prot · GG0923 · 1992-11-13 00:00:00 — 1992/93:RFK1Riksdagens förvaltningskontors redogörelse /921992/93:K4 av (nyd)betänkande1992/93:NU7 Ombildning av föreningsbankerna tillett bankaktiebolagArbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU4 Arbetstid, semester och annanledighetEES-utskottets betänkande1992/93:EU1 Europeiska ekonomiska samarbets-området10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 12 november1992/93:37 av () tillarbetsmarknadsministern om den kommunalaarbetsmarknaden:I befarar Kommunalarbetarförbundetatt ca 600 anställda sägs upp . IMotala har kommunen förvarnat om att den måstevarsla 400--500 anställda. kommun harredan varslat över 200 anställda.I hela är flera tusen kommunaltanställda i farozonen. Om inget görs förvandlaskommunerna till en krisbransch under 1993.Den 31 oktober var 16 909 östgötar öppetarbetslösa. Om kommunerna fullföljer sina planerkommer lågkonjunkturen att fördjupas ytterligare.Ytterst handlar det naturligtvis om pengar. Beslutetatt skära ner bidragen till kommunerna ochlandstinget med gör attmånga kommuner känner sig tvingade att säga upppersonal. Med skattestopp och statensnedskärningar är kommunerna uppträngda motväggen.Fast de ekonomiska effekterna är inte självklara.Arbetslösheten leder till att andra kostnader ökarför kommunerna. Dessutom gör sig kommunen avmed viktig kompetens, som kan vara svår att fåtillbaka när konjunkturen vänder. Det är självklartkommunerna själva som bestämmer hurunderskotten skall bekämpas. Deras beslutpåverkar emellertid landets möjligheter att kommaur den djupa lågkonjunkturen, varför jagförutsätter att regeringen har synpunkter på detsom händer och planeras i kommunerna. Enarbetsmarknadspolitik, som sätter arbetslinjenfrämst, blir omöjlig om och andrakommuner försöker svälta sig ur den ekonomiskakrisen.Mot bakgrund av ovanstående frågar jagarbetsmarknadsministern vilka åtgärder statsrådetär beredd att vidta för att förhindra attkommunerna förvandlas till en krisbransch under1993.1992/93:38 av () till kulturministernom och det internationella samarbetet omflyktingfrågor m.m.:Vikten av internationellt samarbete kring flykting-och migrationsfrågor är odiskutabelt. harsedan lång tid mycket aktivt deltagit i de olikainternationella fora som på olika sätt har attbehandla dessa frågor.Jag har förstått att den nuvarande regeringensaktiviteter på detta område främst handlat om atthitta såväl metoder som rätt forum för att skapa eneuropeisk beredskap, policy och ''burden sharing'' is.k. massflyktssituationer.Det är förståeligt om den akuta situationen nuframtvingar denna prioritering. Blotta farhågan fören katastrofsituation i forna Sovjetunionensamlade en speciell konferens på detta tema i Wieni . Då var det framför allt ,och som vill försäkra sigom ''burden sharing''. Ingen anade då att det istället skulle bli i som innevånarnatvingades fly hals över huvud. Detta framkalladeockså krav på gemensamt agerande, som visade signog så svårt.Behovet av internationellt samarbete torde dockvara mer komplicerat än så. Vi måste fåinternationella överenskommelser på många flerområden än den speciella massflyktssituationen.Inte minst behöver -- inte bara EG -- hittaett gemensamt förhållningssätt till såvälmigrationstrycket som flyktingars skyddsbehov.Ingen kan slå sig till ro med att antalet asylsökandenu minskar från övriga världen. Den dag viförhoppningsvis kan skapa fred och tillväxt på nytti kommer alldeles säkert 80-talets ständigtökande asylsökandeström att återuppstå.Frågan om hur en minsta gemensam nämnare förden Europeiska flyktingpolitiken skall se ut ärminst sagt brännande. För gäller det i ensådan diskussion att bestämma vilka förslag somrealistiskt sett kan vinna gehör och hur dessa skalldrivas tillsammans med likasinnade länder.Denna insikt ledde till att den socialdemokratiskaregeringen försökte skapa en principiell plattformför såväl den framtida reformeringen av densvenska invandrings- och flyktingpolitik som detinternationella agerandet. Detta arbete startademed ingående förstudier, uppföljt av en utredningoch en proposition till . Heladenna process tilldrog sig stort intresse från fleraländer, inte bara i . Redan förstudien röntestor internationell uppmärksamhet.Propositonen drogs tillbaka av den borgerligaregeringen. skall en ny utredningtillsättas. En av de mera uppenbarakonsekvenserna av detta är att inte fåttnågon möjlighet att ha synpunkter på efter vilkalinjer driver i det internationella arbete sompåstås vara så intensivt.Det är knappast troligt att det övriga -- inteens -- skulle vara berett att anta de svenskaasylreglerna så som de ser ut . är allaöverens om att den gamla flyktingkonventionensdefinition inte räcker till för dagens skyddsbehov.Till detta kommer förståeliga och mänskliga kravpå anhöriginvandring utöver kärnfamiljbegreppet.Allt detta måste också vara ihop med vad vi kangöra på utrikes- och biståndspolitikens område.Den socialdemokratiska propositionen markeradedetta genom att den lades fram av invandrar- ochbiståndsministern gemensamt.Efter vilka linjer driver nu internationelltoch i , frågor kring massflykt, flyktingar ochövrig migration?1992/93:39 av () till statsrådetUlf om regeringens förhandling medEG om svenskt medlemskap:Sedan den svenska medlemsansökan överlämnadestill EG har förutsättningarna förändrats i fleraavseenden. EG har genom fråndecember beslutat omvandla sig tillEuropeiska unionen (EU) med bl.a. gemensamutrikes- och säkerhetspolitik (EPU) och engemensam monetär politik (EMU). Dennagenomgripande omvandling från en ekonomiskgemenskap till en union har emellertid utlöst endjupgående debatt och ett folkligt motstånd iflertalet EG-länder.Danskarnas nej till unionen blev envändpunkt. Den franska folkomröstningen gav ettmycket knappt ja. Det brittiska beslutet haruppskjutits i avvaktan på en ny danskfolkomröstning, som kan komma att hållas ,eller kanske rent av först till hösten.Samtidigt har opinionen svängt i . Enligtden senaste opinionsmätningen, publicerad iGöteborgsposten , var emotEG-medlemskap. var för.Den förefaller emellertid attfortsätta förberedelserna förmedlemsförhandlingarna som om inget hänt. Dedanska förbehållen synes den inte ta någon somhelst hänsyn till. Denna oförbehållsammauppslutning bakom -- exempelvisså som statsminister uttalade den vid sittbesök i -- har uppmärksammatsutomlands. Den danska tidningen rubriken ''ikke interesseret i danskaftale''.Sverige skall alltså acceptera det som danskarnaavvisat, bl.a. den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, den gemensammaförsvarspolitiken och den gemensamma valutan.Regeringen säger sig inte begära några särvillkor.Något gemensamt nordiskt agerande verkar deninte vara intresserad av.Regeringen uttalar fast tilltro till att tidtabellen förde svenska förhandlingarna med EG skall kunnahållas trots de mycket svårlösta problem som EGhar med hanteringen av ochbudgeten. Vi vet att säger nej tillförhandlingar om nya medlemskap innan avtalethar ratificerats. När det kan ske kan ingen säga idag.Regeringen utgår ifrån att förhandlingarna skallföras utifrån så som det nu ärskrivet. Men i hela EG diskuteras hur avtalet skallkompletteras med en ''bruksanvisning'', bl.a. närdet gäller tolkningen av subsidiaritetsprincipen ochbehovet av bättre kontakter med de nationellaparlamenten.Förhandlingsuppläggningen bygger också på att detsvenska folket kommer att säga ja till medlemskapi den folkomröstning som skall hållas 1994 -- oavsettvad opinionsmätningarna säger. Någon beredskapför alternativa lösningar, om folkomröstningenavvisar EU-medlemskapet, finns ej. Vad som gällerär ett förbehållslöst ja till . Såförbehållslöst att nu sägs tala om EG''med samma passion som man talar om sin förstakärlek'', vilket skriver i enledare i dag.Allt detta har framkallat bekymrade reaktionerfrån många håll. Nordvästra (m)skrev exempelvis : ''Regeringenbör försöka utnyttja det manöverutrymme somfinns i EG-förhandlingarna''.Jag vill därför fråga Europaministern:1. Är regeringen beredd att överväga möjlighetenatt förhandla med EG med beaktande av de danskasärvillkoren?2. Vilken beredskap har regeringen för det fall attförhandlingarna med EG försenas så att tidtabellenförskjuts så att ett förhandlingsresultat inte liggerklart , då senastmåste besluta om grundlagsändring?3. Kommer regeringen att överväga en gemensamnordisk väg, om den andra danskafolkomröstningen ger ett förnyat nej till EU?4. Hur tänker regeringen -- om den fortfarandesitter kvar då -- agera i fall av ett ''nej'' i den svenskafolkomröstningen?den 13 november1992/93:40 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknadslägeti kommun:Den pågående omstruktureringen av Värmlandsbasindustri och den djupa lågkonjunkturen gör attlänet är i stort behov av insatser och åtgärder för attfrämja sysselsättning och tillväxt.Strukturomvandlingen inom ett antalindustribranscher som är etablerade i länet har tagitny fart. Detta drabbar sysselsättningen i Värmlandmycket negativt och hårt.Karlstadsregionen spelar en central roll förutvecklingen i . Regionen har på någraområden utvecklats positivt, bl.a. har flerahögteknologiska företag lokaliserats till Karlstad.Den nuvarande situationen med neddragningarinom andra områden, inte minst inomförsvarssektorn, gör dock att arbetslösheten ökaroch att den förnyelse som successivt skett iKarlstad, inte längre förmår att balanserabefolknings- och sysselsättningsminskningarna ilänet i övrigt.Försvarssektorn har svarat för betydande delar avsysselsättningen i . harBergslagens militärområde avvecklats, samtidigtsom verksamheterna inom förvaltningsbyggnadenKarolinen minskat successivt. Vissa delar avförsvarsindustrin , Zakrisdalsverken ärlokaliserad till . harnedgången i verksamheten inom företaget varitkraftig.År 1988 fanns 1 075 anställda och de varsel som nuhar utfärdats innebär en reducering avarbetsstyrkan till ca 350 anställda vid företaget.Ytterligare minskningar av arbetsstyrkan kanbefaras på grund av pågående utredningar om dennybildade Boforskoncernen. Zakrisdalsverken iKarlstad har en mycket kompetent och kunnigarbetskraft, som bör behållas intakt. Dennahögkvalitativa kompetens bör tillvaratas för atttillgodose kravet på teknologisk nivå ochkonkurrenskraft vid företaget och förKarlstadsregionens utveckling.Mina frågor till arbetsmarknadsministern är:Vilka insatser är arbetsmarknadsministern bereddatt vidta mot arbetslösheten i ?Vilka insatser är arbetsmarknadsministern bereddatt vidta för att Zakrisdalsverkens anställdashögkvalitativa kompetens tas till vara?11 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 12 november1992/93 av () till statsrådetBeatrice om statsbidragen och asylsökandebarn i grundskoleundervisningen:Laxå kommun tillhör de mindre kommuner, somhar en stor flyktingförläggning. Kommunen haransvaret för att anordna grundskoleundervisning,medan staten har kostnadsansvaret för deasylsökande barnen.Antalet asylsökande har ökat kraftigt påförläggningar i . Läsåret1991/92 fanns i kommunen 760 mantalsskrivna och59 asylsökande skolbarn. tillkomytterligare 26 asylsökande barn. Innevarande läsårfinns i kommunen 758 mantalsskrivna och 134asylsökande skolbarn.I nuvarande statsbidragssystem ges kommunernaersättning för kostnaderna i efterhand. Om ingenslutreglering görs när statsbidragen tillkommunerna läggs om till ett samlatkommunbidrag kan kommunen komma att förloraersättning i storleksordningen fördrygt 70 barn. Som framgår ovan omfattar de ickeutbetalda statsbidragen en hög andel avkommunens kostnader för grundskolan.Är skolministern beredd att vidta åtgärder så att enkommun med omfattande och ökande ansvar förgrundskoleundervisning till asylsökande barn gesfull kompensation för sina kostnader närstatsbidragen till kommunerna läggs om?1992/93:184 av () tillförsvarsministern om försvarets inköp av nyabandfordon:Armén har provat ett pansratbandfordon av sovjetisk modell -- MTLB -- ochchefen för armén har , enligt pressuppgifter,begärt att få köpa några hundra fordon frånTyskland. Om inte köper dessa bandfordonkommer de enligt uppgift att skrotas.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Avser regeringen att inköpa dessa bandfordon, ochhur kommer detta att påverka svenskbandvagnstillverkning?1992/93:185 av () tillkulturministern om handläggningen av asylärendenmot bakgrund av situationen i östra ett par månader har situationen för denkurdiska befolkningen i östra avsevärtförvärrats. Regeringen i söker nu medmilitära medel slå ut extremistorganisatonen PKKfrån verksamhet i landet. I praktiken pågår nu ettinbördeskrig. Svensk och internationell pressrapporterar om höga dödssiffror, städer somförsatts i blockad eller tömts på sina invånare samtom ett ständigt växande tryck på den kurdiskacivilbefolkningen.Flera fall ger vid handen attStatens invandrarverk valt att blunda för dennautveckling vid sin bedömning av ansökningar omuppehållstillstånd i från kurder som redantidigare förföljts eller trakasserats av de turkiskamyndigheterna. Det förefaller uppenbart att ettsådant förfaringssätt knappast kan ligga i linje medde krav på humanitet och flexibilitet som skallprägla svensk flyktingpolitik.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för atttillse att principerna om humanitet och flexibilitetrespekteras vid handläggningen av asylärendenfrån de kurdiska delarna av ?1992/93:186 av () tillkulturministern om Moderna museet:Moderna museets målningar förvaras i enålderdomlig byggnad och har beslutat attbygga ett nytt museum.Kulturminister har dock inte giviten proposition i frågan.När kommer medel att anslås så att byggandet avett nytt museum kan starta?1992/93:187 av () tillarbetsmarknadsministern omdeltidsarbetslösheten:I september var 80 000 personer, nästanuteslutande kvinnor, deltidsarbetslösa. Deras antalökar och kommer att öka starkt när regeringentvingar kommunerna att skära ned i denkommunala verksamheten. Dessa kvinnor hamnari en nästintill omöjlig beslutssituation när de efterbara riskerar att utförsäkras från sin A-kassa. Minst 10 000 deltidsarbetslösa ställs nu snartinför det omöjliga valet att antingen säga upp sigfrån den antällning man har och stämpla på heltideller försöka leva på en lön som inte räcker till.Mot den bakgrunden vill jag ställa följande fråga tillarbetsmarknadsministern.Avser statsrådet att vidta någon åtgärd för att lösade deltidsarbetslösas problem?1992/93:188 av () tillkommunikationsministern om tågtrafiken mellanStockholm och Östersund:Vid sitt besök i den 16 september 1992lovade kommunikationsminister atttillsätta en statlig utredningsman för att studeramöjligheterna att åstadkomma snabbare tågtrafiksträckan --Östersund.Har den statliga utredningsmannen tillsatts somskall studera möjligheterna att åstadkommasnabbare tågtrafik sträckan --?den 13 november1992/93:189 av () till statsrådetBo Könberg om husläkare:Landstinget i håller på och raserarprimärvården. Jag har varit på mångaarbetsplatsbesök på vårdcentraler iStockholmsområdet. Alla som arbetar inom vårdenuttrycker en mycket stark oro för framtiden.Det som händer i landstingreser en mängd frågetecken. Varför förstöra ochriva ner fungerande vårdcentraler? Frågan mångaställer sig är: Hur kan man förändra i Stockholmslän innan fattat beslut om husläkare?I håller man alltså på attinföra husläkarsystemet. Det är således möjligtmed nuvarande lagstiftning.Jag vill därför fråga statsrådet regeringen trots detta att lägga fram enproposition om husläkarsystemet?1992/93:190 av () tillsocialministern om punktskrift:Punktskriften är de synskadades enda skriftspråkoch har kommit att bli deras skriftspråk över helavärlden. Det är mycket viktigt att de synskadade fårlära sig punktskrift uppstår.Arbetsmarknadsstyrelsen och Skolöverstyrelsenhade tidigare ett gemensamt ansvar föromställnings- och träningskurser (s.k. OT-kurser)för vuxna nyblivna synskadade ellerblinda. I dessa ingick en gedigen utbildning ipunktskrift, dessa kurser har dock upphört.Numera är resurserna för inlärning av punktskriftsplittrade och otillräckliga. Detta enligtLandstingets syncentral i ,och Synskadadesriskförbund.Avser regeringen att ta några initativ för att allasom behöver lära sig punktskrift får dennamöjlighet?1992/93:191 av () tillförsvarsministern om transporter och farligt gods:Tiden är nu inne att ta ett samlat grepp omtransporter av farligt gods och farligt avfall iSverige. Det är viktigt för landet i sin helhet attkunskapen om dessa frågor är väl förankrade hossåväl myndigheter som allmänhet. En förutsättningför att vi skall kunna rätt hantera farligt gods ochfarligt avfall är att vi känner till den djungel avbestämmelser som omgärdar denna verksamhet.Det finns allvarliga risker för liv, miljö ochegendom inbyggda i transporter av farligt gods ochavfall. I ansvarar Försvarsdepartementetoch förtransporter på väg och järnväg resp. sjöfart ochluftfart vilket kan ge osäkerhet på grund av nämndauppdelning. Ser vi ut över övriga europeiska länderfinns det ännu fler instanser och förvirringen blirstörre. Det finns ett tjugotal olika databanker medmer eller mindre olika rekommendationer förfarliga godstransporter. Det skulle ligga i mångasintresse med gemensamma regler och EN svenskmyndighet för vårt territorium.Jag vill ställa följande fråga till försvarsministern:Är försvarsministern beredd att agera i frågan tillförmån för en översyn av reglerna och val avtransportvägar för farligt gods i ?1992/93:192 av () till statsrådet om arbetsskador:Tusentals kvinnor utsätts för allvarligaförslitningsskador. Arbetslivet är ofta organiseratoch verktygen avpassade för männen. Vård av alltfler gamla innebär oundvikligen tunga lyft. Detinnebär att många kvinnor tidigt drabbas av skador.Ur rättvisesynpunkt är det viktigt att en insnävningav arbetsskadebegreppet inte medför att deförslitningsskador som särskilt drabbar kvinnor ejanses vara en arbetsskada.Den som utför omsorg i hemmet och omsorg iarbetet kan inte alltid med hög grad av sannolikhetvisa att arbetsskadan enbart beror på arbetet.Avser statsrådet verka för att förändringen avarbetsskadebegreppet inte skall diskriminerakvinnor i arbetslivet?1992/93:193 av () tillutbildningsministern om högskolestudier förhandikappade:Det är mycket tillfredsställande att enhandikappreform nu kommer att genomföras.Särskilt glädjande är det att denna rättighetslag förfunktionshindrade kan förverkligas trotskrispaketen.Beträffande högskolestudier för handikappaderåder dock en viss osäkerhet sedan delar av UHÄ:sverksamhet överflyttats på det nya Verket förhögskoleservice. I regleringsbrev har endastpåpekats att högskolestyrelserna skall avsättamedel för handikappade studerande. Några nyaallmänna råd har inte utarbetats.Med anledning av ovanstående vill jag frågastatsrådet:Vilka åtgärder har, eller tänker, statsrådet vidta föratt tillräckliga medel skall finnas vid den högskoladär en studerande handikappad avser att bedrivasina studier?1992/93:194 av () tillkulturministern om avgifter på boklån:I maj detta år var en enig riksdag överens omprincipen att boklån vid folkbibliotek skall varaavgiftsfria. framhöll också att dennaprincip skulle upprätthållas i framtiden.För några veckor sedan hörde vi att politikertillhörande den borgerliga majoriteten i Sollentunaföreslog avgiftsbelagda årskort på biblioteken.Om ett förslag om biblioteksavgifter genomförsbryts ''gällande spelregler''. En obalans uppstårmellan kommuner.Staten bidrar till verksamheten vid lånecentraleroch depåbibliotek. Länsbiblioteken kan bedriva sinverksamhet genom statliga bidrag i form avgrundbelopp. Min fråga till kulturministern är:Vad avser statsrådet att göra om kommunen bryterprincipen om avgiftsfria boklån?1992/93:195 av () tillnäringsministern om utredning omsalmonellaprover på kött:Det förekommer regelbundet att importeratkött innehåller salmonella. Detta är en hälsoriskoch det fick mig att ställa enfråga till jordbruksministern. Han lovade i sitt svaratt kontrollen skulle bli bättre ochLivsmedelsverket föreslår nu en skärpt kontroll avimporterat kött. En kostnad som naturligtvisdrabbar detta importkött.Det faktum att importen belastas med enytterligare kostnad har fått attsätta i gång en utredning, beställd av vem?Knappast är det konsumenterna som vill ha ensämre garanti på att de varor man köper är fria frånsalmonella.Har utredning om kostnaderför kontroll av importerat kött tillkommit pånäringsministerns initiativ?1992/93:196 av () tillkommunikationsministern om ackreditering avbilverkstäder:Beslut har fattats om att bilar som i denobligatoriska kontrollbesiktningen erhållit ''2-or''som anmärkning inte som skall behövaombesiktigas vid . Meningen äratt de skall kunna godkännas genom ettintygsförfarande av ackrediterande bilverkstäder.Förändringen är till för att underlätta för bilägarenoch det tycker jag är bra. Men det är också viktigtatt inte denna möjlighet begränsas till ett fåtalverkstäder. Det är enligt min mening viktigt att deti alla delar av landet, även på små orter, kommeratt finnas verkstäder som är ackrediterade, alltsågodkända. Även av allmänna konkurrensskäl ärdet viktigt att alla typer av bilverkstäder ges dennamöjlighet.Jag anhåller att få ställa följande fråga tillkommunikationsministern:Är kommunikationsministern beredd att medverkatill att alla typer av verkstäder har möjlighet att bliackrediterade?1992/93:197 av () tillutrikesministern om delning:En delning av skulle komma attinnebära stora svårigheter för Slovakien.Arbetslösheten där är dubbelt så hög som i detjeckiska områdena. Vid en delning skulle denkomma att bli upp emot 25 %.Den enda industri som finns, tung försvarsindustri,håller på att helt slås ut. Det sociala skyddsnätet ärotillräckligt. Det finns en stor zigensk befolkningoch en stor aggressiv ungersk minoritet. Till dettakommer fejden om kraftverksbygget i , somUngern dragit sig ur och vill hindra på grund av attflodfåran, som är gräns, kommer attflyttas. Kraftverket är helt oundgängligt förSlovakiens energiförsörjning. Vad kommer atthända när slovakerna upptäcker att deras stöd förrättvisa åt i stället resulterar i storaförsämringar i förhållande till den tjeckiskarepubliken? Det är all anledning för ESK att ta uppfrågan på sin dagordning för att utreda desäkerhetspolitiska konsekvenserna av att två starkapolitiker, utan folkets hörande och utan stöd iförfattningen, tänker genomföra ett allvarligtingrepp som kan få konsekvenser utanför det egnaterritoriet.Kommer utrikesministern som blivande ordförandei ESK att ta upp frågan om Tjeckoslovakiensdelning på ESK:s dagordning?1992/93:198 av () tillkommunikationsministern om bro över Väddökanal:Trästa färja i söder om av allt fler trafikanter i Roslagen.Totala antalet färjeturer var 543.Maximala antalet personbilar uppgick till1 216 , 1 378 och till 1 163under augusti. var det nära 170 000personbilar. Om alla trafikslag sammanräknasuppgick antalet till nära 190 000.Denna omfattande trafik till färjan och de smalavägarna på båda sidor om innebär atttrafikriskerna bara ökar. Köbildningen till färjanskapar trafikproblem och risker för olyckor. Attvissa trafikanter dessutom överskriderhastighetsgränserna -- för att hinna tillfärjeavgångarna -- medverkar också till ökaderisker.Är statsrådet beredd att medverka till att denplanerade bron vid byggs?1992/93:199 av () tillnäringsministern om verksamheten vid Cityvarvet:De anställda på Cityvarvet har ställt sig bakom enrekonstruktionsplan för att rädda detnedläggningshotade företaget. Planen har avvisatsav moderbolaget konstaterar nu att dekraftiga neddragningarna i bilindustrin ytterligareförsämrar arbetsmarknadsläget i regionen. Motden bakgrunden har kommunstyrelsen beslutat attpå nytt gå igenom Cityvarvetsrekonstruktionsgrupps förslag till fortsattverksamhet.