prot · GG097 · 1992-10-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:7Torsdagen den 15 oktoberKl. 9.001 § Anmälan om partiernas företrädare italmanskonferensenMed stöd av 1 kap. 7 § och 7 kap. 12 §riksdagsordnignen hade partigrupperna tilltalmannen anmält följande personer att utgörapartiernas företrädare i talmanskonferensen:Jan ()()()()()(nyd)()Till suppleanter hade nomineratsKurt ()()()()()(nyd)()Talmannen förklarade de anmälda personernautsedda till partigruppsföreträdare och suppleanteri talmanskonferensen för tiden till dess nästalagtima öppnar.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget att vara suppleant ifinansutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskottTalmannen meddeladedels att riksdagsgrupp på grund avuppkommen vakans anmält som nysuppleant i finansutskottet efter som suppleant i lagutskottet ochkulturutskottet under ledighetanmält hennes ersättar ,dels att Socialdemokratiska riksdagsgruppen pågrund av uppkommen vakans anmält ny suppleant i finansutskottet efter HansGöran Franck.Talmannen förklarade valda tillsuppleanter i finansutskottetKarin ()()suppleant i lagutskottetErik ()suppleant i kulturutskottetErik ()4 § LedighetTalmannen meddelade att ()ansökt om ledighet för FN-uppdrag den16 november-den 16 december.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för BjörnSamuelson.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:24 till skatteutskottet1992/93:74 till utbildningsutskottetMotion1992/93:T1 till trafikutskottet6 § Allmänpolitisk debatt(forts. från prot. 6)Europafrågor, bistånd, säkerhetspolitikAnf. 1 ():Fru talman! De senaste veckornas häftigaomkastningar, närmast ett kaos, på olikavalutamarknader, har gjort tydligt för många vaddiskussionen om EG:s utveckling handlar om. Detär mera, inte mindre, politiskt samarbete Europabehöver.I då kapitalrörelserna är globala, klotet runt,dygnet runt, är det fåfängt att tro att man inomnationalstaten ensam förmår fullfölja deekonomisk-politiska målsättningar mandemokratiskt har beslutat sig för. De blir till enskrift på vattnet.Man kan bekämpa kriser medbrandkårsutryckningar i olika länder, en, två ellertre gånger. Men som permanent politik håller detinte. Det är också ett av de starkaste skälen till atten ekonomisk och monetär union är viktig förEuropa. Den ekonomiska politiken måste kunnaåterupprättas gentemot marknadskrafternasmassiva och häftiga spekulationer. Det gäller attåstadkomma en stabilitet i den ekonomiskaomgivning där den nationella politiken skall föras.Det finns mycket som kan behöva förändras ochkonkretiseras efter Maastrichtbeslutet om enekonomisk och monetär union, inte minst i frågaom sysselsättning och arbetsmarknadspolitik. Detär dessa grundläggande frågor det handlar om.Den har i förra veckanpresenterat förhandlingsmålen införmedlemskapsförhandlingen. Det är bra att man däruttryckligen tar upp många av de frågor somSocialdemokraterna har yrkat på, dels i vårpartimotion , dels i den prioriteringvi har gjort som en kommentar till avis till . Det gällernu att regeringen också i praktiken följer uppfrågorna kring arbetsmarknad och arbetsrätt, defackliga organisationernas ställning, en aktivkonsumentpolitik, starka miljökrav, jämställdhet,jordbruk, offentlighetsprincipen, enregionalpolitik som syftar till arbete åt alla ochandra frågor som blir aktuella i förhandlingarna. Visocialdemokrater kommer att här i riksdagenmycket noga bevaka dessa frågor.Samtidigt är det beklagligt att regeringen, såsomPierre påpekade , återigen harvarit oklar och svävat på målet kring utrikes- ochsäkerhetspolitiken i sin regeringsdeklaration. Detkrävdes den särskilda deklarationen omEuropaförhandlingarna från statsrådet att få klarlagt för offentligheten att grunden förförhandlingarna är de uttalanden somutrikesutskottet med stor majoritet gjorde iriksdagen.Fru talman! hålls det viktiga iBirmingham, där frågor om ökad offentlighet inomEG, större närhet och decentralisering av beslutenoch om en förstärkning av den demokratiskastrukturen inom EG skall diskuteras. Det är denpolitiska debatten i många länder i samband medfolkomröstningar och ratificeringen avMaastrichtavtalet som har utlöst den intensivadiskussionen om dessa frågor. Det är viktigt ochnödvändigt att den debatten leder till konkretaresultat.Samtidigt är frågan om demokratins funktionssätt iett modernt, hypersnabbt, delvis globaliseratsamhälle ingalunda enbart en fråga om EG:s sätt attfungera. Vi har många brister också i ochandra EFTA-länder. Förvisso pågår en debatt omhur demokratisering skall ske i andra delar avvärlden. Medborgarnas berättigade krav på ökaddelaktighet i beslutsfattandet och möjlighet attpåverka sin vardag och verklighet kommer till kortainför snabba och svåröverskådliga ekonomiska ochsociala processer, som utvecklas i ett alltmer stegrattempo.Det är viktigt att vi i verkligen bidrar till attsöka finna nya lösningar på demokratins problemunder 90-talet. Vi skall inte behöva huka oss i dendebatten. Med vår djupt rotade demokratiskatradition och det folkliga engagemanget i ett landsom , kan vi ha något väsentligt att bidramed i en diskussion tillsammans med andra folk,länder och organisationer, i EG men också iförhållande till , för att finna nya vägarför ett ökat demokratiskt deltagande.Förutsättningarna finns, med kunniga medborgaremed ett stort mått av självrespekt och kritiskdistans. Förutsättningarna finns också genom dedramatiskt förbättrade möjligheter till informationoch dialog som utvecklas i det s.k.informationssamhället.Jag tror inte att någon nation eller politiskgruppering på ett tillfredsställande sätt ännu harkunnat utveckla formerna, i den mycketannorlunda värld vi nu lever i. Låt oss därförgrundligt tillsammans ta oss an frågan omdemokratins fördjupning i det nya samhället. Detär också en av de frågor som vi, tillsammans medEG och efter mötet i , bör diskutera.Anf. 2 (nyd):Fru talman! Knappast någon kan ha undgått attnotera att Ny demokrati är för ett svensktmedlemskap i /EU. Det händer mycket iEuropa just , och det går fort. Det folkomröstaslitet här och var. Resultaten kanske inte är så därväldigt övertygande. Det är en stor kris både iSverige och ute i det övriga . Därför tror jagatt det är viktigt att man från regeringens sida geren saklig information för att vinna förtroende hosdet svenska folket. Man måste nog för att skapaförtroende också drista sig till att belysa deeventuellt negativa sidorna av ett inträde i EG.Som riksdagsmän överöses vi av olika skrifter omEG, EES m.m., men hur är det med vanligt folk?Får man den information som man behöver, ellerkan regeringen göra mer för att öka kunskapen?Jag vill till statsrådet ställa ett parfrågor som diskuteras på gator och torg.Hur tror regeringen att scenariot medfolkströmningar kommer att se ut under de förstaEG-åren? Kommer svenskarna att dra nedåtkontinenten, eller kommer våra kompisar frånkontinenten att söka sig norrut? Har man målat uppnågot scenario när det gäller arbetstillfällen, ökadeller minskad folkmängd osv.? Hur kommer det attse ut?Min andra fråga till statsrådet blir: Vad är detegentligen för stora skillnader mellan att ha ettpåskrivet och att ingå iEG/EU? Är inte mycket vunnet i och med EES?Om statsrådet kunde belysa detta något vore jagtacksam.Eftersom vi bara har till förfogande,flera ämnen skall behandlas i samma debattavsnittoch vårt parti fortfarande inte har så mångaledamöter, går jag raskt vidare. Jag vill kortredovisa en vision av hur ett framtida UD skullekunna se ut. Jag skulle vilja dela in utrikesfrågornai tre huvudområden:- Diplomatiska frågor, som självklart sköts av enutrikesminister.- Export, import och turism, som handläggs av enutrikeshandelsminister.- Utveckling/bistånd/flyktingfrågor, som sköts aven kombinerad bistånds- och flyktingminister.I utlandet delar dessa funktioner samma lokaleroch administration, kanske i vad som skulle kunnakallas ett House.Vad gäller utrikeshandeln vill jag kort säga att vinaturligtvis skall främja svensk export i världen,men även söka nya produkter och affärside er somkan passa den svenska marknaden. Det gäller såväli-länder som . Jag tycker därför att Sverigeskall fortsätta sitt engagemang för ett slutförandeav GATT-rundan.Inom utrikeshandelsfunktionen bör man självfalletockså ägna sig åt att sälja som detfantastiska turistland det är, även om det är litetdyrt för närvarande.Huvudområdet Utveckling/bistånd/flyktingfrågorvill jag dela upp i tre undergrupper:- Utveckling/projekt - , BITS och delarav SIDA, kanske i en ny och fräsch tappning.- Katastrofhjälp/flyktinghjälp i en operativkatastrofbrigad.- En FN-koordinator som har ansvaret för desamlade FN-satsningarna.Dessa nya funktioner ersätter kanske i mångt ochmycket SIDA och ryms inom ett reformerat UD,med en kompletterande operativ enhet.Beträffande huvudområdet Utveckling/projekt villjag säga följande.Satsa rejält i vårt närområde och minska radikalt påde programländer som vi har ! Vi har åtskilligagånger i denna kammare pläderat för detta, bl.a.för stora miljö- och infrastruktursatsningar iBaltikum, , osv. Det gynnar bådederas och vår miljö. Det skapar arbetstillfällen hosdem och hos oss. Det får fart på deras och vårindustri.Våga också ställa större krav på mottagarländernavad beträffar säkerhet, skatter, tullar,arbetstillstånd och allmän byråkrati, allt för att fåen så effektiv och snabb hjälp som möjligt.Litet kort om katastrof- och flyktinghjälp: Vi skallskapa en operativ enhet - man kan kanske kalla denen katastrofbrigad - av något lämpligt regemente,med närhet till hamn, järnväg, väg och självfalletflygplats. Detta har jag talat om tidigare och t.o.m.motionerat om. Jag kommer igen med en ny, litetmodifierad och kanske litet mer innehållsrikmotion.Detta skulle bli ett center för bistånd, katastroferoch flyktingfrågor. Det skulle bli enuppsamlingsplats för material av olika slag fråninsamlingar bland hushåll, företag ochmyndigheter. Alla skulle veta att det är dit som manskall skicka det insamlade. Där skall finnas enprofessionell stad, som kan sortera och skickamaterialet vidare till dem som behöver det bäst.Brigaden skulle drivas dels av anställda, dels avvärnpliktiga och kanske t.o.m. av flyktingar, i närasamarbete med de frivilliga organisationerna.Brigaden ställer självfallet upp i olikakatastrofdrabbade områden ute i världen. Policynskall vara att flyktingar i första hand skall hjälpas isitt närområde. Är detta inte möjligt måste hjälpensjälvklart sättas in i eller i Sverige.För frivilliga organisationer tror jag att en sådansatsning blir en fantastisk resurs. De skallnaturligtvis ha representanter på brigaden för attkoordinera och hjälpa till. Det kan vara RäddaBarnen, , kyrkorm.fl. I stället för att få rena ekonomiska anslagskulle de i stället få nyttja denna resurs. Det skulleinte bli som , när SIDA bara allokerar pengar.Det kan kanske delvis vara fråga om att ge vissaekonomiska medel, men i första hand skall man fåtillgång till denna resurs för koordinering avtransporter och leveranser. Stordriftsfördelarna äruppenbara.Också värnpliktiga kunde alltså delta, intenödvändigtvis sådana som bär vapen, utan överhuvud taget sådana som vill göra en bra insats försitt land. Jag menar också att en sådan här brigadskulle kunna fungera som en central för alla somarbetar inom dessa områden, kanske bl.a. för demsom jobbar utomlands inom UD-organisationen.De kunde få passera brigaden innan de går ut till ettinternationellt projekt eller till enflyktingförläggning i Sverige.Beträffande en FN-koordinator vill jag till slut sägaatt självklart även i fortsättningen skall intaen kraftfull position i FN. Men vi skall renodla våraåtaganden och satsa på:- FN som världspolis,- befolkningsfrågan; det görs alldeles för litet i denfrågan ,- MR-frågor, med tonvikt på ,och- åtgärder avseende miljö, katastrofer ochnedrustningFru talman! Jag tänker inte i detta läge gå in pånågra ekonomiska detaljer. Jag tycker att vi varjegång förstör debatten genom att diskuteraekonomi, procentsatser osv. Det handlar om att fåen bra organisation. Jag vill hellre att vi i Sverigeskall kunna vara stolta över att vi gör bra satsningarför våra pengar än att vi ligger högt i tabellerna.Anf. 3 ():Fru talman! slog fast den nyaformuleringen att alliansfrihet syftar tillneutralitet i händelse av krig i vårt närområde. Iårets regeringsförklaring finns inte denformuleringen. Där nöjer man sig med attkonstatera att står utanför militäraallianser.Detta har uppfattats som ett nytt led i denpannkakspolitik som går ut på att lägga sig så plattsom möjligt för att behaga hökarna inom denblivande Europeiska unionen. Oron över vartSverige är på väg har ökat.Enligt den s.k. avin skall avge särskilda ochbindande försäkringar om sitt deltagande i dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Vänsterpartiet vidhåller för sin del som enda partiatt genom ett medlemskap i unionenförsätter sig i en moraliskt och politiskt omöjligsituation. Det kommer inte i längden att gå att deltai en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik ochsamtidigt inte vara beredd att delta i den militäradelen av samarbetet.Troligtvis har en majoritet av svenska folket sammauppfattning - det visar opinionsmätningarna.Därför är det också troligt att det kommer att bliett nej till medlemskap i unionen under nuvarandeförhållanden.De flesta som följer den här debatten tolkarsituationen så att ni EG-anhängare redan nu ärberedda att binda er för att skicka folkut i krig runt om i världen på de f.d. europeiskakolonialmakternas sida. har ni chansen attlämna ett annat besked.Enligt besluten i skall medlemsländernasamordna sin politik gentemot . EG:shandelspolitik har varit katastrofal för ,i synnerhet för länderna söder om . ACP-länderna, som har särskilt starka förbindelser medEG enligt -avtalet, har sett sin andel av import minska från till4,. För bearbetade varor är nedgångenännu mer dramatisk. Hur tänker agera föratt få en ändring på EG:s handelspolitik gentemotu-länderna?Efter den danska folkomröstningen med ett knapptnej och den franska med knappt ja tillMaastrichtfördraget har en ny situation uppstått.Valutaspekulanterna har torpederat de fastaväxelkurserna, och EG-debatten rasar ute iEuropa. Kritiken mot har varitskarp. Till och med själv har kallat denför en krånglig kompromiss mellan unionister ochfederalister.Danmarks krav på mer öppenhet, närhet ochdemokrati väcker intresse från många håll.Danmark kan komma att kräva undantag frånbestämmelser om gemensam valuta, EG-medborgarskap och gemensamt asyl- ochpolissamarbete. har sina undantag redantidigare.Det är bara i som uppslutningen bakomMaastricht verkar riktigt omfattande från defrämsta EG-partierna. Vore det inte läge att nu föraen offentlig debatt om hur det svenska alternativettill skulle kunna se ut, eftersom så storadelar av befolkning och befolkningen äveni vårt eget land inte gillar denna traktat? Särskiltgäller detta det försvarspolitiska och monetärasamarbetet.Jacques Delors använde i går den svenska ansökansom bevis på att EG inte är så dåligt som manhävdar ute i . Tänk på ert demokratiskaanseende inför kritiska folk!Majoriteten i EG-parlamentet anser att avtalettrots allt skall drivas igenom, även om den anser attdet har stora brister. Vad är det för ansvar från EG-parlamentets politiker?I det EG som vårt land nu med full kraft anpassastill, är klyftorna mellan rika och fattiga och mellanolika regioner ofantliga med våra mått mätt. Dessaklyftor hämmar också, enligt min mening, denekonomiska utvecklingen.I de två rikaste regionerna är den genomsnittligainkomsten fyra fem gånger högre än i de fattigasteregionerna. I de tio sämsta regionerna ärarbetslösheten , medan den är i detio bästa regionerna.Även inom länderna är klyftorna mellanmänniskors olika levnadsnivåer av en helt annandimension än i vårt land. Genomsnittsinkomsten iSveriges bästa region är kanske högre än i densämsta regionen, medan i t.ex. är skillnadenca 270 %.När gick med i EG var arbetslösheten istorleksordningen . , efter 20 årsmedlemskap, har arbetslöshet. stiger arbetslösheten återigen i EG.Den tror att omplanerna på en ekonomisk och monetär union blirverklighet kommer arbetslösheten att öka medytterligare tre miljoner individer, dvs. till bortemot18 miljoner de närmaste tre åren.Ett marknadsanpassat jordbruk i EG skulleytterligare späda på arbetslösheten. Vissa säger attdet finns upp till tio miljoner för många bönder iEG.EG:s egna undersökningar av effekterna av deninre marknaden redovisar att klyftorna ökar mellanfattiga och rika. Av den rapport om regionalafrågor som fastställdes framgick det attdet fanns en risk för att , som ett perifertområde, skulle bli ännu mer ett utkantsområde ändet är . Den rapport som vi har fått frånERU pekar på samma utveckling för närdet gäller den skattepolitik som regeringen i EG-anpassningssyfte vill driva. I ERU-rapportensräkneexempel visas tydligt risken för ökaderegionala klyftor på grund av dels skattepolitiken,dels den typ av tillväxt som förväntas.Är det inte rimligt att med sina erfarenheteri EG-förhandlingarna kraftfullt driver kravet attkampen mot arbetslöshet och regionala klyftormåste vara två fundament för en långsiktigt uthålligekonomi? Är inte också en sådan kamp enförutsättning för att inte den monetära unionenskall leda till en katastrof?Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! Det är nu drygt ett år sedanstatsministern från denna talarstol avgav sin förstaregeringsförklaring. Där skisserades fyra huvudmålför politiken under innevarande mandatperiod.Det första var att fullt ut föra in i deteuropeiska samarbetet genom förhandlingar ommedlemskap med EG.Nu när har gått kan vi konstatera att viktigasteg har tagits i riktning mot ett närmare samarbetemed EG.EES-förhandlingarna har avslutats.Ratificeringsprocessen har inletts. För delväntas ta klart ställning för inovember.Några orosmoln skymtar vid horisonten. Detviktigaste är att skall ha en folkomröstningi frågan . Det mesta talar emellertidför att avtalet som planerat kommer att träda i kraftden . Detta innebär deltagande iväsentliga delar av EG:s inre marknad ochsamarbete på en rad andra områden.Fru talman! Det är med stor tillfredsställelse somjag konstaterar att det finns ett brett, med DagensNyheters ord, dånande stöd för iSveriges riksdag.Det är bara och ochderas Vänsterparti som anmäler avvikande mening.De förnekar sig inte. De säger bara: ''Nej, nej,nej!'' Nej till ekonomisk union. Nej tillmedlemskap i . De väljerisoleringens väg. De alternativ som de anvisar, tillden del de inte utgör ett komplement till ett EG-medlemskap, och därmed ett led i vår egen politik,leder in i en återvändsgränd.Fru talman! Förberedelserna för förhandlingar ommedlemskap i har intensifierats. EG har vid sitttoppmöte i givit principielltklartecken för förhandlingar om utvidgning avGemenskapen med intresserade EFTA-länder. Tvåvillkor har uppställts.Det första villkoret är att EG skall klara av arbetetmed budgeten , det s.k.Delors II-paketet.Det andra villkoret är att skallha ratificerats dessförinnan.Vi har inga garantier för att man kommer att klarabudgetpaketet . Men av alla uppgifteratt döma är siktet fortsatt inställt på att klara av dettill i i december.Det är klart att inte kommeratt ha ratificerats av alla medlemsländer . I sker folkomröstningentidigast i mitten av . Icke desto mindre harvi anledning att tro - det finns en hel del tecken somtyder på detta - att fördjupningen av EG:ssamarbete har kommit så långt attförutsättningar finns att starta förhandlingar efterårsskiftet.Fru talman! För någon vecka sedan redovisade jaghär i svenska förhandlingsfrågor ochsvenska förhandlingsmål, nämligen Sverigesfemton tuffa krav, som rubriceradedem. , vi lägger oss inte platt påmarken. redovisade jag demför det brittiska ordförandeskapet. Jag hade då tvåbudskap.Det första budskapet var att vi kommer välförberedda till förhandlingarna. Vi har få problem,och vi ser inga oöverstigliga hinder.Det andra budskapet var att vi har viktiga intressenatt bevaka i förhandlingarna. Det gällerjordbruket - särskilt Norrlandsstödet - ochregionalpolitiken. Det berör miljöpolitiken,handelspolitiken, alkoholpolitiken, Euroatom ochen rad andra frågor som jag har redovisat iriksdagen tidigare. Vi vill dessutom försäkra oss omatt vi får ett med andra länder jämförbart inflytandei EG:s olika organ och att svenska blir officielltspråk.Allt det här är viktiga svenska intressen som vi skallslåss för i förhandlingarna.Jag förklarade också att vi utgår ifrån att EG inteställer större krav på kandidatländerna än påmedlemsländerna själva. Det gäller inte minst detutrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. Medden utgångspunkten ser vi inga speciellasvårigheter för del här. Vi kan och villmedverka i det utrikes- och säkerhetspolitiskasamarbetet utan förbehåll. består denmilitära alliansfriheten. Något deltagande i ettförsvarspolitiskt samarbete är inteaktuellt för del.Fru talman! utgör ett viktigt etappmålpå vägen mot ett medlemskap i . Men det räckerinte. Utan medlemskap kan vi inte delta i EG:sekonomiska och monetära samarbete. Utanmedlemskap kan vi inte delta i EG:s utrikes- ochsäkerhetspolitiska samarbete. Utan medlemskapfår vi inte säte och stämma i EG:s olika beslutandeorgan. Det gäller vår rösträtt i ! Det ärnågra av skillnaderna, , jämförtmed ett EES-avtal.Fru talman! har under de senaste årengenomgått snabba förändringar. Risken är stor för en ytterligarefragmentering och uppsplittring med nyamotsättningar som följd. Men förutsättningar finnsockså att skapa en ny säkerhets- ochsamarbetsordning för att säkra fred och välstånd iEuropa. Det är därför som den fortsattafördjupningen av utrikes- ochsäkerhetspolitiska samarbete är så betydelsefull.Sverige har ett starkt intresse av att delta fullt ut ochsolidariskt i detta samarbete för att på så sätt kunnage vårt bidrag till en fredlig utveckling i Europa.Genom medlemskap i vill vi främjasysselsättning och välfärd. En stark ekonomi - ochett medlemskap i bidrar till detta - är denfrämsta garanten för att vi skall kunna tryggajobben och klara välfärden. har kommit påefterkälken. Från en sjätte plats i har vi halkat ner tillelfte plats . låg vi bland de främsta.Det här beror bl.a. på att har stått utanförEG. Den industriella utslagningen i underde har ingen motsvarighet i EG. Därhar industriproduktionen hållits uppe, eller t.o.m.ökat, medan den har fallit drastiskt i . Denhär utvecklingen kan inte och får inte fortsätta. Närdet nu inte längre finns några utrikespolitiskahinder mot ett medlemskap, är det attSverige intar sin plats i kretsen av EG:smedlemsländer. Målet måste vara likabehandling.Fru talman! Händelserna under de senasteveckorna visar också på betydelsen av etteuropeiskt valutasamarbete. Däri ligger visserligeningen garanti mot räntechocker och valutakriser.Det visar erfarenheten från andra länder. Grundenför en stabil valuta läggs genom en sund ekonomiskpolitik på hemmaplan. Men alla skall veta att det ärbetydligt lättare att möta spekulationsfrågor mot envaluta om regeringar och cenralbanker samarbetar.Ett förstärkt och påskyndat valutasamarbete iriktning mot en ekonomisk och monetär unionligger i intresse.Fru talman! Det finns en stor osäkerhet iväljarkåren. Det är inte överraskande. EG är intelätt att greppa. Det finns starka överslag idebatten - inte bara på nej-sidan. EG är varken ettparadis eller ett helvete. Men det är regeringensfasta övertygelse att fördelarna klart överväger.Det är genom att medverka till ökad informationoch stimulera till debatt som vi skall övertyga detvehågsna härom. Vi kommer att satsa mycket påinformationsfrågorna med sikte på att nå ut till allamedborgare.Vårt arbete för ett svenskt medlemskap i gårvidare. Regeringen skall inte spara någon möda föratt förverkliga den ambitiösa tidsplan som vi harställt upp, dvs. ett svenskt medlemskap i 1995.Vi skall göra allt vad vi kan för att slå vakt om denbreda enighet som finns här i omEuropapolitiken.