prot · GF0975 · 1992-03-12 00:00:00 — Då tycker jag attdet vore konstigt om regeringen skulle säga att denvägrar att tillmötesgå alla de krav som går ut på skall kunna bli lärare också enligt andramodeller än den som tyckerskall vara allena saliggörande.Möjligen, fru talman, illustrerar detta kortameningsutbyte skillnaden mellanSocialdemokraterna och den nuvaranderegeringen. För Socialdemokraterna finns det baraen metod, för den här regeringen finns det många.LöntagarfondernaAnf. 72 (nyd):Fru talman! Jag är intresserad av att få veta vilkaalternativ till utnyttjande av löntagarfonderna somregeringen på allvar överväger.Anf. 73 Statsminister ():Fru talman! Jag vet inte om den restriktion somfrågaren lade in i frågeställningen, dvs. vilkaalternativ vi på allvar överväger, var ett sätt att testaom vi överväger Ny demokratis alternativ. Det varså jag uppfattade frågeställningen.Låt mig säga att de två huvudvägar som gäller är atthuvuddelen av tillgångarna i fonderna skallanvändas för att stimulera framför allt forskningen.Det pågår ett beredningsarbete. Vi räknar med attlägga propositionen på bord underhösten. Den återstående delen skall i huvudsakanvändas för att gynna någon typ avpensionsanknutet sparande. I det sammanhangetfinns det också vissa möjligheter att utnyttja delarriktade till småföretag, såsom bl.a. harförekommit i delar av denna debatt. Förslag läggsfram då det också kommer att fattasbeslut, detta enligt tidigare meddelad planering.Skogshögskolan i . 74 ():Fru talman! i ärSveriges största universitetsort vid sidan av de storauniversitetsstäderna. Det gällerlantbruksuniversitetets jägmästarutbildning vidSkogshögskolan i . Där finns nioprofessorer och ett hundratal forskare. Manutreder hur det skall bli . Det finns etthot att skall läggas ned somforskningscentrum för jägmästarutbildningen.Självfallet är det här inte bara en universitetsfråga,inte heller ett spörsmål för barajordbruksdepartementet utan också förarbetsmarknadsdepartementet. Det är en mycketstor regionalpolitisk fråga, och jag vill gärna vetaom vi kan räkna med att man kommer att taregionalpolitiska hänsyn när frågan skall avgöras.Anf. 75 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag och har mottagitpersoner som uppvaktat i denna fråga.Karl bereder frågan. Självfallet har deträtt stor regionalpolitisk betydelse i negativmening, om utbildningen flyttas från Garpenberg.Men beredningen pågår inom departementet ochhur Skogshögskolan kommer att organiserasframöver går det alltså inte att svara på i dag.ArbetsgivaravgifternaAnf. 76 (m):Fru talman! finansministern en skrivelse där man föreslåren sänkning av arbetsgivaravgiften för anställda ismå företag, företag med upp till 200 anställda.Detta har gjorts mot bakgrund av det förnärvarande mycket bekymmersamma läget för demindre företagen. Tycker finansministern att det ärett bra förslag?Anf. 77 Finansminister ():Fru talman! Jag tycker inte att det är ett särskilt braförslag. Jag tror att det skulle skapa oöverstigligaproblem att avgränsa vilka grupper man i så fallskulle behandla på ett särskilt positivt sätt. Omfrågan utvidgas till att gälla en allmän sänkning avarbetsgivaravgifterna vill jag säga att frågan harställts , varvid det framhållits att manborde lätta på kostnadstrycket för det svenskanäringslivet. Jag har ett antal gånger ställt migavvisande, här i kammaren, då det gälltstora ofinansierade sänkningar avarbetsgivaravgifterna. Däremot är det regeringensavsikt att återkomma till med förslag somrör småföretagarnas skatteförhållanden i andraavseenden, framför allt när det gäller att skapa medaktiebolagen likvärdiga expansionsmöjligheter,dvs. det som kallas neutral företagsbeskattning.SysselsättningsstödAnf. 78 ():Fru talman! Arbetslösheten sveper ju fram som entromb över världen, också över ochSverige. Även om regeringen och delviskan trösta sig med att den svenska situationen ärganska hygglig, är det en dålig tröst för den som ärarbetslös. Min fråga blir: Överväger regeringen atthjälpa kommuner och landsting att få stimulans attkomma i gång med verksamheter som gerdagsverken till en måttlig kostnad? Kan man passapå nu när det är mycket prisvänligt för upprustningav lokaler m.m.?Anf. 79 Finansminister ():Fru talman! tar upp en oerhört viktigfråga. Jag tycker att alla har skyldighet att i detrådande arbetsmarknadsläget se efter vilkamöjligheter som finns att hjälpa till med arbeten.Från statens sida görs, som sagt, ett antal insatser.Jag tycker också att även kommunerna är skyldigaatt försöka tidigarelägga både reparationer ochnybyggande. Det gäller inte minst ombyggnad. Vivet att det pågår en mycket intensivombyggnadsverksamhet när det gäller bådekommuner och andra. Men jag är inte beredd att genågra särskilda subventioner för ändamålet.MastersutbildningenAnf. 80 ()Fru talman! Jag har en fråga tillutbildningsministern. Är det utbildningsministernsmening att även de mindre och medelstorahögskolorna skall få rätt att meddela undervisningför mastersexamen? Om inte, hur skall dessahögskolor stå sig i konkurrensen med de störrehögskolorna och universiteten?Anf. 81 Utbildningsminister ():Fru talman! Mastersutbildning innebär att man fårmöjlighet att examinera på en högre nivå än dennuvarande fil.kand.-nivån. Enligt internationellpraxis ställs det för sådan examen krav pååtminstone 80 poängs ämnesdjup i huvudämnet.Detta säger jag som bakgrund till mitt svar.Regeringen har i en promemoria frånutbildningsdepartementets tjänstemän som just nubehandlas ute på universitet och högskolor ställtfrågan om vi skall ha mastersutbildning också iSverige. Någon sådan finns som bekant inte nu.Promemorians utgångspunkt är att högskolor meds.k. fasta forskningsresurser rimligtvis har dekvaliteter som krävs för att klara utbildning pååttiopoängsnivå. Enligt promemorian skall dessaskolor bli berättigade att utexamineramastersutbildade personer.Övriga mindre och medelstora högskolor utbildartill en del på åttiopoängsnivå, men har då inte dennaturliga forskningsförankring som de storauniversiteten och högskolorna har. Promemoriansståndpunkt är därför att prövningen av varjemindre och medelstor högskolas möjlighet attutexaminera på mastersnivå är baserad påförutsättningarna i varje enskilt fall och får prövasenligt vetenskapliga metoder i varje enskilt fall.Regeringens ställningstagande i denna frågaberäknar jag kunna redovisa för i slutetav året.Anf. 82 ():Fru talman! Det låter på utbildningsministerns svarsom om han inte är främmande för att ökaskillnaderna i status mellan högskolorna till de småoch medelstora högskolornas nackdel. Det skulleinnebära en mycket olycklig utveckling av frågan.Anf. 83 Utbildningsminister ():Fru talman! Frågan om mastersutbildning är inte enfråga om status. Jag är beredd att rekommenderamastersutbildning till varje högskola som kan levaupp till de utomordentligt starka kvalitetskrav somen mastersutbildning av internationell jämförbarkvalitet måste uppfylla. Min uppfattning är, att iden mån mindre och medelstora högskolor i enexamination av deras speciella förutsättningar isärskilda ämnen kan leva upp till dessa krav, är detingenting som hindrar att också de kan få möjlighetatt examinera på denna mycket höga akademiskanivå.Arbetsmiljön i skolanAnf. 84 ():Fru talman! Arbetarskyddsstyrelsen meddelade förett par veckor sedan, med sin kunskap omarbetsmiljöer, att man tänkte starta en speciellkampanj mot dåliga arbetsmiljöer i skolan. Manhar funnit att många arbetsmiljöer där är mycketdåliga. Regeringen har strax före detta presenteratsitt förslag om att dra in just stimulansbidraget upprustning av skolans arbetsmiljö. Tyckerutbildningsministern, mot bakgrund av dennyförvärvade kunskapen, att det finns skäl att dratillbaka det här förslaget?Anf. 85 Utbildningsminister ():Fru talman! har tidigare ställt sig bakomett förslag om ett tioårigt investeringsprogram med300 milj.kr. Pengarna för de första tre årenutbetalades ett, dvs. det blev ensammanlagd stimulans på ett bräde på nästan enmiljard kronor. Därefter är det regeringensbedömning att detta bör vara ett ansvar förkommunerna, som det är på övriga områden närdet gäller skolans inventarier och utrustning. Detpåverkas inte av de uppgifter som frågeställarenjust nu lämnade.Anf. 86 ():Fru talman! Regeringen tycker alltså att det är heltokej. som det kommer uppgifter om attskolans arbetsmiljö blir allt sämre drar man inmiljardbelopp för att rusta upp denna arbetsmiljö.Detta satsar man i stället på stora skattesänkningarför dem som redan har en hel del.Anf. 87 Utbildningsminister ():Fru talman! Det var en vådlig missuppfattning avvad jag sade. Jag sade att regeringen redan harbetalat ut en hel miljard och att vi därefter räknarmed att kommunerna skall inse att de har ett ansvarför att erbjuda eleverna goda lokaler. Det ansvaretgäller ju för övriga skolinvesteringar. Jag har intenågot skäl att anta att kommunerna skulle misskötasitt ansvar så att de inte upptäcker vad som är derasskyldigheter.Frågestunden var härmed avslutad.AjourneringPå förslag av talmannen beslöt kammaren attajournera förhandlingarna en minut.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.05.9 § (forts. från 7 §) Svar på interpellation1991/92:113 om det kurdiska folketAnf. 88 ():Fru talman! Kurdernas svåra situation hardiskuterats vid ett flertal tillfällen här i kammaren.Jag tycker att det är viktigt att slå fast att kurdernasmänskliga rättigheter måste respekteras. Dettamåste gälla i kurdernas hemländer och i exil. Detär viktigt att vi här i , och det gäller ävenföreträdare för regeringen, fördömer alla deövergrepp som fortfarande sker mot den kurdiskabefolkningen. Jag hoppas att utrikesministern ärberedd att göra detta i internationella fora ochockså vid bilaterala kontakter med de länder därden kurdiska befolkningens mänskliga rättigheterkränks.Anf. 89 Utrikesminister ():Fru talman! Jag förstår att hadevelat ha ett annat svar på sin fråga, men då skullehon ha ställt en annan fråga än den hon ställde. Härstår faktiskt i frågan: ''Vad kan vi från svensk sidagöra för att förhindra en ny massaker på detkurdiska folket?'' Det är frågan som jag i grundenhar att besvara, inte . Det är faktisk endast i sommassakrer på det kurdiska folket har ägt rum. Detär i som det stora hotet mot det kurdiska folketfinns.Fru talman! Låt mig nu få säga något om läget iTurkiet, eftersom jag förstår att det är det somegentligen intresserar mest. Lägeti är ett helt annat än i . Landet är endemokrati som efter det senaste valet har enkonservativ-socialdemokratisk koalitionsregering.Det ena regeringspartiet, SHP, stod också bakomen banbrytande rapport om sydöstra och dedär bosatta kurderna sedan.I regeringsunderlaget ingår också partiet HIP.Detta parti har framför allt stöd bland Turkietskurder. Denna nya regering har visat en störreberedskap än tidigare att erkänna kurdernasetniska särart. Vi väntar oss nu att denna beredskapomsätts i handling, i reformer av lagar och istriktare tillämpning av de normer som Turkietåtagit sig att följa, bl.a. inom ram.Samtidigt har situationen förvärrats i sydöstradelen av landet. PKK har trappat upp sinverksamhet, och antalet offer stiger. Det är enregerings plikt att skydda befolkningen motterrorverksamhet. Militärens och gendarmerietsmotåtgärder utmärks ofta -- och det vill jagunderstryka -- av okänslighet förlokalbefolkningens situation. Övergrepp som ocksådrabbar oskyldiga är alltför vanligt förekommande.Det är också en regerings plikt att disciplinera demsom företräder den.Turkiet har också genomfört flygattacker iIrak. Målen uppges vara . Denna typ avbombningar på en annan stats territorium utgör enkränkning av folkrätten som inte kan accepteras.Anf. 90 ():Fru talman! De som läser min interpellation ochsedan läser utrikesministerns svar kan säkertavgöra hur frågan var ställd. Utrikesministernsvarar som om det kurdiska folket bara fanns i Irakoch som om det bara var i som det kurdiskafolket har blivit förföljt. Jag vill faktisk användauttrycket massaker på det kurdiska folket. Det ärdet faktiskt frågan om i just nu.När det gäller frågan om är en demokratihar vi konstaterat att om det intefinns mänskliga rättigheter och om de mänskligarättigheterna inte följs, kan man knappast säga attlandet är en fullvärdig demokrati. I de östraprovinserna i råder undantagslagar. Sålänge undantagslagarna råder är det säkerhetsrådetsom helt bestämmer, i stort som i smått. Då hjälperdet föga om man har ett parlament som vill ha endemokratisk utveckling.Utrikesministern tog upp SHP:s utredning. Jaghade inte förväntat mig att jag här med en nyutrikesminister skulle vara tvungen att berätta omden här utredningen som två ledamöter av SHPgjorde. Den resulterade i att de blev uteslutna ursitt parti. Det var ju inte en utredning som hadenågon som helst betydelse och relevans när detgäller att påskynda utvecklingen i området.Utvecklingen i har förvärrats mycketpåtagligt . Man har där en militär styrka påmer än 200 000 soldater. Det förekommer dagligenstrider. Det händer att oskyldigamänniskor försvinner, skjuts, fängslas, torteras ochhittas mördade vid vägkanten.När det gäller flygattackerna på säger turkiskanyhetsmedia att det är man bombar.Jag läste . Där finns enartikel där man talar om att UNHCR harprotesterat mot bombningarna av civila byar medirakiska kurder.Anf. 91 ():Fru talman! utger sig för att vara endemokrati och söker också att bli accepterade iEuropasammanhang och i internationellasammanhang. Det är självklart att vi måste kunnaställa högre krav på ett land som vill ingå i gruppenav demokratiska länder. För att visa att omvärldenställer högre krav på en demokrati än på andraländer är det också viktigt att ta upp de brott motde mänskliga rättigheterna och mot det kurdiskafolket som huvudsakligen bor i de östra delarna avTurkiet.Jag får uppfattningen att utrikesministern interiktigt är beredd att göra samma kraftfullauttalande gentemot som man gjort i falletIrak. Då kan man fråga sig vad en massaker är. Detvar ju det frågan handlade om. Skall det som händei går när man, enligt tidningsuppgifter åtminstone,bombade en by så att 19 kurder dödades betraktassom en massaker, utrikesministern, eller är det enmindre blodsspillan? Då måste man ta upp Turkietsagerande mot sin civilbefolkning. Antaletmänniskor som dödas är kanske mindre än vad Irakoch Bagdadregimen kan göras ansvariga för.Varför agerar inte västvärlden hårdare mot Turkietän vad man gör? Jag kan bara spekulera i att detfinns stormaktsintressen och att bl.a. harbaser i östra . Man vill inte stöta sig mednationen av det skälet. Därför överser manmed de brott som sker mot de mänskligarättigheterna och även med de massakrer -- jag villbetrakta det så -- där man bombar sin egencivilbefolkning.Därför vill jag återigen fråga utrikesministern omhon, när det gäller och deras sätt atthandskas med den kurdiska befolkningen, ärberedd att föra en aktivare linje och att t.ex. påtaladet övergrepp som skedde i går motcivilbefolkningen.Anf. 92 ():Fru talman! Jag kan bara instämma i att det ärviktigt att vi protesterar mot alla de länder sombegår brott mot mänskliga rättigheter, ochövergreppen mot kurderna sker i alla de länder därkurderna bor. Jag tycker inte heller att det kan varasvårt för att reagera starkt på detta.Som sade, har UNHCRprotesterat mot de övergrepp som skett i ,och från Amnesty får vi ju ständigt rapporter där vikan konstatera t.ex. hur systematiskttorterar människor. I har man också vid ettflertal tillfällen mördat personer som engagerar sigför de mänskliga rättigheterna. Det är verkligeninte någonting som kan tolereras, inte i endemokrati och inte heller i andra länder.I fråga om har vi speciella möjligheter, ochjag nämnde förut den europeiskasäkerhetskonferensen. De mänskliga rättigheternaoch minoritetsfrågorna är ju viktiga delar av ESK-processen, och det är värdefullt att det finnsmöjlighet att ta upp behandling avkurderna vid den uppföljningskonferens somstartar i den här månaden och när detgäller implementeringen. har ju skrivitunder på att landet skall respektera de mänskligarättigheterna och också ge minoriteterna derassjälvklara rättigheter. Det tycker jag inte attTurkiet gör, och därför finns det all anledning attpåtala detta i Helsingfors.Anf. 93 Utrikesminister ():Fru talman! Det förvånar mig att interpellanten ochövriga talare inte vill se den stora skillnaden mellanTurkiet och . Faktum är ju att när förtrycketmot kurderna är som värst i söker sig dessasamma kurder en i Turkiet.Turkiet är en demokrati. har allmänna val.I går det att uttrycka opposition, att klandraregeringen. Det är också ett faktum att den nyaregering som har tillkommit efter de allmännavalen har förklarat sin beredskap att på ett annatsätt än tidigare erkänna kurdernas etniska särart.Det är vidare ett faktum, som jag nämnde förut, atti regeringsunderlaget ingår ett parti som har sittstöd framför allt bland kurder. Detta är juhoppingivande inslag och företeelser som vi måsteta vara på och som vi måste stödja.Sedan är det alldeles rätt, och det har jag ocksåuttryckt, att de genomförda flygattackernatar vi avstånd från. Dem klandrar vi. De är ett brottmot folkrätten. Jag sade detta , och jag sägerdet igen. Men låt oss nu också ta fasta på dehoppingivande inslag som finns. Låt oss stödja dennya turkiska regeringen och framhålla att vi följervad som sker med stort intresse. Vi hoppas att deförändringar som ställts i utsikt nu blir genomfördai praktiken.Låt oss inte heller blunda för PKK:s attacker motcivila. Turkiska småskollärare mördas för att deinte skall få undervisa kurdiska barn, osv. Vi måsteockså se de svårigheter som en turkisk regering haratt arbeta med.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare inlägg.Anf. 94 ():Fru talman! Jag håller med utrikesministern om attdet nya parlamentet verkligen behöver stöd. Detbehöver vårt stöd, framför allt i arbetet på att förmåTurkiet att ta bort sina undantagslagar. Först då gårdet att förverkliga det som en delparlamentsledamöter nu säger att de vill, nämligenge det kurdiska folket vissa rättigheter.Situationen skulle inte ha sett ut som den gör ,om hade fört en annan politik motkurderna. PKK hade för inte detfolkliga stöd som organisationen har i dag.Talesmän för mänskliga rättigheter som varit iSverige och många andra som vi har intervjuat omdet här säger att PKK har praktiskt tagethundraprocentigt stöd i området, och det är kanskeinte så konstigt, eftersom den turkiska regimen helatiden har trappat upp våldet och med den politikenframtvingat ett stöd för den enda kraft som kämparför kurdernas rättigheter.Jag är också mycket kritisk mot PKK:s sätt att förasin politik och PKK:s sätt att agera, men faktumkvarstår att PKK är den enda kraft i området somföreträder kurderna, att organisationen har ettstort folkligt stöd och också att den under hela tidenhar signalerat och fortfarande signalerar att den villförhandla.Så länge väljer konfrontationsvägen harkurderna inget annat att vänta än en massaker, ochdet är detta som interpellationen gällde: Vad kan vigöra för att det skall bli en annan utveckling i dethär området, så att väljer att förhandla medkurderna och inte fortsätta på den inslagna vägenatt till varje pris med väpnat våld slå ner allopposition?Jerzy sade i en tidigare debatt här ikammaren att det alltid finns en bakgrund tilldagens händelser. Bakgrunden till dagenshändelser är ju den uppdelning av somgjordes efter . Kurderna har i alladelar kämpat för sina fri- och rättigheter allt sedan1923, och det måste internationella fora ta hänsyntill.Anf. 95 ():Fru talman! Jag tycker att utrikesministern gör detlitet väl enkelt för sig, när hon antyder att vi inteborde kritisera och angripa för dess övergrepp.Här i kammaren har ledamöter ett antal gångergjort mycket starka fördömanden av de brott somBagdadregimen med i spetsen harbegått mot kurderna. Det har varit ihjälgasningenav befolkningen i , det har varit att man hardrivit upp människor i bergen, osv. Det har vi medkraft protesterat mot.Vad det också handlar om här är inte bara attkritisera , som begår alla de här övergreppen,utan också som jag tycker att man kan ställastörre krav på. Jag blir förvånad överutrikesministerns uttalande om . Det ärmöjligt att man på formella grunder kan säga attlandet har en konstitution som är demokratisk,men vi vet ju alla hur de faktiska förhållandena är iTurkiet, hur landet behandlar sina minoriteter.Visst får man i till viss del kritisera denturkiska regeringen, men det förutsätter att man ärturk, att man gör det på turkiska och att mandefinitivt inte driver den kurdiska frågan på det sättsom många kurder skulle vilja göra.Sedan till frågan om bombningarna.Utrikesministern säger att de är ett brott motfolkrätten. Ja, det är det självklart när turkiskastridskrafter flyger in över och bombar. Mende bombar ju inom sitt eget land också. Det var vadsom skedde i går. Enligt massmediauppgifterdödades 19 personer när bombade en avsina egna byar. Har utrikesministern ochregeringen fördömt detta? Det hände som sagt igår.Min uppfattning är att vi måste fördöma bådesådana handlingar som utgör brott mot folkrätten,alltså när man ger sig in på annan stats territorium,men också när en regim begår sådana fasansfulladåd mot sin egen civilbefolkning. Jag vill återigenupprepa frågan: Vad anser utrikesministern är enmassaker? Är det när 19 personer dödas, eller skalldet vara något visst hundratal, innan vi betraktardet som en massaker?Sedan vill jag bara hålla med i frågaom sätt att behandla den kurdiskabefolkningen. Även om det har blivit några graderbehagligare i helvetet efter regeringsskiftet så är detfortfarande konfrontationspolitiken som gäller, därman med militära medel försöker undertrycka denkurdiska befolkningen.Det är också en realitet, vilket utrikesministernborde veta, att den turkiska militären hela tidenfinns i bakgrunden, styr och ställer och bestämmerdet mesta som händer i . Eller rättare sagt:Utan militärens godkännande får inte förändringargöras och definitivt inte i den del av därkurderna bor.Anf. 96 Utrikesminister ():Fru talman! Det faktum att har allmännaval, att det finns partier som agerar fritt och attmänniskor har möjlighet att agera fritt i ären avgörande och viktig skillnad gentemot Irak.Detta ger också, menar jag, hopp för kurderna iTurkiet.Den nya regeringen har på ett helt annat sätt än dentidigare förklarat sin villighet att erkännakurdernas etniska särart. Det allra viktigaste vi kangöra är enligt min uppfattning att uttala vårt stödför denna viljeinriktning och i de sammanhang därvi har en möjlighet till det påtala att vi i Sverigefäster vikt vid att denna vilja omsätts i praktiskhandling. Det är, menar jag, det allra viktigaste vikan göra.Talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellationerna 1991/92:95 och97 om rasistiska organisationer, m.m.Anf. 97 Justitieminister ():Fru talman!