prot · GF09111 · 1992-05-13 00:00:00 — Vi vet nämligen att konsumenter ochlöntagare tjänar på att inflationen i vårt land är låg.Det är inget som ni kan klappa er på bröstet ochsäga att ni med er förda politik haråstadkommit, utan det tog för osssocialdemokrater att komma ned till en så låg siffra.Det är alltså lika mycket vår förtjänst som någonannans.Anf. 119 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi skall kanske inte ta hela denekonomiska debatten . Det är bra att vi äröverens om att hålla en låg inflation. Det har detsvenska näringslivet nytta av. Det är emellertiduppenbart att de satsningar som gjordes ,med rekordstor devalvering, var en avanledningarna till att vi under resten av 80-talethade mycket stora problem med att bibehålla denlåga inflationen.Priset på spannmmål under innevarande skördeårär i en krona. I EG ligger priset mellan1,. I har vi dessutom ettarealbidrag som omräknat per kilo ger ungefär16 öre, om vi räknar riktigt noga. Det skulleinnebära en betalningskraft för spannmålen iSverige på totalt , vilket är nästan exaktsamma nivå som EG:s. Vissa skillnader föreliggernaturligtvis inom EG, med underskottsområdensom har litet högre pris och överskottsområden somhar litet lägre pris.Anf. 120 ():Fru talman! När jordbruksministern är uppe italarstolen är det viktigt att slå fast att vi har sammakonkurrensvillkor. Det är naturligtvis en viktigfråga huruvida vi skall behålla jordbruksnäringen.Även om vi ligger före på en del områden bör vigöra allt som står i vår makt för att påverka i det härfallet t.ex. EG att röra sig åt vårt håll i stället för attvi skall gå har till uppgift attundersöka dessa frågor. Det är då viktigt att vi interycker undan delar, utan att man får arbeta med det helaoch återkomma till utskottet och medsina förslag. Jag förstår i och för sig att det iblandkan ingå i den politiska taktiken att tala om vilka feloch brister andra har -- jag har ju varit med ett antalår. Vi socialdemokrater står emellertid fortfarandekvar vid vårt förslag. Vi är fortfarande övertygadeom riktigheten i att arbeta mot ett mål som innebärså stark, modern och konkonkurrenskraftigjorbruksnäring som möjligt i vårt land när vi får eninternationell konkurrens på riktigt.Jag är dock inte riktigt belåten. iKolmården gjorde här tidigare uttolkningen attjordbruksministern hade lyssnat på och, vad jag kan förstå, beaktat det somvar skrivet i tidningen. Jag skulle frånjordbruksministern vilja ha en klar markeringhuruvida regeringsdeklarationen ligger fast även ifortsättningen.Anf. 121 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är mycket enkelt att ge ÅkeSelberg svar på den frågan. Vi brukar inte varaoense så ofta. Självfallet är svaret ja, på frågan närdet gäller regeringsdeklarationen.Regeringsdeklarationen ligger fast.Jag vill också kommentera synpunkterna om att vibör påverka EG. Man skall vara medveten om attvi är ett litet land i utkanten av . Vi har på vissasätt förhållanden som inte stämmer överens medförhållanden i andra delar av Europa.Men självklart har vi i enmedlemskapsförhandlingssituation möjligheter attföra fram våra synpunkter. Jag har ofta i debattersagt att vi troligen har de bästapåverkansmöjligheterna . Dessa möjligheterskall vi naturligtvis ta till vara för att påverka EG åtvårt håll. Det må gälla miljöskydd, djurskydd ellerprinciperna för jordbrukspolitiken, där enreformering av den gemensammajordbrukspolitiken i EG naturligtvis är på väg åtdetta håll. Jag vet att man sneglar på det beslut somvi kom . Vi ligger alltså steget före,och det finns möjlighet att agera i dettasammanhang för att få en ordning till stånd på sikt.Jag tycker att det är bra att uttalar står fast vid beslutet . Jag skäms inte föratt upprepa en ståndpunkt som jag väldigt ofta haruttalat i denna kammare, nämligen att jordbruk ären näring som är biologiskt betingad, som ärlångsiktig och som kräver ordentligframförhållning. Därför behöver vi en politik somär stabil och som står sig från den ena tiden till denandra.Naturligtvis kommer det då och då synpunkter somden ena parten inte tycker att den andra parten harrätt i. Så var det beträffandeSocialdemokraternas förslag att sänkagränsskyddet. Så är också fallet denna gång.Beslutet förutsatte nämligen ett bevaratgränsskydd. Men naturligtvis skall vi bevaka dettamed hänsyn till vad som händer i GATT-förhandlingarna och med hänsyn till vad som kanhända om produktionskostnaderna av andra skälsjunker. Då finns det möjlighet att ta hänsyn tilldetta. Detta har vi jordbruksverket till.Anf. 122 ():Fru talman! Naturligtvis är även jag väl medvetenom att är ett litet land. Men vi i hari många sammanhang tidigare varit föregångare påolika områden. Det anser jag att vi är när det gällerdjurskyddet och en del miljöfrågor. Därför är detviktigt att vi framhåller detta och inte backar, utani stället försöker få motparten i förhandlingarna attinse att det är denna väg som vi skall vandra.Det är alldeles riktigt som jordbruksministern sägeratt jordbruket är en biologisk näring som kräverlångsiktiga och handfasta beslut. Därför är det änmer viktigt att vi verkligen lever upp till deöverenskommelser som vi har gjort.När det gäller sänkning eller anpassning avgränsskyddet, vet jag inte om det finns så myckermer att säga om det. Vi kan emellertid konstateraatt de borgerliga har regeringsmakten ochmöjlighet att justera detta, om det som vi gjorde idenna situation var fel. Men ni kanske har olikauppfattningar även i regeringen.Anf. 123 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tror att jag delar att det inte finns så mycket mer atttillägga i denna debatt om gränsskyddets nivå.Det finns emellertid två sakförhållanden som än engång kan påpekas. Det ena är att jordbruksverketkonstaterade att den sänkning som gjordes, motmin och den dåvarande oppositionens vilja -- delarav den, det var naturligtvis en minoritet som varemot -- inte ledde till några direkta effekter som harkunnat uppmätas fram till slutet av förra året.Sannolikt har den inte heller haft några effekterhittills. Men vi vet naturligtvis att en höjning ärkänslig att genomföra. Vi vet också att det inte ärsäkert att man påverkar priset direkt genom attsänka gränsskyddet, men man minskar den möjliganivå som man skulle kunna uppnå om det svenskajordbruket skulle hamna i den situationen.Samtidigt finns det inskrivet i beslutet , vilketjag är mycket väl medveten om, ett system för atthålla nere gränsskyddet om det skulle uppstå ensituation där någon helt dominerade marknadenoch konkurrensen därmed försvann.Jag tror att vi i huvudsak är eniga om principerna.Förra året föreslogs en sänkning av nivån pågränsskyddet. Det tyckte vi var fel. Vi tyckte ävenatt Socialdemokraternas motion var fel. Mendet är viktigt att de partier som stod bakom beslutet1990 håller fast vid grunden i beslutet. Det gällerbåde den förra regeringen och den nuvarande.Överläggningen var härmed avslutad.Beslut skulle fattas . )6 § Uppskov till 1992/medbehandlingen av vissa ärendenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU33 Uppskov till 1992/riksmötemed behandlingen av vissa ärenden.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.Beslut skulle fattas . )7 § Offentlig sektorFöredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU17 Offentlig sektor.Anf. 124 ():Fru talman! Den offentliga sektorn har haft ofantligbetydelse för den generella välfärdens utbyggnad.Gemensam finansiering, i form av skatter, avutbildning, sjukvård, omsorg och ett bra boendehar också gett goda möjligheter för den privatasektorn inom industri och servicesektor att växa.När det gäller utbildning har det behövtsbyggnader, teknisk utrustning, böcker,köksattiraljer och en mängd andra saker.Sjukvården har behövt detsamma plus sängar,textilier och operationsverktyg.Omsorgen har också behövt detsamma plustekniska hjälpmedel, rullstolar, lyftanordningaroch annat.Vi har ett bra boende i vårt land, vid eninternationell jämförelse t.o.m. ett mycket braboende med hög standard.Detta har gjort att den industri som tillverkarutrustning för det som jag har räknat upp och merdärtill har haft goda möjligheter att växa. Jag trorinte att det finns många hem i somsaknar t.ex. kylskåp och dammsugare.Behovet av arbetsresor, sjukresor och färdtjänsthar utvecklat transportsektorn i såväl privat somoffentlig regi. Offentlig och privat verksamhet harvarit kommunicerande kärl och också gettmedborgarna möjlighet till arbete.Varför räknar jag upp detta som alla naturligtviskänner till? Jo, därför att det verkar som omriksdagens majoritet inte längre ser dessa samband.Vi socialdemokrater har i vår motion sagt attregeringens inställning till välfärdspolitiken ochden offentliga sektorn är oklar.Svaret från utskottets majoritet är: ''Det tordeemellertid enligt utskottets mening inte råda någottvivel om regeringens inställning till den offentligasektorn -- -- --. ''Jag tycker att det ligger något i det svaret. För visstvet vi att regeringens inställning till offentlig sektorär kylslagen, för att inte, i vissa sammanhang, sägamycket kylslagen. Det vittnar inte minst förslag omden kommunala ekonomin om.Jag tänker läsa upp några meningar därifrån.Sverige har, både i ett historiskt och i ettinternationellt perspektiv, kommit förhållandevislångt när det gäller jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Kvinnors ökade förvärvsfrekvens harsammanfallit med den kraftiga utbyggnaden av denkommunala sektorn.Svenska kvinnors höga förvärvsfrekvens utgör,tillsammans med tillgång till bra barnomsorg till ettrimligt pris och möjligheter att vara hemma närbarnen är små, en styrka i svensk ekonomi.Kvinnors höga förvärvsfrekvens är också en viktigkonkurrensfördel, inte minst i ett internationelltperspektiv.Detta kan man alltså läsa i propositionen om denkommunala ekonomin. Det är ett mycket braomdöme från en borgerlig regering omsocialdemokratisk politik. Om vi skall användabetyg borde det bli minst en 4:a i avgångsbetyg,tycker jag.Men slutsatserna, att det skulle bli ännu bättre medprivatisering och en minskning av anslaget tillkommunerna med , ärobegripliga för oss socialdemokrater.Vi måste slå vakt om grunderna för välfärdsstatengenom en generell välfärdspolitik, sadesocialminister påSocialtjänstmässan i häromdagen.Den generella välfärdspolitiken utförs ju i praktiskhandling i stor utsträckning ute i våra kommuner iform av skola, vård och omsorg. Men där minskarregeringen anslagen med . Hurgår det ihop, ? Jag kanske skallrikta frågan även till Bo G.Jenevall som ,har jag förstått, ingår i regeringsunderlaget, efterfinansutskottets i går fattade beslut omavvecklingsfond 92--94, med andra ordlöntagarfonderna.Utskottets majoritet skriver också:''Avgiftsfinansiering bör förekomma i störreutsträckning för att öka konsumenstyrningen avtjänsteproduktionen. ''Jag tolkar det så, att avgiftens storlek tydligen skallavgöra om jag har råd att fråga efter en viss tjänsteller inte. Är det kanske det som ärvalfrihetsrevolutionen?Slå vakt om den generella välfärden, varbudskapet. Jag kan inte säga det på ett bättre sättsjälv.Men den enda vägens politik föreslagen av denmest kompetenta regering någonsin leder ju till attde offentligt drivna verksamheterna, som har gettså gott resultat, avvecklas när slutsatsen borde varaatt de skall utvecklas. Ja, uttrycket ''den mestkompetenta regeringen'' är självklart inte mitt eget,för jag tycker nog tvärtom. Jag citerade barastatsministern.Vi socialdemokrater är inte alls främmande förkonkurrens från privata alternativ. Vi vet att denoffentliga verksamheten oftast står sig mycket välnär den utsätts för konkurrens.Men det förutsätter naturligtvis att det skapasförutsättningar för de anställda att göra ett gottarbete. , möjligheterna tillkompetensutveckling och utbildning liksommöjligheterna att genom delegering ta ansvar ochfå ta ansvar och att ta egna initiativ kan utvecklasännu mera inom den offentliga sektorn.Förutsättningar för detta skapar visocialdemokrater genom att föra en ekonomiskpolitik som åstadkommer tillväxt och arbete förmedborgarna.Den som har lyssnat till förmiddagens debatt ikammaren har fått en god inblick i våra förslag, ochfler förslag ligger på bord i väntan påbehandling. Men det räcker inte med att skapatillväxt om välfärden skall nå alla. Det måste ocksåfinnas en vilja och förmåga till en omfördelning avinkomster och förmögenheter, så att välfärden nårut även till dem som av olika skäl inte av egen kraftfår del av tillväxtens frukter.När det gäller att nå det målet är offentlig sektor ettovärderligt instrument som vi socialdemokrater villutveckla, förändra och förnya allteftermänniskornas och tidens krav och önskemål.Jag beklagar, fru talman, att utskottets majoritetinte delar den uppfattningen.Jag yrkar bifall till reservation nr 1 ifinansutskottets betänkande nr 17.Anf. 125 BO G. JENEVALL (nyd):Fru talman! Jag vill tala om ett ärende som inte ärsärskilt stort och kanske heller inte särskilt viktigt.Men det är desto märkligare.Riksdagen beslutade faktiskt 1989 och gavregeringen till känna att en en försöksverksamhetskulle startas med s.k. 020-nummer. Varken dengamla eller den nya regeringen har ännu verkställtdetta, och det är synnerligen anmärkningsvärt.Däremot har man på en del verk infört motsatsen,nämligen 071-nummer. Tanken har ju varit -- ochförslag har tidigare lagts fram i -- attmänniskor inte skall behöva betala för mer än enmarkering när de får vänta på svar hos en statligmyndighet. Vi tycker att det är en förnuftig åtgärd.Det här borde inte vara särskilt svårt.En del erbjuder den här möjligheten. Jag hargenom utredningstjänsten försökt att få reda på hurdet förhåller sig. Men man hade svårigheter att fåfram uppgifter. En del länsstyrelser har emellertidden här servicen.En del verk har, som sagt, 071-nummer, bl.a.patentoch registreringsverket. Den som har haftmed olika verk att göra vet att väntetiderna ärmycket långa. Skall man betala . permarkering, blir det ganska dyrt.Det anmärkningsvärda i det här sammanhangetanser vi alltså vara att två regeringar har underlåtitatt verkställa beslut. I betänkandet sägsdet att man förväntar sig ett resultat till 1993 årsbudgetproposition. Vi tycker att det ligger för långtfram i tiden. Har det här beretts , bordevi kunna få ett förslag på bordåtminstone . Det är något som vi gärnabegär.Vi har ytterligare en reservation, vilken avser denoffentliga sektorn. Vi framhåller de storarationaliseringsmöjligheter som finns. Vårasynpunkter är väl kända i det avseendet. Därförtänker jag inte närmare gå in på den saken.Några viktiga saker vill vi peka på.Lokalanvändningen t.ex. kan bli betydligtrationellare. Där har regeringen kommit medförslag. Saker och ting är alltså på gång, och det ärbra. Däremot tittar man inte särskilt mycket på detfysiska kapitalet, alltså anläggningstillgångarnasvärde. I det sammanhanget finns det mycket attgöra och mycket pengar att tjäna.Vi tror, i motsats till vad vi brukar säga, attutbildning i ett visst avseende skulle vara bra. Detgäller då en riktigt bra chefsutbildning för högrechefer inom den offentliga förvaltningen. Det finnsväldigt mycket att lära där, och åtgärder skulle fåkostnadsbesparingseffekter.Jag skulle kunna tala länge om dessa saker. Men jagskall avsluta anförandet med att säga följande.Statskontoret är ju den myndighet som har dethuvudsakliga ansvaret förrationaliseringsverksamheten. Jag har själv besöktdenna myndighet. Men jag tror att man skullekunna ägna litet mer energi just åtrationaliseringsfrågorna. I det sammanhanget finnsdet väldigt mycket pengar att hämta.Slutligen yrkar jag bifall till våra reservationer, dvs.till reservationerna 2 och 3.Anf. 126 ():Fru talman! ''Mission impossible'' är rubriken i ettav de senaste numren av Kommun Aktuellt för denrecension av den socialdemokratiska uppläggningav förnyelsen av den offentliga sektorn som skulleäga rum . Vad som avses är den ansatssom gjordes under ledning av icivildepartementet. I artikeln beskrivs hur olikadelar av den socialdemokratiska rörelsen var i otaktmed den vision som vissa försökte framställa. Motden bakgrunden kan det möjligen vara intressantatt ta del av vad Socialdemokraterna , 1992,säger i sin motion om utvecklingen av den offentligasektorn. Det är alltså fråga om samma ämne.Det är tydligt att takten när det gällersocialdemokratins omtänkande fortfarande ärlångsam, även om man beträffande takten kan sägaatt det går i rätt riktning. Om den motion som vii dag behandlar hade framlagts med sin nuvarandelydelse , skulle man kanske hakunnat anse att den innehöll ett antal intressantaståndpunkter. kan man möjligen notera attäven Socialdemokraterna i sin motion nu skriver:''Vi motsätter oss inte ett ökat inslag av konkurrensi de offentliga verksamheterna. Tvärtom menar viatt det kan verka stimulerande både när det gälleratt hushålla med resurserna och att förbättraverksamheternas innehåll. ''Vidare säger man: ''Konkurrens från privataalternativ behöver inte avvisas. ''Möjligen kan man säga att om Socialdemokraternainte då de var i regeringsställningoch hade majoritet i flertalet kommuner hadeavvisat just detta, skulle verkligheten säkertha sett annorlunda ut. På grund avSocialdemokraternas ofta stelbenta syn på denoffentliga sektorns funktionssätt har de behövligaförändringarna inte kommit till stånd just när deskulle ha behövts. Det råder inget tvivel om att detnu känns jobbigt för många ute i kommuner ochlandsting att behöva genomföra de nödvändigaförändringarna som vi har den avSocialdemokraterna förorsakade strukturellalågkonjunkturen.Det som ter sig viktigt nu är de förändringar somkan åstadkommas, det utvecklingsarbete somfaktiskt sker ute i verkligheten och de positivaresultat som det ger medborgarna. Det ärinte de vackra ord som kan skrivas i motioner omutveckling av offentlig sektor, somSocialdemokraterna har givit ett nytt prov på i denmotion som vi behandlar . kankanske erinra sig vad skrev om dentänkta förnyelsen av offentlig sektor, somSocialdemokraterna drog i gång efterregeringsskiftet : ''Retoriken blev för yvig iförhållande till de praktiska resultaten.'' Det vore,fru talman, inte klokt att ersätta dennuvarande regeringens mer handfasta ansats medde riklinjer som Socialdemokraternas yviga retorikinnebär. Det är vad Socialdemokraterna föreslår isin reservation.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Bo Jenevall, jag vill gärna också beröra frågan omtelefonservice till allmänheten. Det finns allanledning att avvakta den redovisning somregeringen skall ge med anledning av denhänvändelse som gjorde 1989. Om manjämför med förhållandena har det dessutomskett en utveckling. Det finns nu ett större utbud avmöjligheter. Det kan kanske vara rimligt att låta destatliga myndigheterna först förutsättningslöst se påvilka möjligheter de har att utveckla sin service tillallmänheten. är det onekligen viktigt attkomma fram snabbt. Som Bo Jenevall angav, ochsom jag själv också har noterat, har vissamyndigheter, bl.a. patent- och registreringsverket,övervägt att bygga ut möjligheten att nå ut genom071-nummer, för att kunna ge kunderna snabbareservice när det är viktigt att just få snabb service.Utskottet har erfarit att regeringen kommer att geen redovisning i det här ärendet. Det finns därföringen anledning för att fatta något annatbeslut.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i desshelhet.Anf. 127 ():Fru talman! Vi är ett stort parti, ,och vi resonerar igenom frågorna ordentligt innanvi kommer fram till beslut. Det kan tyckas iblandatt det tar litet . Men visst har det hänt enhel del när det gäller förnyelse av denoffentliga sektorn. Vi vill, som jag avslutade mittanförande, utveckla, förändra och förnya, allt eftermänniskors och tidens krav och önskemål.Jag hörde inga förslag från . Detvar i och för sig mycket bra att han var intresseradav vad vi har att komma med. Det står ocksåmycket väl uttryckt i vår motion.Det finns faktiskt en hel del offentlig förvaltningsom har lyckats riktigt bra. Jag vill rekommenderatill läsning utredningen lyckas i offentligförvaltning, lärdomar av väl fungerandemyndigheter, som jag har med mig. Jag hoppas attLennart har möjlighet att titta i den. Nuär det ni som har ansvaret för förändring ochförnyelse. Som jag också sade i mitt anförande äroffentlig verksamhet mycket viktig om man, somsocialministern säger, vill bevara den generellavälfärden. Det vill vi socialdemokrater. Därför villvi förnya och förändra den offentliga sektorn. Denär viktig för människorna i Sverige.Anf. 128 ():Fru talman! Det jag reagerade mot, ,var att Socialdemokraterna föreslår att de rätt yvigariktlinjer som finns i er motion skall ersätta denganska handfasta ansats som finns i regeringenspropositioner. Jag tror att det vore mycket olyckligtför det förnyelsearbete som pågår i denoffentliga sektorn om det skulle råda någonoklarhet på den punkten, som att vi på nytt skulleåtergå till den yvighet som såriktigt beskriver i sina memoarer, som kom attprägla den socialdemokratiska ansatsen.Vi kan vara överens om att de goda exemplen isåväl statsförvaltningen som i kommuner ochlandsting spelar en mycket stor roll förutvecklingsarbetet.Anf. 129 ():Fru talman! Ja, , yvighet hartydligen blivit ett populärt ord att säga. Men i ordetangrepp kan det väl ligga något, eftersom vi har heltolika uppfattning om hur den offentligaverksamheten skall bedrivas, inte minst med tankepå det som jag också tog upp i mitt anförande,nämligen att man nu skall dra in anslagen tillkommunerna.Det är inte bara vi socialdemokrater somopponerar oss. Fullt av människor säger varendadag i massmedia: Stopp och belägg. kan vi intelängre ställa upp på regeringens indragning ochavveckling av den offentliga sektorn.Det är sällan man hör kraven på att privatisera detena eller det andra. Jag såg ett pressmeddelandehäromdagen. Det gällde finansministern, som varute på företagen och sade att skulle de prata medkommunalpolitikerna, så att de fick hjälp attprivatisera. Men när man pratar med människorhör man att de inte vill ha privata daghem ellerprivata bibliotek. Tvärtom kräver de avfullmäktigeledamöter ochkommunstyrelseledamöter att de skall se till attbiblioteken får vara kvar, att daghemmen byggs ut,att avloppen fungerar, osv. Det är den upplevelsejag har, när jag möter människor i verkligheten.Anf. 130 ():Fru talman! Det kan vara intressant att se på erkommunalekonomiska motion, motsätter ni er där den s.k.indragningen på 7,5 miljarder. Men samtidigtålägger ni kommunerna ökade utgifter i förslag tillnya åtaganden i den kommunala sektorn. Summanav förslagen i den kommunalekonomiska motionsom ni framlägger är att kommunerna hamnar i ettekonomiskt trångmål. Då blir det deverksamheter som nu tog upp som fårytterligare svårigheter.Det pågår nu ett förändringsarbete ute ikommunerna. Jag berörde tidigare att det var syndatt det förändringsarbetet inte kom till stånd förnågra år sedan, då förutsättningarna rentstrukturellt var bättre. Detta förändringsarbetemåste ske , som vi tar itu med denekonomiska krisen.Anf. 131 ():Fru talman! Debatten om vem som sätterkommunerna i ekonomiskt trångmål tror jag att vifår ta när vi har gått igenom proposition ochmotioner. Men den motion som jag har varit medoch författat innehåller inte riktigt det som LennartHedquist påstod. Men låt oss som sagt var kommatillbaka till debatten om kommunerna och derasmöjligheter att verka för människornas bästa.Anf. 132 ():Fru talman! kan inte förneka att deekonomiska motionerna med anledning avkompletteringspropositionen totalt innehållerförslag om nya åtaganden för kommuner ochlandsting. De skall finansieras. I den månkommuner och landsting verkligen kommer attbedriva den verksamheten blir deras ekonomiskasituation betydligt svårare än om regeringenspolitik får gå igenom.Anf. 133 ():Herr talman! Nej, jag anser inte att LennartHedquist har rätt när han påstår att vi åläggerkommuner och landsting fler kostbara reformereller vad det är han hänvisar till. Men jag vidhåller,och det blir mina sista ord i den här frågan, att vi fåråterkomma och diskutera detta.När det gäller vår ekonomisk-politiska motion harvi räknat en hel del på det vi föreslår.