prot · GF0998 · 1992-04-22 00:00:00 — Inriktningen därinnebär att omställningen av svenskt jordbruk skallfullföljas i enlighet med livmedelspolitiskabeslut. Men det står dock redan nu klart attförutsättningarna livsmedelspolitiskabeslut har förändrats. Det är något som redan harpåtalats i debatten både av ochAnnika . Jag ser den tillsattajordbrukskommissionen som ett tecken på attregeringen inser detta och att en omprövning nukan vara på gång.Vid behandling av propositionen omvissa jordbrukspolitiska frågor senare i vårkommer, vad jag förstår, dessa frågor att belysas påett mer omfattande sätt än vad som gäller försjälva budgetpropositionen.I budgetpropositionen har hänsyn inte tagits till denhändelseutveckling som ägt rum efter detlivsmedelspolitiska beslut fattade 1990.Bl.a. har ansökan om medlemskap i en ny situation för jordbruket. Det borderimligen få konsekvenser för jordbrukspolitiken.Med anledning av detta har jag ett särskilt yttrandefogat till betänkandet, där jag finner det angelägetatt en prövning sker om principerna bakom detlivsmedelspolitiska beslutet håller motbakgrund av ansökan om medlemskap iEG och den faktiska utveckling som skett sedanbeslutet fattades. Den diskussionen får vi ta senarei vår.Efter att ha lyssnat på debatten finns det ett parytterligare frågor jag skulle vilja belysa. Det gällerAnnika inlägg, och jag vill på ett parpunkter kommentera det hon sade.En punkt handlade om att det skulle ske en satsningoch utveckling av ekologiskt jordbruk. AnnikaÅhnberg såg positivt på att det finns signaler för enytterligare satsning. Jag vill påpeka att det ibetänkandet finns tydliga skrivningar om att detprogram som finns för rådgivning och utbildning,och som pågår, också skall möjliggöra enkunskapsuppbyggnad som stimulerar övergång tillalternativ odling. Jag tror att vi är på rätt väg, ochdet finns med i utskottets betänkande.Den andra punkten handlade om bioenergi.Faktum är att de tidigare regeringarna med stöd avVänsterpartiet, eller vpk som det då hette, drev enenergipolitik som inte möjliggjorde att alternativentogs fram -- något som ändå var ett beslut efterfolkomröstningen 1980.Det här innebar att avveckladesmånga av de alternativa energikällor som det fannsen början till, bl.a. bioenergin. De kom inte fram.Det är litet magstarkt att anklaga den nuvaranderegeringen, som har suttit , för att intetillräckligt snabbt få fram resurser. Ändå harresurser tagits fram, och vi vet att det kommer merför en satsning på bioenergiområdet. Det voreklädsamt om man noterade att nu kommer densatsning som tidigare regeringar inte har lyckatsmed.Anf. 139 () replik:Herr talman! När det gäller den alternativaodlingen, är det riktigt att det i utskottetsbetänkande finns vissa skrivningar som är positiva.Men om utskottet med de skrivningarna verkligenavsåg åtgärder i enlighet med vad vi iVänsterpartiet föreslår i vår motion, nämligendirekt riktade satsningar på marknadsföring ochförbättrad kontroll av alternativt produceradelivsmedel, har jag svårt att förstå varför utskottetskulle avstyrka vårt motionsyrkande. Då borde detsjälvklara ha varit att utskottet tillstyrktmotionsyrkandet och anvisat medel.Det är svårt att se trovärdigheten i utskottetsskrivning, när utskottet skriver några vackra ordmen avstyrker ett motionsyrkande som berör precisden punkten.När det gäller bioenergin tycker jag att det är litetmagstarkt av föregående talare att göraVänsterpartiet ansvarig för de bristfälligasatsningar på bioenergiproduktion som den tidigareregeringen gjorde sig skyldig till. Så länge som jag inågon mån har sysslat med energipolitik och det vikallar alternativa energikällor, har Vänsterpartietslinje varit att satsa mycket starkt på alternativaenergikällor och däribland biobränslen.Om vi skall vara riktigt noggranna och ärliga nuvarande regeringen visserligen inte suttit sålänge. Men några av de i regeringen ingåendepartierna träffade en uppgörelse om energintillsammans med den föregående regeringen.Ansvaret sträcker sig litet längre tillbaks i tiden änvad i vill göra gällande.Det resultat som kom ut av den energipolitiskauppgörelsen om biobränsle är ganska magert. Detär i grunden inte avgörande om litet extra medelanvisas för att öka engagemanget för att satsa påbiobränslen. Det i grunden avgörande är faktiskthur man utformar skatte- och avgiftssystemet pådet energipolitiska området. Där har vi heladiskussionen framför oss.Jag har inte fått klart för mig att den nya regeringenhar för avsikt att föra en sådan energipolitik somverkligen ser till att befrämja biobränslen. Jagtycker tvärtom att det finns oroväckande teckensom tyder på att regeringen har för avsikt attkomma med andra förslag. Det vore intressant omDan kunde undanröja de bekymren ikväll.Anf. 140 i (kds)replik:Herr talman! När det gäller den första frågan omekologisk odling, framgår det klart i betänkandetatt det redan finns möjligheter och förutsättningar.Som sade i sitt tidigare inlägg, kommerdet mer om dessa frågor. Det finns fler förslag pådet här området som det finns möjlighet förVänsterpartiet att stötta i den fortsattadiskussionen och i en kommandepropositionsbehandling.Vidare har vi frågan om biobränslen. Min poängvar ju att de tidigare socialistiska regeringarnaunder underlät att satsa på alternativaenergikällor där biobränsle utgjorde en central del.De regeringarna hade ändå stöd av Vänsterpartiet.Jag menar då att det är litet magstarkt att hävda attden nya regeringen skall göra en sådanvåldsam satsning att alla skall vara tillfreds. Det tarju tid att lägga om politiken. kommer det ändåen rejäl satsning på biobränslen. Jag vet inte vilkafarhågor som har. Men jag ärtrygg på den punkten. Jag vet att det kommer att blien bra utveckling när det gäller biobränslen.Regeringen kommer att skapa goda förutsättningarför detta.Anf. 141 () replik:Herr talman! När det gäller de medel i syfte attstödja den alternativa odlingen vi diskuterar, är detinte sant som i påstår,nämligen att resurserna redan används i det syftet.Det är korrekt att det finns några miljoner avsatta istatens budget att användas för alternativ odling.Men de resurserna är alldeles för knappa. Dethandlar om kanske sammanlagt 2--3 milj.kr. De gårinte heller till den del av verksamheten som vi hartagit upp i vår motion, nämligen förädling,distribution och marknadsföring. Det är intekorrekt att säga att det finns utrymme för attpengarna skall användas på det sättet. Det är därförsom det hade varit angeläget att hadehaft en tydligare mening på den punkten.Vi kan säkert vara överens när det gäller kritikenav den tidigare regeringen, dvs. att den inte hade entillräckligt tydlig energipolitik, varken när detgällde att stimulera produktion av biobränslen ellerbeträffande skatter och avgifter eller signaler omkärnkraftens avveckling.Men detta kan väl inte vara ett rimligt skäl till attden nya regeringen skall kunna få fortsätta påsamma sätt? Jag hoppas att det är riktigt som DanEricsson säger, nämligen att vi med tillförsikt kanse fram emot större satsningar på biobränslen. Detär oerhört angeläget.Vi i har inga hämningar ellerbegränsningar när det gäller samarbete överpartigränserna i dessa oerhört viktiga frågor.Tvärtom! Det är angeläget att många partier iriksdagen kan ena sig kring ökade satsningar påbiobränslen.Om sådana förslag kommer, kan varaförvissad om att vi från sidakommer att vara med och stödja dem.Anf. 142 ():Herr talman! Jag har begärt ordet för attkommentera två anslag i budgeten förjordbruksdepartementet. Det ena gäller stödet tillbyggande av skogsvägar, och det andra gälleranslaget till djursjukvårdsavgiften. I bägge fallenhar jag väckt en motion.Jag börjar med att beröra frågan om byggande avskogsvägar.Åke Selberg sade att skogsnäringen är en av våraviktigaste näringar. Jag tycker att det var blygsamt.Jag vill nog påstå att skogsnäringen, dvs. skogsbrukoch skogsindustri, har en avgörande betydelse förvårt land.Landets produktiva skogsmarksarealer uppgår till23,, med en ägarfördelning därhälften av marken ägs av privata ägare, ärallmänna skogar och är bolagsskogar.Antalet sysselsatta inom näringen beräknas till ca300 000 personer. Av de privata ägarna bedrevunder 1989 cirka 110 000 egen skogsverksamhet påfastigheten, vilket betyder att inkl.familjemedlemmar var det ca 150 000 människorsom i en eller annan form berördes.Det säger sig självt att skogsnäringen då har mycketstor betydelse för glesbygderna ochsysselsättningen där. Man brukar säga att 1 000orter i vårt land anses vara helt beroende avskogsbruket. För att ytterligare understryka denvikt skogsnäringen har för vårt land kan jag tala omatt exportnettot för skogsindustrin var52,. Som jämförelse kan nämnasatt landets verkstadsindstri, och bl.a.,hade ett exportnetto på 7,4miljarder kronor.Därtill är vår skogsmark en allsidigt utnyttjadresurs. Den nyttjas av rennäringen, och där finnsbär, vilt och andra nyttigheter. Turism ochrekreation är andra intressen som nyttjarskogsmarken.Med detta som bakgrund framstår förslaget om attslopa stödet till skogsbilvägar som ett mycket hårtslag mot skogsbruket och andra intressen, därtillhelt omotiverat med tanke på näringensekonomiska bidrag till landets finanser.Om man säger att meningen är att skogsägarnasjälva skall betala vägarna, så är det inget annat änett bevis på att man inte vet vad saken handlar om.Frågan står ju om vi skall få ett bra ochbehovsanpassat vägnät eller ett ineffektivt sådantmed bristande naturvårdsanpassning. I dåman satsar miljarder på att förbättrainfrastrukturen slopar man insatserna på en viktigdel av skogsnäringens infrastruktur.När det så gäller finansieringen av detta anslag kanman med fog påstå att det är finansierat fleragånger om. Avgiften för ett lastbilsekipage är ca 15kr. kan det röra sig om ca250 000 -- . Skogsbilvägnätet i vårtland är f.n. eller så stortsom det allmänna vägnätet. Sålunda betalarskogsnäringen åtskilliga miljoner i skatter ochavgifter på sitt eget vägnät.Att hänvisa till att man har tagit bortskogsvårdsavgiften och att därför anslaget skallupphöra, tycker jag är befängt. Jag är väldigtförvånad över att få höra det argumentet från bl.a.en centerpartistisk jordbruksminister.Vad jag vet har man på vissa begränsade avsnitt avskogspolitiken direkt hänvisat tillskogsvårdsavgiften som en finansieringskälla. Närvi införde trygghetsförsäkringen för skogsbrukarehänvisade man till att reformen skulle finansierasav skogsvårdsavgiften. När man infördegallringsbidraget, som skulle ge så mångasysselsättningstillfällen i skogsbruket, hänvisademan också till den finansieringskällan. Men någondirekt koppling mellan avgiften och anslagen påskogsbrukets område har mig veterligt inte funnits.Jag är väldigt förvånad över att den borgerligaregeringen nu hänvisar till att man hartagit bort den finansieringskällan. Vad jag minns,fördes argumenteringen på ett helt annat sätt när deborgerliga partierna befann sig i opposition.Jag tycker att det är närmast ett sabotage motskogsnäringen att nu plocka bort det här stödet, ochjag skulle vilja fråga hurregeringen har tänkt sig att det skall gå till när manute i de olika länen har ingått avtal, haftförrättningar där man har utlovat stöd från statentill vägföretagen, och man nu plötsligt finner att detinte finns pengar. Det är ju en väldigtbekymmersam situation som bl.a.skogsvårdsstyrelserna har försatt sig i nu.Detta var om skogsbilvägarna. Sedan vill jag ocksåsäga några ord om förslaget att kraftigt höjadjursjukvårdsavgifterna både då det gäller djurinom animalieproduktionen och då det gällersällskapsdjuren. Det är helt klart, och det harpoängterats från flera håll, att den här kraftigahöjningen kan få mycket allvarliga konsekvenser.Det finns en uppenbar risk för attdistriktsveterinärorganisationen kommer att slåssönder, vilket då främst kommer att drabbaNorrland och glesbygderna.Avgifterna behöver inte tas ut avprivatpraktiserande veterinärer, och följden avhöga avgifter kan bli att distriktsveterinärer hopparav och startar privat verksamhet. Det skulle blisärskilt lockande i djurtäta områden, där det skullebli mycket lönsamt med privat verksamhet.Om organisationen slås sönder, innebär detta attvissa områden inte får behålla den veterinäraservicen. I längden kan man då få en sämredjursjukvård, kanske på gränsen till vanvård. Högaavgifter kan ju avhålla djurägarna från att söka vårdför sina djur och därmed utsätta dem för vanvårdeller djurplågeri. En sådan utveckling går stick istäv med vad som uttalats om hänsyn till djuren.Jag vill poängtera det sade, att förnärvarande utreds veterinärväsendet. Det är ju ettväldigt starkt skäl att inte nu rusa ut och höja de häravgifterna.Här vill jag också ställa en fråga till LennartBrunander. Jag vet inte om det var en eller tvågånger som vi gav den socialdemokratiskaregeringen bakläxa när den ville höja avgifterna påsin tid. Vi gick emot det med motiveringen atthöjningen inte var bra för veterinärorganisationenoch inte bra för djuren. Jag har väldigt svårt attförstå att på de som jag har varitborta från har övergett mängder avståndpunkter som jag tycker var väldigt kloka ochvälmotiverade och intar ståndpunkter som gårpå tvärs emot de här intressena.Jag har förundrat mig mycket över att kanbyta skepnad på så . Det skulle vara mycketintressant att höra om -- bådesom utskottets talesman och som centerpartist --kan motivera den förändrade inställningen, bl.a.till veterinärorganisationen.Anf. 143 () replik:Herr talman! För att börja med skogen ochskogsägarna tycker jag att gav enväldigt bra beskrivning av den betydelse somskogsnäringen har för , ursysselsättningssynpunkt, för handelsbalansen ochför en massa andra saker som vi använder densvenska skogen till.Det är alldeles klart att kunde ge en brabeskrivning av det. Han är ju en person som kandet här mycket bra. Men det är naturligtvis fel attdra slutsatsen att för att man inte ger bidrag tillskogsvägar skulle allt det här rasa samman. Närman tar bort skogsvårdsavgiften, ger man juskogsbruket möjligheter att sköta finansieringen påegen hand.Vi har också i utskottsbetänkandet pekat på kan pröva litet andra sätt att göra detta genomt.ex. direktavskrivning vid investeringar. Man kanju ibland göra en del investeringar billigare, så detär inte på det viset att man förlorar alltsammans.Vi har också i olika sammanhang tagit upp att dettainte avbryts . Möjligheten att lämnabidrag för nya projekt försvinner. Det finns 39miljoner i budgeten för nästa budgetår, och det ärinte omöjligt att det kommer att finnas pengar ävensenare budgetår för projekt som inte har hunnit blifärdiga. Jag förutsätter att de som har ansökningarinne och har fått löften kommer att bli behandladepå ett schyst sätt. Det är den utgångspunkt vi har.John säger att det kommer att bliineffektivt när människor nu får bestämma självahur man skall bygga vägar. Jag tror inte attmänniskor är så ineffektiva. i sitt anförande för skogsägarna somduktiga människor som gör en stor insats, och jagtror inte att de skulle bära sig så dumt åt när debygger vägar. Jag tror faktiskt att man kan geskogsägarna också det förtroendet.När det gäller veterinärorganisationen sade JohnAndersson att hade en förfärlig massakloka idéer , när var med här. har vi ändrat åsikter,sade han. Där ser att det ärödesdigert att vara borta från ! Skämtåsido, djursjukvårdsavgiften är faktiskt till för atthjälpa de djurägare som finns i djurglesa områden.Man kan inte göra jämförelsen mellan endistriktsveterinär och en privatpraktiserande.Distriktsveterinären har en grundlön i botten frånstaten, och djursjukvårdsavgifterna är till bl.a. föratt utjämna mellan de djurtäta och de djurglesaområdena. Från den synpunkten är intedjursjukvårdsavgifterna negativa för glesbygden,utan tvärtom.Jag kan erkänna att jag inte tycker att detta är någotsärskilt roligt förslag. Man kunde gärna ha väntat.Nu är förslaget framlagt, och vid diskussionerna iutskottet kunde vi inte hitta något annat sätt att lösadetta på. Därför har det fått bli på detta vis. Mendet är ingen katastrof.Anf. 144 () replik:Herr talman! Det är väl inte frågan om ifallskogsägarna själva skall bestämma eller ej när detgäller skogsbilvägarna. Detta är ett sätt att ge ettbidrag till skogsnäringen. Det finns enligtskogsstyrelsen ett behov av ett anslag på 250milj.kr. Det är egentligen en mycketblygsam summa vi diskuterar utifrån det behov somfinns. Här är det frågan om att stimulera så att manfår ett vägsystem i skogen som är anpassat till dekrav naturvården ställer och så att man över huvudtaget får till stånd några skogsbilvägar. Om detfinns 15--20 olika fastighetsägare finns möjlighetenatt de bygger 15 olika korta vägar. Detta är ett sättatt se till att man i stället får en lång väg, som blirmycket billigare och även effektivare frånskogsbrukssynpunkt.Sedan tröstar mig med att detfinns anslaget 39 miljoner. jag har inhämtatupplysningar om de planer som finns och deförrättningar som har hållits. Man har på olikastadier redan godkänt att bidrag skall ges tillprojekt. Det handlar om bidrag på 80 miljoner somhar utlovats för skogsbilvägar. Då är det intemycket att komma springande med 39 miljoner.Det kan bli ganska intressant närskogsvårdsstyrelsens tjänstemän skall reda utvarför inte pengarna har kommit.Sedan har vi detta med djursjukvårdsavgiften.Lennart Brunander säger att jag inte skallöverdriva storleken, och han ser inte detta somnågon katastrof. Men det gjorde vi faktiskt förut,när man föreslog mycket blygsammare höjningar.Då var vi många som tyckte att det kunde blikatastrof. gör man en kraftig höjning ochförsöker förklara att detta inte kommer att medföranågra problem. Det är ett felaktigt sätt att försökalura sig själv, att hålla på med denargumentationen.Anf. 145 () replik:Herr talman! säger att de 40miljonerna är en blygsam summa. Ja, det är enblygsam summa om man sätter den i relation till detsom skogsbruket får tillbaka genom att man sloparskogsvårdsavgiften. Men sedan säger att det som man har lovat och ärplanerat rör sig om 80 miljoner. 39 miljoner är detsom rör nästa budgetår. Vad som kommer senarekan jag inte gå in på här. Jag kan inte bedömasumman på 80 miljoner. Men jag utgår från att deansökningar som har gjorts för projekt där löftenhar givits kommer att behandlas på ett schyst sätt.Jag har inte sagt att det inte är några problem närdet gäller djursjukvårdsavgiften. Det är alldelesklart att det alltid blir problem när någonting blirdyrare. Jag erkänner att jag inte tycker att detta ärvärldens bästa förslag. Men det var det vi hade atthantera från regeringen, och vi måste göra det. Vihade en diskussion i utskottet om att lyfta bortdetta, men de förslag som kom från oppositionenvar av den karaktären att det inte gick att gå pådem. Därför har vi kvar detta förslag. Jag vill noghävda att det inte är så förfärligt märkvärdigt, ävenom det blir dyrare. Men det känns inte särskiltskönt. Det är någonting som jordbruket utan vidareklarar. Distriktsveterinärerna har varit bekymradeför de djur som inte tillhör jordbruket. Man kantycka att det är viktigt att det finns enveterinärservice för dem, och det skall naturligtvisfinnas. Men de har nytta avveterinärorganisationen, och det är rimligt att detar sin kostnad.Anf. 146 () replik:Herr talman! försöker återlugna mig med att jordbruket kommer att klaradessa avgiftshöjningar. Det är möjligt attjordbruket gör det. Men jag tror säkert attjordbrukets utövare inte ser denna höjning mednågon större glädje. Jag befarar att LennartBrunander har tappat litet av kontakterna medjordbrukets utövare, eftersom han kan göra ettsådant uttalande.Jag gör inte någon koppling mellan de 40miljonerna och skogsvårdavgiften. Jag tror inte kan göra det. Det handlar om två olika saker.Borttagandet av skogsvårdsavgiften var ett sätt attförbättra lönsamheten inom skogsbruket. Jag troratt vi framför allt i inland får vidtaytterligare åtgärder för att förbättra lönsamheten,utöver ett slopande av skogsvårdsavgiften. Det ärinte de ljusaste vyer som målas upp, när manfrån industrins sida säger att man inte skall hämtavirket längre än från kusten. Det kommer attbehövas åtskilliga åtgärder för att vi skall få ettskogsbruk även i fortsättningen i inlandet.Jag gör inte den kopplingen, och jag vill påstå att vialdrig har gjort någon koppling mellanskogsvårdsavgiften och dessa anslag. Vi gjorde enkoppling i fråga om vissa anslag. T.ex. när AndersDahlgren införde gallringsbidrag höjdes avgiftenför att finansiera just den åtgärden. Men enautomatisk koppling mellan alla anslag påskogsbrukets område och skogsvårdsavgiften har vialdrig gjort. Det är ett senare påfund sedan denborgerliga regeringen tillträdde.Anf. 147 i (nyd):Herr talman! Ingen fritidsaktivitet är så utbreddsom fritidsfisket. Dess sociala värden är stora, ävenom de är svåra att mäta i monetära mått. Det haroch kommer att ha en mycket storbetydelse för turism och rekreation, och förmänniskor.Från vår egen cafeteria i kan vi se hurfiskeentusiaster i ur och skur, i kyla och vind leverpå hoppet om det stora nappet. De får faktiskt fiskockså, och ibland riktiga bjässar till på köpet.Denna för en storstad unika möjlighet beror på tvåfaktorer. Dels är reningsgraden runt hög,dels betalar . per årför att sätta ut laxfiskar. Utan desa 180 000 kr.skulle vi inte kunna se någon som fiskar iStrömmen.Ett bra fiske är ingen självklarhet. Det krävs vårdoch omsorg. Det finns många tusen entusiaster runtom i landet som är beredda till stora arbetsinsatserför ett bättre fiske. Tyvärr saknas nästan alltidpengarna. Sportfiskarna vill själva ha enfiskevårdavgift för att få ett bättre fiske.Vattenägarna vill givetvis också ha det.Arbetskraften skulle vara till mycket stor delfrivillig och nästan utan kostnad. Tala om utväxlingpå pengarna! Vi skulle få en mängdmiljöförbättrande, turistfrämjande och socialtvärdefulla åtgärder, utan att det skulle kosta statennågot. Staten bidrar till fiskevård m.m. /93 med en summa på totalt4 . Detta bidrag kommer, vad jag förstår,att tas bort, vilket jag inte har något emot, om vi fårnågonting annat i stället.Jag är som nydemokrat naturligtvis inte för onödigaregler och byråkrati. Jag kan dock göra avsteg fråndenna princip om jag ser uppenbara fördelar meddet. I detta fall är fördelarna stora. Vi som ärsportfiskare är beredda att betala en årsavgift på 75kr. för att få ett bättre fiske.Administrationskostnaden skulle vi kunna hållaunder , kanske rentav . Det skullevara väl använda pengar. Kan någon visa en annanlösning än en fiskevårdsavgift, är jag givetvisberedd att diskutera det.Jag yrkar inte bifall till min motion, eftersom jaginte ännu har partiet med mig. Men om det blirvotering, kommer jag givetvis att rösta för ett ännubättre sportfiske.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Statsbudgeten för /93(miljö- och naturresursdepartementetFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU13 Statsbudgeten för budgetåret1992/93 (miljö- och naturresursdepartementet)(prop. 1991/92:100 delvis).Anf. 148 ():Herr talman! Miljöfrågorna framstår för osssocialdemokrater som en av de allra viktigasteframtidsfrågorna. Tyvärr har vi efterregeringsskiftet fått uppleva att arbetet för enbättre miljö helt och hållet har stannat upp. Vi kanockså konstatera att vi inte kommer att få någonövergripande miljödiskussion här , eftersombehandlingen av de miljömotioner som lagts framhar smulats sönder av den rådande fördelningen tillolika utskott. Så finns exempelvis endast 5 av 52 att-satser i vår partimotion behandlade i dettabetänkande. Det är helt otillfredsställande ochunderstryker kravet på ett särskilt miljöutskott iriksdagen.Vad vi skall behandla är de frågor som haranknytning till budgetpropositionen. Eftersom deninte innehöll särskilt mycket om miljö blir det inteheller någon diskussion som kan klarläggaregeringens politik för framtiden. Vi får emellertidytterligare ett tillfälle senare , där vi hoppas fåveta samtliga regeringspartiers inställning.