prot · GF09116 · 1992-05-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:116Onsdagen den 20 majKl. 9.001 § AvsägelseTalmannen meddelade att ()anhållit om att fr.o.m. bli entledigadfrån uppdraget som ledamot av riksdagen.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 maj.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1991/92:N56--N59 till näringsutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkanden /92:UU19,UU22--UU24 och betänkande 1991/92:SoU175 § Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU30 Granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning.Regeringen och regeringsarbetet m.m.Anf. 1 . ():Fru talman! Under mina 23 riksdagsår har jag settpå KU med respekt och vördnad. Jag har känt tillKU:s viktiga uppgifter enligt grundlagen. Men detär först inifrån, som jag nu har mött det hårdagranskningsarbetet och det noggranna arbetet.Konstitutionsutskottets granskning är allvarlig ochseriös, och jag har som ny ordförande i mött ettutskott, vars ledamöter anstränger sig för att på ettansvarsfullt och korrekt sätt fullgöra den enligtgrundlagen tilldelade granskningsuppgiften. Jagkände ett behov av att få säga detta.Jag vill, fru talman, inleda årets granskningsdebattmed att till protokoll uttrycka ett tackfrån till kanslichef som, varav somkanslichef, med detta utgång slutar sintjänst i KU. Hans stora kunnande och kompetenshar betytt mycket förkonstitutionsutskottet.Jag vill också notera en glädje och tillfredsställelseöver att två av KU:s tidigare ledamöter finns påplats i kammaren.Nu är det måhända slut på vänligheterna. KU:sgranskning av regeringen och dess ledamöter ärkonstitutionell -- inte politisk.Den politiska granskningen sker först och främst ide allmänna valen. Från sida sker denpolitiska granskningen genom behandlingen avregeringens förslag och genom interpellations- ochfrågeinstituten. Där får ledamöter klaraut sina mellanhavanden i olika ämnen medstatsråden. Och inte att förglömma: en viktig del avden politiska granskningen svarar massmedia för. demokrati som vår är medias granskning av denpolitiska verksamheten och av politikernasgöranden och låtanden en viktig del av dendemokratiska processen. KU:s konstitutionellagranskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning är en annanviktig del. Svenska folket har en stark känsla förrättssäkerhet, en stark känsla för att allt skall gå rätttill. Den granskningsverksamhet som jag här hartalat om skall ses som en demokratisk tillgång värdrespekt.När KU startade en granskning av statsrådensaktieinnehav följde en principiell, intressantdebatt. Själva ärendet står inte påsaklistan, men med hänsyn till ärendets aktualitetoch principiella natur vill jag ändå ta upp frågan idag.Några tidningar tappade fullkomligt besinningen,när KU ordnade utfrågningar i ärendet som gälldestatsministern och näringsministern. Man glömdehelt bort KU:s skyldighet att på vägnargranska statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning.Någon tidning betraktade granskningen som enpolitisk träta, en annan som en politiskskådeprocess mot kapitalisterna i regeringen tredje tidning betygsatte KU-utfrågningarnasom trams.Statsministern försökte i sin trängda situation attblanda bort korten, när han sade att ''det är bättreatt statsråden har sitt sparkapital i svensktnäringsliv än i banker och statsskuldsväxlar''.Den opolitiska juristkonsulten till mångas häpnad i en morgontidning att detförhållandet att en näringsminister äger aktier isvenska företag får anses visa att han eller hondemonstrerar sin tilltro till näringslivet.Statsministerns informationssekreterare tyckte att''det är jättebra att vi har en näringsminister, somär engagerad i svenskt näringsliv''.Men det är ju inte detta frågan gäller!Granskningsärendet handlar inte om det. Deraskommentarer visar att de inget har förstått eller heltenkelt att de inte vill förstå. Frågan gäller jusvenska folkets förtroende för att våra mestframträdande beslutsfattare fattar sina beslut utanvarje hänsyn till privatekonomiska intressen.Frågan är om just näringsministerns storaaktieinnehav rubbar svenska folkets förtroende förhonom! Det är ju inte särskilt anmärkningsvärt omdet föds misstankar om jäv, när näringsministern sågott som -- formellt som informellt -- fattarbeslut i frågor som rör företag som han äraktieägare i. Det är en principiellt viktig fråga,därför att trovärdigheten riskerar att bli nedsatt.Detta är farligt för politikens anseende och för folksförtroende för de politiska beslutsfattarna.Men majoriteten av tidningar anser att KU:spågående granskning av näringsministernsaktieinnehav är högst befogad. Man talar om atthans stora aktieinnehav inte är helt okomplicerat.Man anser att näringsministerns deltagande i beslutsom rör företag där han själv har stora aktieposterinte är helt lämpligt.Ingen har beskyllt näringsministern för attmedvetet fatta beslut som skulle gynna företag därhan har stora aktieposter och därmed honom själv.KU eller de socialdemokratiska ledamöterna i inte misstänkliggjort näringsministern. Vigranskar hans aktieinnehav utifrån konstitutionellautgångspunkter. Att KU gör sådana granskningarär för övrigt inget nytt. Det skedde 1979, 1981 och1984. Vid granskning uttalade ett enigtutskott att utskottet hade för avsikt att ävenfortsättningsvis uppmärksamt följa regeringspraxisi dessa frågor.Jag tar upp dessa frågor därför att detta tillhör enav de viktigaste punkterna i KU:sgranskningsverksamhet. Redan misstanken om jävär skadlig för landet, för riksdag och regering ochför politikens anseende. Politik är ju först ochfrämst en fråga om förtroende. Det är mednäringsministern och övriga statsråd som medCaesars hustru. De får inte ens misstänkas. Därförär det ingen liten eller ointressant fråga som KUkommer att arbeta med i fortsättningen. Jävsriskenfår aldrig bagatelliseras. Det är en styrka för densvenska demokratin att vi ser ytterst allvarligt påfrågor om jäv och på frågor om mutbrott och andrating, som skadar förtroendet för dem som utövarpolitisk makt, som väljarna har anförtrott dem. Jagtycker faktiskt att statsministern har tagit förlätt på frågan om statsrådens aktieinnehav. Vidutfrågningen i KU tyckte jag närmast attstatsministern raljerade med problemet när hansade: ''Det är en fråga om att försöka vara heligareän de heliga.'' Den kommentaren tycker jag i dettasammanhang visar på brist på förståelse förproblemet, ja kommentaren är närmast arrogant.Fru talman! Jag måste också få tillägga attstatsministern tyvärr återföll till den partipolitiskaangreppsarsenalen, när han i radioekot frånLondon kommenterade KU:sgranskningsbetänkande. Där anger ett enigt KUvad ett statsråd bör iaktta när det gäller uttalandensom rör myndighetsutövning eller myndigheternastillämpning av lag. KU höjer här ett kraftfulltvarnande finger: Utskottet förutsätter nämligen attstatsråd ålägger sig särskilt storåterhållsamhet i samband med sådana uttalanden.På detta viktiga principiella KU-uttalande ansåg sigstatsministern ha rätt att sätta betyg efter sin egenpartipolitiska måttstock.Jag vill gärna få säga följande: Tänk om haft styrkan att leva upp till de krav som vi harrätt att ställa på en statsminister och i stället frånLondon sagt att nu skall vi i regeringskanslietstudera vad KU har skrivit och i fortsättningenförsöka respektera eller leva upp till vad KU säger.Men det sade han inte; i stället angrep han KU föratt ägna sig åt socialdemokratiskt missnöje.Statsministern får inse att regeringen ärunderordnad och inte tvärtom.KU:s granskning av statsrådens aktieinnehav --både socialdemokratiska och borgerliga -- är inteslutförd utan kommer att fortsätta . Det blirsäkerligen nya utfrågningar. Reglerna och kravenpå statsråden i t.ex. och skallvi försöka belysa. Vare sig vi kommer att konstateraatt jäv förelegat eller inte bör frågan resas omgrundlagen har nog tydliga anvisningar när detgäller jäv för statsråd. I en kommande störregrundlagsöversyn bör den frågan finnas med.En redovisning över KU:s ställningstagandenkommer i ett senare betänkande, kanske redan ihöst. KU överväger frågan om ett eller två årligabetänkanden. KU återkommer till denna fråga.Fru talman! Det är min förhoppning att det, underden tid som det kommer att ta KU att fortsättagranskningen av jävsfrågorna, kommer att föras enprincipiell debatt om frågor som hör till dettaärende.Det är KU:s skyldighet enligt 12:1 regeringsformenatt granska statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. En del utgörs av viktiga men mindreglamorösa frågor, t.ex. normgivning,internationella överenskommelser och hurregeringen har behandlat riksdagsskrivelser. Mendet är viktigt att varje regering känner att den harriksdagens och ögon på sigockså på dessa områden.Beträffande antalet granskningsärenden vore det,som jag ser det, en fördel för helagranskningsverksamheten om småärenden intehamnade på KU:s bord. KU är inte rätt forum förgranskningsanmälningar med partiegoistiskasyften. Sådana frågor kan med fördel av iinterpellationsdebatter och frågestunder.Det är viktigt för , för vår konstitutionoch för vår demokrati att KU är ett starkt utskottmed stor integritet. KU blir starkare om utskottetslipper att granska ärenden där utskottet -- innan engranskning sätts i gång -- efter entjänstemannaföredragning kan se att det inteföreligger någon överträdelse av konstitutioneneller något annat skäl för utskottet att göra ettuttalande eller påpekande av allmän karaktär. Ettgranskningsärende bör också kunna läggas ned omdet inte finns ett konstitutionellt värde i det. Jagtycker att utskottets ledamöter från alla partier harvisat en god disciplin i detta avseende. Vissaärenden har vi varit eniga om att snabbt slutföra,sedan tjänstemannaföredragningar visat att det intefinns något skäl att framföra någon konstitutionelltgrundad kritik. I flertalet granskningsärenden är videssutom överens om skrivningarna, och det gällerärenden som berör statsråd i båda regeringarnasom vi har granskat.Utskottet är som sagt enigt i flertaletgranskningsärenden. Till betänkandet har femreservationer fogats, tre från Socialdemokraternaoch en från vartdera liberalerna och Nydemokrati, ett särskilt yttrande från och enmeningsyttring i nio olika delar frånVänsterpartiet.Fru talman! Jag yrkar på godkännande avutskottets anmälan med undantag av de tre delardär Socialdemokraterna har reservationer. I dessadelar yrkar jag bifall till reservationerna 1, 3 och 5.Anf. 2 Tredje vice talman ():Fru talman! Jag ber först att få instämma iutskottsordförandens tack till utskottets sekretariatför arbetet med detta granskningsbetänkande ochför dess kompetenta och energiska arbete i övrigt.Jag instämmer naturligtvis särskilt i tacket till denavgående kanslichefen , som jaghar haft anledning att samarbeta med under mångaår. Det har alltid varit angenämt och trevligt. Dethar var mycket givande ur sakligsynpunkt, inte minst beroende på den storaerfarenhet och den stora kunnighet som RobertSöderblom har visat ikonstitutionsutskottet.Konstitutionsutskottets granskningsverksamhethar svällt betydligtjämfört med vad som var vanligt i gamla dagar.Verksamheten har också blivit uppmärksammad påett helt annat sätt . Det visar, brukar jagsäga, att det finns en plats för denna typ avgranskning i vårt parlamentariska system och attkonstitutionsutskottets granskning har en viktig rollatt fylla.I årets granskningsbetänkande kan vi också se attdet är en lång rad frågor av mycket olika karaktärsom utskottet har tittat närmare på. Man kan,tycker jag, påpeka att det i utskottets betänkandenoch i de bilagor som publiceras finns material öppetför allmänheten och massmedia, material somannars inte skulle finnas att tillgå.Konstitutionsutskottet fyller således också en viktigroll när det gäller att ta fram underlag för denallmänna debatten och den allmännaopinionsbildningen i viktiga politiska frågor.Ordföranden sade i sitt inlägg att granskningen inteär politisk. Det är väl riktigt så långt att huvudsyftetinte är att åstadkomma politisk träta. Huvudsyftetär inte att kritisera innehållet och innebörden ipolitiska beslut, utan det är handläggningen avärendena som är föremål för utskottets granskning.Samtidigt brukar jag påpeka att just denomständigheten att är ettpolitiskt organ är en särskild fördel urgranskningssynpunkt. Utskottets granskning rör sigi gränslandet mellan juridik och politik. Det tyckerjag inte att det finns någon anledning att dölja. Detär detta som enligt min mening ger utskottet dessunika karaktär. Det är också detta som gör att t.ex.en författningsdomstol aldrig skulle kunna fullgörade uppgifter som har. Mångaav de frågor som tar upp tillnoggrann granskning skulle inte kunna aktualiserasi en författningsdomstol.Jag blev något överraskad över delar avordförandens inlägg. Han underströk inledningsvismycket kraftfullt att KU:s granskning inte ärpolitisk. Sedan höll utskottets värderadeordförande ett anförande som i långa stycken varett slags politisk pamflett, dessutom i ett ärende, frutalman, som inte inryms i konstitutionsutskottetsgranskningsbetänkande till årets . Dettycker jag är litet förvånande. Vi har visserligenägnat statsrådens aktieinnehav en betydadeuppmärksamhet. Vi har fått fram en hel delmaterial och haft en del utfrågningar. Men vi har iutskottet enhälligt beslutat att skjuta på frågan idess helhet till nästa granskningsomgång. Vi kansätta i gång med den redan under hösten.För den skull vill jag för min del inte uttala någradirekta omdömen om regeringens status på det härområdet mer än att jag helt allmänt vill säga att detsjävfallet måste vara så att även statsråd får innehaförmögenhet. Vad som kan vara intressant ärnaturligtvis om statsråd i konkreta beslutslägen kanhamna i situationer som gör att man kan ifrågasättajäv. Men detta är, fru talman, en fråga som vi fåranledning att återkomma till.Jag vill understryka än en gång att det material somordföranden hade som underlag för det inlägg hannyss hade inte finns med i åretsgranskningsbetänkande, inte heller dokumenterat ide utfrågningar som ordföranden refererade till.Vad gäller granskningsbetänkandet som helhet kanman säga att enigheten i utskottet är stor. Där villjag gärna ge utskottets ordförande en eloge. Hanhar medvetet arbetat på att koncentreragranskningen till väsentligheter och ocksåmedverkat till att vi har blivit eniga i en rad av defrågor som vi granskat. Det tycker jag är positivt.Det är naturligtvis viktigt för utskottets verksamhetmen också för utskottets anseende att vi iprincipiellt viktiga frågor kan komma fram till enenhetlig bedömning.Även om det inte framförs några allvarligaanmärkningar mot vare sig den förra eller dennuvarande regeringen -- det är egentligen tvåregeringar som vi granskar -- innebär det inte, somjag redan belyst, att utskottets granskning ärmeningslös eller överflödig. Jag brukar för min delalltid framhålla den preventiva effekt somutskottets granskningsverksamhet har. Jag vet frånmånga vittnesbörd att den har det. Man är ikanslihuset, naturligtvis på statsrådsnivå men ocksåpå tjänstemannanivå, medveten om attkonstitutionsutskottet håller ett vakande öga överhur saker och ting handläggs och att det som manförsöker gömma i snö kommer upp i tö, när KUsätter blåslampan på frågorna.Här är det en traditionell genomgång av mångafrågor. Vi ser på hur regeringar kommer till, hurregeringsformen fungerar ur den aspekten. Därtycker jag mig med viss tillfredsställelse kunnakonstatera att även det senaste regeringsskiftet heltoch hållet gick enligt de premisser som grundlagenuppställer. Det har alltså inte varit några onödigaeller för landet skadliga fördröjningar i arbetet medatt få till stånd en ny regering. Grundlagen harblivit kritiserad på den punkten just när det gällerhur regeringar skall komma till. Vi har alltså kunnatgång på gång -- nu har vi ju erfarenhet av ganskamånga regeringsskiften -- konstatera attgrundlagens bestämmelser har fungerattillfredsställande vad gäller att skaffa landet enregering.Granskningen har till syfte att undersöka om ochhelst bestyrka att regeringen handlar enligt detregelsystem som finns, men det finns en vidare ramför granskningen. Det framgår direkt avbestämmelsen i grundlagen. Utskottet kan också taupp till granskning och diskutera lämpligheten avdet sätt på vilket regeringen beter sig, alltsålämpligheten ur administrativ synpunkt. Vidare ären viktig uppgift att se till att regeringen beter siggentemot så som den bör gentemotlandets första statsmakt, som ju är riksdagen.Här har vi traditionellt sett på t.ex.propositionsavlämnanden, där det ofta finnsanledning till anmärkningar.Propositionsavlämnanden har en tendens attklumpas samman, så att blir väldigt jäktad. Det är naturligtvis intebra med tanke på den sakliga behandlingen avfrågorna.En annan sak som vi har uppmärksammat flera åroch som kommer upp även i årets betänkande ärdet faktum att statsråd ibland har benägenhet att gåut till allmänheten och tala om vad man föreslårriksdagen, innan har fått regeringensförslag på sitt bord. Så bör det inte gå till, det sägervi även i årets betänkande. Vi som sitter i riksdagenvet vilka bekymmer det åstadkommer för oss närregeringen håller presskonferens kanske 14 dagarinnan en proposition är framlagd. Vi blir uppringdaav allmänheten, får brev osv. Vi skall på möten ochkonferenser förklara vad regeringens förslaginnebär, trots att vi inte fått det i våra händer. Därbör alltså alla regeringar, även den nu sittande,skärpa sig och se till att alltid kommer iförsta hand.Sedan är det vissa frågor som har väckt särskilduppmärksamhet. Jag tänker inte ta upp igen dettamed statsrådens aktieinnehav, eftersom jag inteanser att frågan är aktuell i dagens debatt. Men detfinns en annan fråga som har väckt vissuppmärksamhet, och det är påstådda försök frånregeringsledamöters sida att medvetet elleromedvetet påverka underordnade myndigheterutan att detta tagit sig uttryck i formellaregeringsbeslut. Det är flera ärenden av denkaraktären som vi sett närmare på i åretsgranskning.Man kan sammanfattningsvis säga att utskottet intei något av dessa fall kunnat finna någon uttryckligsträvan från statsrådens sida att gå förbi debestämmelser som finns i regeringsformens 11 kap.7 § och som stadgar att regeringen inte får lägga sigi hur myndigheter beslutar i enskilda ärenden. Mendet har gjorts uttalanden som, om man hårdrardem, skulle kunna uppfattas som ett försök tilldirektiv till underordnade myndigheter. Det är inteförsta gången sådant händer. försökerriksdagsledamöter att här i kammaren provocerastatsråd till att ta ställning i konkreta ärenden, somavgörs av myndigheter. Alla kloka statsråd avvärjernaturligtvis sådana försök och förklarar att de intefår uttala sig i frågan. Men det har skett ett ochannat övertramp.Man kan naturligtvis ifrågasätta principen somsådan, dvs. att statsråd inte får ge direkta konkretadirektiv till myndigheter rörande deras handlande.Vi har diskuterat den frågan i olika sammanhang,bl.a. när vi behandladerelationerna mellan regeringen ochförvaltningsmyndigheterna.Slutresultatet av våra överläggningar när det gällerdessa frågor har blivit att det traditionella svenskasystemet skall behållas, dvs. med regeringen somett politiskt statsorgan och myndigheterna somsjälvständigt handlande under eget ansvar. Det ärviktigt att man håller på den principen, som harfungerat bra i vårt land. Den bringar klarhet i huransvarsförhållandena skall vara reglerade.Med anledning av dessa fyra fall vill vi understrykavikten av att statsråd visar återhållsamhet isamband med uttalanden som tangerar 11 kap. 7 § iregeringsformen. Utskottet uttalar alltså inte någonanmärkning mot de aktuella statsråden, men medanledning av vår granskning vill vi understrykavikten av att man har systemets principiella grunderklara för sig i alla lägen.I samband med denna granskning har detuppkommit en viss diskussion om vad statsråd fårgöra och inte göra. Det är viktigt att understrykadet som står i utskottets betänkande, att KU intehar någon som helst lust att lägga band påstatsrådens möjligheter att delta i den allmännadebatten. Tvärtom, statsråden skall självfallet deltai den. Därvidlag har de mycket stor frihet under iförsta hand politiskt ansvar. Det är inte det somsaken gäller.Det har t.ex. i förekommit litetkonstiga inlägg när det gäller en artikel sompublicerades av statsrådet , där man villeförmena att ta upp inlägg avden här arten till granskning. Det harkonstitutionsutskottet naturligtvis full frihet attgöra. Reaktionen på detta har varit litetöverraskande, då statsråd har sagt att man skallakta sig väldigt noga för att fortsättningsvis delta iden allmänna debatten. Detta är ickekonstitutionsutskottets syfte. Utgångspunkten ärvidmakthållande av respekten för det regelsystemvi har och ett understrykande av vikten av attdirektiv till myndigheter skall utgå i form avregeringsbeslut grundade på riksdagsbeslut och intei form av enskilda statsråds uttalanden.Fru talman! Med detta vill jag yrka attkonstitutionsutskottets betänkande som helhetläggs till handlingarna med instämmande i vadutskottet har anfört.Anf. 3 . () replik:Fru talman! Tredje vice talman och till likautskottets vice ordförande var, om än lågmält, litetöverraskad över att jag tog upp den pågåendegranskningen av statsrådens aktieinnehav,eftersom ärendet inte är slutbehandlat i KU. Jag ärmöjligen något förvånad över den reaktionen fråntredje vice talman. Jag tycker att det närmast varsjälvklart att jag skulle ta upp den frågan medhänsyn till ärendets omfattning och natur.Granskningen föranledde en principiellt viktigdebatt, som jag anser att konstitutionsutskottetsordförande bör delta i. Jag har blivit uppmanad attskriva artiklar, men jag har ansett det vara lämpligtoch det mest korrekta att vänta med att göra dettainlägg i granskningsdebatten, så att företrädarnaför de andra partierna i KU skulle kunna bemötamig direkt i debatten. Som vi för övrigt allihop vetär det inte så lätt att få in genmälen i tidningarna.Därför tyckte jag att talarstol varlämplig. Den kan man som riksdagsledamot alltidutnyttja.Som talman arbetade jag aktivt för att så mycketsom möjligt av den levande debatten skulle äga rumi . Jag försökte få statsråd och partiledareatt inse att talarstol är ett bra forum fören debatt i aktuella politiska frågor.Jag är naturligtvis medveten om att detta ärendeinte är slutbehandlat, vilket jag också sade.Fortsättning följer av ärendet. Men det hindrarändå inte ett tankeutbyte. Debatten är julivsnerven för oss i en demokrati.Som kanske tredje vice talman uppmärksammadeavslutade jag med att säga att jag hoppas att detunder tiden granskningen fortskrider kommer attföras en principiell debatt ur olika infallsvinklar,inte minst mot bakgrund av de viktigagrundlagsfrågor som berörs när det gäller dettaärende. Det fanns alltså inga dolda, skummaavsikter med mitt inlägg mer än att jag tyckte attdet var självklart att jag som ordförande i detta inlägg just här i kammaren. Dethindrar inte från att jag nog kommer attskriva en och en annan artikel i detta ämne.Anf. 4 Tredje vice talman ()replik:Fru talman! Utskottets ärade ordförande sade attdet är viktigt att utnyttja talarstol förinlägg i politiska frågor. Jag instämmer i det.Som jag uppfattade det var ordförandens inläggegentligen inte ett inlägg i dagensgranskningsdebatt, utan ett inlägg i en politiskfråga. Det förvånar mig, måste jag säga. Vi har inteunderlag i årets granskningsbetänkande för endiskussion i just den frågan. Den finns inte med.För den sakens skull är det litet konstigt att fråganom statsrådens aktieinnehav blir ett slagshuvudfråga i ordförandens första inlägg i den härgranskningsdebatten.Det finns flera andra frågor aktualiserade i KU.Det är nya granskningsuppgifter som riksdagensledamöter vill att vi skall ta oss an.