättning av bibehållen neutralitet.Nu har vi redan haft den debatten , så vibehöver kanske inte ta den en gång till. Men enligtvår uppfattning kommer ett medlemskap inte attvara förenligt med en klart uttaladneutralitetspolitik. Detta bekräftas också av mångaav EG:s egna förespråkare och representanter.Det är ett av skälen till att inte villha ett svenskt medlemskap. Vi vill inte ha en svenskmedverkan i en militär allians som kommer att haoperativ förmåga globalt för att försvara ''sina''västeuropeiska intressen.Det andra skälet till att vi säger nej till ett svensktmedlemskap i den europeiska unionen är synen pådemokratin och vad som händer med demokratin iSverige om skulle välja att bli medlem. Vihar i vår motion påtalat att vi anser att det kommeratt innebära en urholkning av den svenskademokratin, vilket utskottsmajoriteten inteinstämmer i. Jag menar att det kommer att få storaföljder för den svenska demokratiska processen omvi kommer att mötas av besked att vårabeslut strider mot de beslut som har fattats avministerrådet i Bryssel.På punkt efter punkt kommer vi, när vi ställerpolitiska krav och vill ha förändringar, att mötas avjust det beskedet: Det strider emot de regler ochlagar som finns inom EG och de beslut en majoriteti ministerrådet har fattat. Vid allt fler tillfällenkommer vi att få höra det.Det innebär att den demokratiska processen iSverige kommer att urholkas. En lång rad av depolitiska beslut vi fattar här i kammarenkommer i stället att fattas av ett ministerråd iBryssel. Detta råd sammanträder, det vet vi, undersådana former som vi inte skulle acceptera urdemokratisk synpunkt, nämligen utan insyn ochkontroll. Vi vet att rådet kommer att avgöra allt flerpolitiska beslut med majoritet. Där har debefolkningstäta ländernas ministrar betydligt flerröster än andra länders. Det sista behöver man intebli upprörd över, men problemet blir att närmajoriteten bestämmer kommer de besluten ocksåatt få giltighet i samtliga medlemsländer, oavsettvad ministern för dessa länder yttrat. Och vad denministern eventuellt har yttrat är det heller intesäkert att vi får reda på, eftersom mötena är lagdaunder sekretess.Detta kommer naturligtvis att få en hel delkonsekvenser för hur den demokratiska processenkommer att verka i . Jag är övertygad om attvi gång på gång kommer att ställas inför fullbordatfaktum -- det vi vill göra här och har politiskmajoritet för här i kammaren, kommer vi inte attkunna göra med hänvisning till de lagar och reglersom gäller i EG, och som man har fattatbeslut om.Jag tycker att den redogörelse som gav är ett väldigt önsketänkande. I er motionoch i er reservation har ni på alla politikenssakområden talat om hur ni tycker att det bordevara och vad ni kommer att arbeta för när Sverigeblir medlem i den europeiska unionen. Det ärnaturligtvis bra att ni kommer att göra det. Det ärmycket viktiga frågor som ni reser, om miljön, omarbetsmiljön, de sociala frågorna, regionalpolitikenosv. Men sanningen är att om de politiska krav somni framför skulle strida mot de fyra friheterna i EGeller strida mot några av de lagar och beslut som ärfattade i EG, så blir det inte möjligt att genomföradem.Det låter sig sägas från talarstolen här att vi skallverka för, och bör i förhandlingarna säga attosv. Det handlar om Stt socialdemokraterna villförsöka ge illusionen av att det finns ett särskiltEuropa, som skulle vara på ett annat sätt om mansade ja till den socialdemokratiska ansökan, tillskillnad från det höger-Europa som förespråkasfrån den borgerliga regeringen. Men jag tror intedet är vi i riksdag som bestämmer om detblir ett höger- eller vänster-Europa. Vi kommernaturligtvis att delta och förstärka den ena ellerandra sidan med det mycket begränsade inflytandeSverige eventuellt skulle få. Vi vet attdetta inflytande förmodligen blir än mer begränsat.Det verkar bli en stor utökning av medlemsantaletsom man kan se, och därför kommer de småländernas inflytande, roll och makt att begränsasytterligare, enligt ganska enstämmiga rapporterifrån kommissionen.Jag tror därför att det är litet naivt att förespeglaatt socialdemokratin genom ett medlemskap i deneuropeiska unionen kommer att kunnasocialdemokratisera åtminstone halva ochdär bygga upp det folkhem som man inte har klaratatt bygga upp här i Sverige.Jag tror det är bättre att man håller sig tillrealiteterna när man tittar på EG-frågan. Titta påvilka beslut som är fattade, vilka strukturer somfaktiskt föreligger. Det är faktiskt lag på att t.ex.kapitalets rörlighet måste få företräde.Det går att säga som att vi måstebegränsa kapitalets rörlighet. Men en avgrundpelarna i den här organisationen är jukapitalets rörlighet. Inga beslut som begränsarkapitalets rörlighet kommer att tillåtas eftersom detstrider emot grundförordningarna inom EG.Detta är ju själva problemet. Det är också ettuttryck för just vilka drivkrafter som har legatbakom EG:s utveckling och som ligger bakomEG:s utveckling också i dag.Mats ställde frågan: Vilka drivkrafter ärdet? Jag menar att det är helt klart detvästeuropeiska industrikapitalets drivkraft, för attkunna hävda sig i den allt mer internationaliseradeekonomin och i förhållande till de andraekonomiska stormakterna i världen, ochJapan. Det kan man tycka bra eller dåligt om. Mankan tycka att det är en ingrediens isamhällsutvecklingen att industrikapitalet måstekunna hävda sin konkurrenskraft och att vi skall haen ekonomisk tillväxt. Men man kan också hauppfattningen att det är nödvändigt att begränsaoch reglera den ekonomiska tillväxten för att manannars får en alltför hänsynslös och brutalkapitalistisk utveckling, som med nödvändighetleder till en kapitalistisk planhushållning, därkonkurrensen faktiskt sätts ur spel.För att kunna utverka dessa regleringar ochpolitiska motmakter krävs ett forum som ärdemokratiskt uppbyggt och som tillåter att politiskamajoriteter får fatta sådana beslut som begränsardessa fyra friheter.Detta är alltså inte tillåtet i EG. Det är problemetoch kärnpunkten. Detta är det demokratiskadilemmat. Socialdemokraterna glider undangenom att säga att det skall vi ordna när vi välkommer dit. Vi skall verka för, vi skall gå in i EGmed en hög svansföring eller med flaggan i topp,eller hur man vill uttrycka det. Men verklighetenser inte ut så.Jag måste säga att jag har mer respekt för för deborgerliga partier som rent ut säger: Vi tycker dethär är värt priset, vi tycker det är okej. Men omman har värderingar om att det är nödvändigt attbygga politiska motmakter för att begränsakapitalets härjningar, då måste man också tillåta ensådan demokratisk utveckling och ge sig in i sådanademokratiska samarbetsformer där detta ärmöjligt.Det är vad jag tycker att vi absolut skall göra. Viskall naturligtvis ha ett samarbete, både i Nordenoch i och i hela och i helavärlden. Det är uppfattning att viskall möta internationaliseringen av ekonomin medett internationellt samarbete, politiskt och fackligt,med arbetarrörelsens organisationer. På alla sättmåste vi ju samarbeta över gränserna. Men dennaambition går inte att förverkliga inom EG:sstrukturer och med den mycket odemokratiskastruktur som EG i sig självt har -- medministerrådets slutna möten, med parlamentetspolitiska tandlöshet, där de folkvalda just inte harnågonting att säga till om.Så ser det faktiskt ut, även om man skulle önska signågonting annat. Man kanske hade hoppats attbesluten i skulle peka åt ett annat håll,åt någon form av större inflytande för parlamentet,t.ex., eller någon annan form av demokratisering.Men så blev inte fallet. Detta är också inte minstEG-parlamentarikerna mycket frustrerade över.Detta vet och alla andra i dennakammare som deltar i debatten. Det demokratiskaunderskottet är ett faktum, och möjlighetatt vrida hela utvecklingsprocessen i EG i en heltannan riktning än den har gått och attupphäva de grundlagar som gäller i EG och somförespråkar kapitalets fria rörlighet, det är enchimär, menar jag.Det är ohederligt att debattera som om det vore enmöjlighet utifrån att man väljer den ena eller denandra Ja till EG-sedeln. Det är en och sammaeuropeiska union som eventuellt skall blimedlem i; det finns inte två olika. Jag tycker att detvore bra om man i debatten gjorde klart att så ärfallet.Det finns i den europeiska unionen en politiskprocess som vid ett medlemskap kommeratt delta i men som vi kommer att ha ett mycketmycket begränsat inflytande över, och ommedlemsskaran utökas blir förmodligen inflytandetmindre än vad vi kan utläsa . Detta är faktasom man inte kan komma ifrån. Jag tror attkärnfrågan i synen på ett eventuellt svensktmedlemskap är synen på demokrati och vad en reelldemokrati är. Vad innebär det för människor närbesluten flyttas långt bort, inte bara över derashuvuden utan också till andra delar av denkontinent vi bor på?Detta är den fråga som upprör människor väldigtmycket när jag är ute på möten och talar. Jag ärövertygad om att ni allihop i debatter och på mötenhar stött på den här frågan om synen pådemokratin.Den här frågan har varit omgärdad av en hel dellustiga demokratiprocesser också i den svenskariksdagen. Ytterligare en sådan process är detfaktum att inte har fåttrepresentation i . Några kanske troratt vi är sura över detta för partiets räkning, men såär inte fallet. Att ett parti i , det endapartiet som har en kritisk inställning till den härprocessen, på det här sättet förvägras att arbeta påsamma villkor som de andra partierna med ensådan stor och viktig fråga, är ett problem inte föross som parti utan snarare för er som partier,eftersom ni i era led har stora opinioner som ärmycket kritiska och som jag tror skulle vara mycketbetjänta av att få en allsidig belysning av den härfrågan. Just nu är det parti som kanbidra med en allsidig belysning, eftersom vi sersaken ur ett annat perspektiv och i och med detockså efterfrågar andra uppgifter. Det är ettnederlag för demokratin, och det är ett nederlag förden opinion i frågan som finns utanför det härhuset. Jag tycker att ni skulle ha funderat överdetta, när ni nu i politisk samstämmighet harbeslutat att ställa utanför den härprocessen genom att se till att vi inte får delta pålika villkor.Anf. 93 () replik:Herr talman! Även om jag inte har deltagit idiskussionerna kring tillkomstmåste jag säga att det är ren dumhet att påstå attVänsterpartiet inte i utskottet skulle få sammainflytande och samma möjligheter till insyn somalla andra. Så är ju fallet. Det måste vara andra skälsom gör att ni inte vill delta.Den frågekrets som jag tycker är viktig i det somGudrun har tagit upp ärdemokratiseringen inom EG. GenomMaastrichtöverenskommelsen fickEuropaparlamentet ökade befogenheter, men manär trots detta inte alls nöjd, utan det pågår redan nuett arbete med att ytterligare öka demokratin inomEG:s olika institutioner. Det är en viktig fråga, somäven vi har tagit upp i vår motion. Inte minst är deten fråga som de socialdemokratiska partierna runtom i engagerar sig kraftigt för. Det äralldeles givet att detta är en väsentlig fråga, och detär också något som vi i högsta grad tar upp i vårmotion.Gudrun säger då att vi inte kan göradetta, eftersom det inte finns ett särskiltsocialdemokratiskt . Det är ju också en rendumhet. argumentering på denpunkten är lika begåvad som påståendet att det inteär någon skillnad mellan . Har vi politiska partier somarbetar för olika mål på de plattformar och i desammanhang där beslut fattas, är det sannerligende politiska partiernas skyldighet att ta fram sinaalternativ och visa på dem. Det är inte ohederligt.Det är tvärtom exakt vad ett politiskt parti skallgöra.Vi som önskar att skall bli medlem i EGskall redovisa vad vi önskar göra inom EG. Ni sominte önskar att skall bli medlem i EG skullekanske redovisa vad ni i stället vill göra. Om detsade absolut ingenting förutomatt hon skulle samarbeta med ''alla krafter''. Har niingenting mer konkret att säga till ellertill väljarna? Jag har efterlyst alternativ från demsom inte vill att skall bli medlem i EG. Vadhar ni själva att komma med? Hur vill ni se ettframtida ? Denna fråga är särskilt relevantatt ställa till dem som inte ens accepterar . På vilket sätt menar ni att ekonomiskall kunna utveckas så att våra sociala mål skallkunna nås och den sociala välfärd vi har uppnått allsskall kunna finnas kvar? Ingenting har vi fått höraom detta.Det är ingalunda så, , att det ärEG specifikt som har fria kapitalrörelser. Det somhar inträffat är att det har skett englobalisering av världsekonomin. Friakapitalrörelser råder nu i så gott som hela världen,förutom i de länder som försöker att komma bortfrån ett kommunistiskt, gammalt system tillnågonting annat. Globaliseringen av ekonomin, defria kapitalrörelser som existerar , är en av destörsta svårigheterna för nationell politik i allaländer. Har inte uppfattat detta?Delar av har uppenbarligen gjortdet, som , som ju har gått in i dendebatten.Jag vill verkligen efterlysa, herr talman, alternativ. På vilket sätt vill ni utvecklasvensk ekonomi utanför EG och utanför EES?Anf. 94 () replik:Herr talman! Jag skall försöka svara på så mångafrågor som möjligt.Först till frågan om vårt eventuella deltagande iEES-utskottet. Den extra suppleantplats som vi harblivit tilldelad i de andra utskotten ger oss intemöjlighet att delta på samma sätt som ordinarieledamöter i utskotten. Vi har inte möjlighet attpåverka skrivningen av ett betänkande på sammasätt som andra partier, utan vi har i stället möjlighetatt efteråt foga vårt yttrande till betänkandet. Vihar inte möjlighet att ta initiativ till remisser påsamma sätt som ordinarie utskottsledamöter, och vihar framför allt ingen som helst möjlighet att ha ensuppleant, vilket man har som ordinarie.EES-utskottet är ett extraordinärt utskott, somskall arbeta med en extraordinär fråga , nämligen framåt.Det arbetet skall utföras parallellt med allt annatarbete. Det innebär att vi inte har några ledigaledamöter. Om det är så att det finns en rädsla föratt proportionaliteten i utskottet skulle gåförlorad -- vilket är ganska befängt, med tanke påatt alla tycker likadant förutom --kunde man mycket väl tänka sig att man i det härextraordinära fallet faktiskt hade sagt: Okej, dåutökar vi antalet ledamöter.Det här problemet går alltså att lösa om det finnsen politisk vilja. Med tanke på att det här är en såviktig fråga och vi lever med ett sådantstort informationsproblem, vilket också visar sigbland människor utanför , som är arga,som söker uppgifter och vill ha information, är detmycket anmärkningsvärt att man väljer attbehandla på det här sättet. Jagförstår inte hur ni kan ta politiskt ansvar för detta.Jag är övertygad om att ni kommer att få mycketmycket stark kritik utanför det här huset, både avera egna medlemmar och av andra i den nu starktväxande opinionen emot ett medlemskap iUnionen.Mats säger också att inte ser likadant ut som , det ser inte likadant ut om det vi talar om ärhur vi skulle vilja att det såg ut, men såsom det är,är det lika för både och mig. Det reelltexisterande ser likadant ut för GudrunSchyman som för . Sedan har vi helt olikauppfattningar om hur vi tycker att det borde se ut,men det är faktiskt en annan fråga.Jag menar att Socialdemokraterna nu försöker visaupp ett som är någonting annat än vad detegentligen är. Det är jättebra att ni har ambitioneroch visioner, men var då tillräckligt ärliga attproblematisera bilden och tala om att ni kanske intekan genomföra dessa ambitioner och visioner, ochatt vi om ni inte kan genomföra det ni vill, i ställetfår lov att leva med det som redan existerar.Tala om att ni har oerhörda svårigheter attgenomföra era visioner framför allt på grund av attEG:s lagar och regler kommer att förbjuda er attfatta beslut i den riktning ni önskar. Det är ju dettasom är reella fakta.Alternativ har visst presenterats. Det vet jag, ochjag vet också att följer den debattsom pågår. Det är ett alternativ att fortsätta medden frihandel vi har, att utöka den, osv. Jag fåråterkomma till den frågan i mitt nästa inlägg.Anf. 95 () replik:Herr talman! säger att vi skalltala om det som finns, om det somverkligen existerar . Låt oss gärna göra det!Västeuropa består av demokratier, där jagföreställer mig att människorna har ett mogetomdöme. Jag tycker att det är något märkligt attutmåla de många miljoner väljare i dessa ländersom på något sätt mindre vetande. Det är inte så attvi här i har en så oerhört högtstående formav samhällsmodell och att människorna i är oss på något sätt underlägsna när detgäller att ställa krav.Gudrun säger vidare att visocialdemokrater och andra får leva med det EGsom existerar, om vi inte får igenom vår vilja.Naturligtvis! Det gäller i lika hög grad GudrunSchyman och de andra som inte vill att skallbli medlem i EG. Ni skall ju också leva med det EGsom existerar!Jag upprepar frågan: På vilket sätt skall det varamöjligt för att bibehålla social välfärd ochen rimlig sysselsättning om vi står utanför såvälEES som EG? Vad är det för företag som GudrunSchyman tänker sig skall utveckla produktionen iSverige med den starka kraft som EG redan har?Vad är det för skäl som gör att andra neutralaländer -- exempelvis och -- sökermedlemskap i ? Det måste finnas någon tankebakom de ländernas bedömningar. Vad är det somGudrun i sin isolering skall uträtta iSverige för att åstadkomma en ekonomiskutveckling mitt i det som existerar runtomkring oss, när hon inte vill delta ibeslutsprocessen men när såväl ochSchweiz som de östeuropeiska länder som sökersig till demokratin önskar ta del i beslutsprocessen?Jag och min riksdagsgrupp vill gärna i enlighet medvår partimotion delta i utvecklingen och aktivtpåverka den. Vi vill inte ställa oss vid sidan om ochvara isolerade på det sätt som man i Vänsterpartietuppenbarligen önskar vara.Anf. 96 () replik:Herr talman! Jag vet att och densocialdemokratiska riksdagsgruppen vill delta.Men därutöver finns det en stor opinion inompartiet utanför det här huset som inte alls vill delta.Det är mycket medveten om. Jagär alltså långt ifrån ensam och långt ifrån''isolationistisk''.Jag har, , inte sagt att medborgarnai de länder som är medlemmar i är mindrevetande. Men faktum är att det inte förekommitnågon särskilt aktiv EG-debatt i de länderna förrännu då de olika ländernas nationella parlament skallgodkänna besluten i . I och med dettahar det plötsligt startats en EG-debatt i många avdessa länder. I t.ex. är mycket kritiska till exempelvis denekonomiska och monetära unionen. Det har ocksåstartats en mycket omfattande debatt i ,som ju är ett oss närstående land. Det förekommeren växande opinion just mot unionstanken. Mansäger: Hit men inte ! Det är många av MatsHellströms partikolleger som deltar i det arbetet.Detta är över huvud taget inte någon isolationistisktanke. Alternativet är naturligtvis, ,att fortsätta och handla med EG, att fortsätta attvara associerad till EG genom en utveckling av detfrihandelsavtal som vi har och genom olikasamarbetsavtal, att fortsätta att stärka det nordiskasamarbetet och fortsätta att verka som ett land medsjälvbestämmanderätt, ett land som dessutom kanträffa egna avtal med andra länder och marknadervärlden över. Det innebär de facto också att vi kanföra en internationell handelspolitik på ettsjälvständigt sätt, vilket vi inte skulle kunna sommedlemmar i den europeiska unionen. Det innebäratt som det relativt lilla land det är skullekunna förhålla sig mycket mer flexibelt i densnabba utveckling som sker internationellt och i detinternationella beroende, som vi naturligtvis är endel av, kan vara en fördel för ett litet land med enrelativt liten ekonomi att kunna vara flexibel i denmycket snabba utveckling som vi nu lever i.Det ligger en mycket stor poäng i att inte gå in ochbli en minoritet i en västeuropeisk union utan attkunna förhålla sig fri till olika länder ochmarknader -- till , till , till , tilltredje världens länder osv. Vi kan utveckla ett mermångfasetterat förhållningssätt också vad det gällerden ekonomiska politiken, och det tror jag skullegagna Sverige.Dessutom behåller vi möjligheten att föra ensjälvständig ekonomisk politik i . Vi kan dåt.ex. tillåta oss att under en lågkonjunktur ha etthögt budgetunderskott med motivet att vi sätterarbete åt alla som det främsta målet för denekonomiska politiken.Anf. 97 ():Herr talman! Det väsentliga budskapet i det härbetänkandet är att det i riksdag råder enighet bakom vår ansökan om medlemskap iden Europeiska gemenskapen. Vi önskar förhandlaom ett sådant medlemskap. Denna önskan kvarståräven efter det att Gemenskapen vid sitt toppmöte iMaastricht har utvecklat samarbetet i ett antalmycket viktiga avseenden.Utskottet konstaterar att resultatet frånEuropeiska rådets möte och unionsfördraget ärförenligt med strävanden att bli medlem iEG. Utskottet skriver vidare att vår uppfattning''grundas på insikten att måste ansluta sigtill alla delar av samarbetet i EG.''Detta är ett viktigt budskap -- ett viktigt budskaptill dem som vi förhandlar med och ett viktigtbudskap till det svenska samhället. Det finns någrapunkter i betänkandet där det råder oenighet. Detgäller framför allt den sociala dimensionen. MatsHellström påpekade helt korrekt att desocialdemokratiska förslagen i allmänhetbehandlats positivt av utskottet. Det kan möjligenbero på att socialdemokraterna slår in öppnadörrar, för att uttrycka det något mindrevördnadsfullt. Låt oss enas om att det beror på attvi i stora drag är överens.Jag skulle vilja påstå att den enigheten gäller ävenden sociala dimensionen. Här harSocialdemokraterna velat ta en speciell poänggenom att markera sina ståndpunkter i en delavseenden. Men om man noga läser vad utskottetskriver och vad reservanterna skriver skall manfinna att det i stora drag råder enighet även pådenna punkt.Jag anser emellertid att reservanterna gör sigskyldiga till en del förenklingar i sin analys. Deantyder att om man är intresserad av sociala frågor,vilket på Europaspråk i stor utsträckning avserarbetslivet, skall man sträva efter största möjligafederalism, med andra ord efter att ha en sågemensam politik som möjligt. Jag tror personligenatt det är riktigt i en hel del avseenden. Det finnsen rad skäl att utveckla den sociala dimensionen iEuropasamarbetet. Men det kan finnas ganskamånga andra områden där vi just på grund avomsorgen om villkoren i vårt arbetsliv och i vårsocialpolitik tvärtom bör slå vakt omnärhetsprincipen och se till att vi har möjlighet attdriva en politik som skiljer sig från den i andraländer. Det är med andra ord inte så att bara därföratt man är eldad av ett socialt engagemang, vilketvi är många i den här kammaren som är, bör strävaefter största möjliga federalism just på dettapolitikområde. Här krävs i stället en avvägning avkompetensfördelningen mellan nationalstaten ochden Europeiska gemenskapen.Gudrun utvecklade hur odemokratisktEG är.