prot · GF094 · 1992-10-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:4Torsdagen den 8 oktoberKl. 14.30--16.031 § Information från regeringen om aktuellaeuropeiska integrationsfrågorAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill redogöra för utvecklingenav förbindelse med EG -- detta som enuppföljning till den information som jag tidigarelämnat här i riksdagen.Min redogörelse avserdels ,dels i ochförberedelserna för förhandlingar om medlemskapi EG,dels informationsarbetet.Med hänsyn till karaktären av den härinformationen och med talmannens medgivandekommer redogörelsen att bli något längre än vadsom är vanligt.Fru talman! Först : Avtaletundertecknades som bekant iOporto. är vi inne i den fas då alla berörda EG-och EFTA-länder och skallratificera avtalet. Det är med stor tillfredsställelsesom jag konstaterar att den svenska medbrett stöd uppenbarligen kommer att säga ja tillEES-avtalet och därmed skapa förutsättningar förratificering av avtalet senare i höst.Också i övriga EFTA-länder och i EG-ländernaliksom i går uppenbarligenratificeringsprocessen i rätt riktning. Störreosäkerhet knyter sig till den schweiziskafolkomröstningen om den 6 decemberi år. Men det mesta tyder på att EES-avtaletplanenligt kommer att träda i kraft vid årsskiftet.Fru talman! EG är till sin natur en öppengemenskap. Detta slås fast i de grundläggandefördragen, och det bekräftades så sent som vidEuropeiska Rådets möte i . Detmötet var från svensk synpunkt en klar framgång.EG-ländernas regeringschefer tog inte bara klarställning för en utvidgning av EG med intresseradeEFTA-länder. Man sade också klart att detta kundeske utan föregående institutionella förändringar.Man slog fast att förhandlingarna skulle kunnainledas så snart två villkor var uppfyllda: för detförsta att EG hade nått enighet om budgeten förden närmaste femårsperioden --97 och för detandra att om en europeisk unionhade ratificerats. Förhandlingsförberedelser kundeäga rum . Vidare bekräftades att maneftersträvade en tidig start av förhandlingarna.Siktet är inställt på att fastställa riktlinjer förförhandlingarna till Europeiska Rådets möte iEdinburgh i december.Europeiska Rådet knöt alltså två villkor tillutvidgningen. Det första var godkännande avbudgetpaketet, det s.k. Delors II-paketet. Här ärutsikterna till en uppgörelse före årets utgång goda.Läget är osäkrare beträffande godkännande avMaastrichtfördraget. Här är läget det att flertaletEG-länder, närmare bestämt tio, icke tycks hanågra problem. Där kan man lugnt räkna med attavtalet kommer att bli ratificerat före årsskiftet.Osäkerheten knyter sig nu till två länder:-- , som efter det negativa utfallet avfolkomröstningen uppenbarligen inriktar sigpå en särlösning som skall kunna presenterasväljarna i en ny folkomröstning ,-- , där den rådande osäkerheten harföranlett regeringen att tills vidare uppskjutaparlamentsbehandlingen.Vi följer nu alla den debatt som pågår omMaastrichtfördraget. Vi anser att det vore förhastatatt av denna debatt dra slutsatsen att fördragetkommer att omförhandlas. Detta har också allaEG-länder bestämt tagit avstånd ifrån. Däremot ärdet enligt min mening sannolikt att man till sistkommer att enas om tolkningar av och tillägg tillfördraget, t.ex. vad gäller den s.k.närhetsprincipen. , som harordförandeskapet, har kallat till ett extra toppmötei , då man kommer attbehandla dithörande frågeställningar.För vår del har vi anledning att utgå från attunionsplanerna kommer att förverkligas och att detär medlemskap i den europeiska unionen som våraförhandlingar kommer att gälla.Allt detta kan naturligtvis verka fördröjande på våregen tidtabell. Mot det står att alla parter äröverens om att en utvidgning av gemenskapen medintresserade EFTA-länder är ägnad att stärkagemenskapen. Det framgår inte minst avkommissionens yttrande över den svenskamedlemsansökan.Sammantaget är det regeringens bedömning att detfortsatt finns goda förutsättningar för attförhandlingar, föregångna av informella samtal,skall kunna inledas . Detta ligger ilinje med den svenska tidtabellen som siktar påförhandlingar , riksdagsbehandlingoch folkomröstning samt inträde i unionenår 1995.Fru talman! Hur ser då den fortsatta färdplanenmot medlemskapet ut? presenteradeEG-kommissionen sitt yttrande, den s.k. avis:n,över den svenska medlemskapsansökan. Yttrandetinnebär ett klart positivt ställningstagande tillSverige som medlem.Såväl preliminära analyser somEG-kommissionens yttrande i anledning av densvenska medlemskapsansökan visar att intehar anledning att räkna med några grundläggandesvårigheter att godta , vilket är enförutsättning för medlemskap.Förhandlingsmaterian är emellertid omfattande,och framför allt övergångsarrangemang kommermed all sannolikhet att aktualiseras för att lösa vissafrågor.Medlemskapsförhandlingarna kommer i förstahand att inriktas på de områden som inte täcks avEES-avtalet. Jag avser i det följande redovisa deviktigaste förhandlingsfrågorna samt de mål somkommer att vägleda oss.För det första är det övergripandeförhandlingsmålet på jordbruksområdet enfullständig integrering med EG:s gemensammajordbrukspolitik från den dag blir medlem.Utgångspunkten är att vid integrationenskall uppnå så stora positiva samhällsekonomiskaeffekter som möjligt, med hänsyn tagen både tillbehovet av en stark och konkurrenskraftigjordbruksnäring och till konsumenternas ochskattebetalarnas intressen. En ambition bör varaatt inga övergångsåtgärder skall behöva tillämpassedan blivit medlem samt att övrigakonkurrensbegränsande åtgärder undanröjs, i bådafallen på basis av ömsesidighet.Målet är att upprätthålla en fortsatt högambitionsnivå på det regionalpolitiska området.Sverige vill också bibehålla den höga ambitionsnivåsom vi har på bl.a. miljö-, djurskydds- ochhälsoområdet.När det för det andra gäller den gemensammafiskepolitiken är frågan hur stor del av dengemensamma fiskekvoten skall tilldelas, irelation givetvis till vad för med sig in igemenskapen. Målsättningen är att tillförsäkrafiskerimöjligheter som motsvarar det traditionellasvenska fiskemönstret.För det tredje: anslutningen till EG:s tullunion ochtill den gemensamma handelspolitiken förutses intebereda oss några större problem. Vi kommer attgöra detta med bibehållna ambitioner vad gällerfrihandel och miljöskydd. På tekoområdet siktar vipå en frihandelslösning under en övergångsperiod.Vi slår därmed vakt om den liberalisering som vigenomfört -- EG kommer för vårtinträde sannolikt inte att ha avskaffattekokvoterna.Vi vill också slå vakt om vår frihandel med debaltiska staterna i avvaktan på att EG ingårmotsvarande frihandelsavtal som ingått.För det fjärde: På miljöområdet kommer vi att utgåfrån att högsta tillämpade ambitionsnivå skall gällaoch alltså slå vakt om väsentliga skyddsnormer närdet gäller hälsa, miljö och säkerhet. I enlighet medEES-avtalet skall vi tillsammans med övriga EFTA-länder och EG verka för att reglerna för kemikalieroch farliga ämnen samt bilavgaser får entillfredsställande utformning. EES-avtaletslösningar på dessa områden måste överföras vid ettmedlemskap. Jag har i sammanhanget medtillfredsställelse konstaterat att EG-kommissioneni sitt yttrande skriver att väntas bidra till enhöjning av miljökraven och ett ökatmiljömedvetande inom olikaverksamhetsområden.För det femte: Kommissionen efterlyser enanpassning av de svenska alkoholmonopolen tillEG:s konkurrensregler. Enligt vår mening äralkoholmonopolen redan anpassade tillRomfördragets bestämmelser, som också intagits iEES-avtalet. De svenska alkoholmonopolendiskriminerar inte mellan olika länder ochleverantörer. De snedvrider således inte handeln.Alkoholmonopolen grundas på viktiga hälso- ochsocialpolitiska hänsynstaganden. kommeratt hävda denna linje i förhandlingarna.För det sjätte: Det svenska snusets vara eller intevara kommer närmast upp under , ochvi har goda förhoppningar att finna entillfredsställande lösning som grundas på entolkning av EG:s direktiv.För det sjunde: Alternativa kontrollmekanismeraktualiseras när gränserna öppnas. Självfalletmåste den aktiva kampen mot narkotika och andraformer av internationell brottslighet fortsätta.På det regionalpolitiska området står två frågor iförgrunden. För det första att få acceptans förSveriges regionalpolitiska problem och de däravföranledda nationella stödbehoven --utvecklingsarbetet i våra regionalpolitisktprioriterade regioner försvåras bl.a. av lågbefolkningstäthet, små lokala marknader, långaavstånd och längst i norr också svåraklimatförhållanden. För det andra att i störstamöjliga utsträckning få del av EG:s olika fonder.EG-kommissionen behandlar båda dessa punkter iprincipiellt positiva ordalag i sitt yttrande, menpåpekar att regionalstödet måste vara förenligtmed . Vår delaktighet i deneuropeiska integrationen innebär ökademöjligheter för och nya krav på regionalpolitiskainsatser.Frågor som rör de indirekta skatterna är teknisktkomplicerade, men har inga särskildasvårigheter att anpassa sig till existerande EG-regler.Ett deltagande i den ekonomiska och monetäraunionen, EMU, som är under utveckling, är ettsvenskt intresse. Det är nämligen ambitionatt även klara de ekonomisk-politiskakraven och de s.k. konvergenskriterierna inomEMU. Vad beträffar anpassning av regler liksomformerna för deltagande i det fördjupadeekonomiska och monetära samarbetet kan ingasäkra slutsatser dock dras förrän större klarhetvunnits om den fortsatta unionsprocessen inomEG. Ett internt analysarbete pågår inomfinansdepartementet i enlighet med riksdagensriktlinjer.Arbetsmarknads- och socialpolitiska frågor inkl.jämställdhetsaspekter har givits större vikt i EGsom följd av Maastrichtöverenskommelsen. EG:snuvarande och kommande regler syftar till att läggafast ambitiösa miniminivåer, vilket inte hindrar ettenskilt land från att gå längre än vad minimikravenföreskriver. Resultatet av mötet i harstärkt oss i vår övertygelse om vikten av att i EG-samarbetet lyfta fram den sociala dimensionen.Vi avser att markera den vikt vi fäster vid demöjligheter som öppnar för enimplementering av EG-direktiv genomkollektivavtal.Sveriges ansökan omfattar även medlemskap i deneuropeiska atomenergigemenskapen, Euratom.Viktiga delar av fördraget tillämpas emellertid intelängre, utan skilda slag av praxis har i ställetutvecklats på området. Inför de kommandemedlemskapsförhandlingarna genomförregeringskansliet därför noggrann analys avtraktatens innehåll och tillämpning samtkonsekvenserna för svenskt vidkommande. Vidförhandlingarna avser vi verka för att viktigasvenska intressen i vad gäller t.ex. hälsoskydd,säkerhetskontroll, egendomsrätt ochkärnbränsleförsörjning kan tillgodoses.På det institutionella området slutligen kommer viatt sträva efter samma antal röster i EG:sministerråd som med oss jämförbara länder, liksomvi kommer att säkra svenska språket som officielltspråk och följa praxis i vad gäller arbetsspråk.När det gäller EG-budgeten har kommissionen påbasis av siffror, dvs. utan hänsyn tillbudgetsreformen Delors II-paketet, preliminärtuppskattat bruttobidrag till ca 15 miljarderkronor och återflödet till mellan 7 och 8 miljarderkronor. Om hade varit medlem redan i årskulle det svenska nettobidraget enligt dessaberäkningar alltså uppgå till mellan 7 och 8miljarder kronor . Hur siffrorna ser ut dendag är medlem återstår att se i ljuset avDelors II-paketet och resultatet av våramedlemskapsförhandlingar.Fru talman! Utgångspunkten för förhandlingarnaär att vi har att anpassa oss till . Men självfallet kommer vi inte att sparanågon möda för att tillvarata våra intressen ochmed kraft verka för de förhandlingsmål som jag harredogjort för. Ytterligare frågor kan naturligtvisuppkomma när vi kommer djupare in iförhandlingsarbetet.Jag har här inte kommenterat de många områdendär vi inte förutser några anpassningsproblem, t.ex.jämställdhetsarbetet eller allemansrätten, somkommer att bestå, sett också urmedlemskapsperspektivet. Ej heller har jag berörtde frågor där kan och vill påverkautvecklingen i EG -- i formell mening kan vi göra såförst när vi är medlemmar -- som att verka för ökadöppenhet i gemenskapens institutioner.Fru talman! Europeiska unionen innebär att fördjupar sitt utrikes- ochsäkerhetspolitiska samarbete. Inom denna ramönskar de utveckla en gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik.Vid sitt toppmöte i godkände en rapport som anger områden vilka kanbli föremål för gemensamt agerande. ESK-processen, försvaret av mänskligarättigheter och andra centrala FN-principer,nedrustning och rustningskontroll i ,förtroendeskapande åtgärder, icke-spridning avmassförstörelsevapen eller annan överföring avvapen och militärteknologi till tredje land.Från svensk sida har vi gjort klart att det är ettsvenskt intresse att solidariskt och fullt ut delta idetta utrikes- och säkerhetspolitiska samarbete.Utrikesutskottet har bekräftat denna beredskap isitt betänkande . Desamarbetsområden och policy-inriktningar somförespråkas i Lissabonrapporten sammanfaller ihög grad med svenska mål och strävanden.I sitt yttrande om medlemskapsansökanupprepar sin rekommendationfrån Lissabonmötet att nya medlemsländer skallavkrävas specifika och bindande försäkringar omsin politiska beredskap och rättsliga förmåga attfullfölja de åligganden som kan uppstå på dengemensamma utrikesoch säkerhetspolitikensområden.Beträffande utvecklingen av en gemensamförsvarspolitik och möjligen längre fram ettgemensamt försvar vill kommissionen ha ytterligareklarhet om den svenska politiken och visshet om attden inte skall stå i vägen för en sådan utveckling.Vi utgår ifrån att inga åtaganden kommer attbegäras av som går utöver vadmedlemsländerna själva har kommit överens om iMaastricht. Några rättsliga begränsningar har viinte. I vad gäller vår politiska beredskap har den,som sagt, tydligt deklarerats. Vi har framhållit vårtstarka intresse av att tillsammans med övriga positivt bidra till en ny säkerhets- ochsamarbetsordning i . Vi kommer med andraord inte att bli någon bromskloss i utvecklingen påsikt mot de mål som formulerats iMaastrichtfördraget på säkerhetspolitikensområde.Med den utgångspunkten räknar vi inte med attnågra särskilda svårigheter skall uppstå för svenskdel i förhandlingarna.Fru talman! biföll i årregeringens förslag om att under budgetåret1992/93 anslå för allsidigainformationsinsatser i fråga om den europeiskaintegrationen. Medlen skall enligt beslutfinansiera dels regeringskanslietsinformationsverksamhet, dels sådan verksamhet ienskilda organisationers regi. ansåg detinte möjligt att från början göra en bedömning avhur medlem skulle fördelas.För att ombesörja tilldelningen av medel tillenskilda organisationer inrättades en särskilddelegation med myndighets ställning. Dentillfördes i en första omgång 15 miljoner kronor.Delegationen har -- efter bedömning av inkomnaansökningar från organisationerna -- hemställt attregeringen ställer ytterligare medel till dessförfogande. Jag avser att med hänsyn härtill tilldeladelegationen ytterligare , dvs.sammanlagt 25 miljoner kronor.Inom inrättades i början avaugusti ett sekretariat för Europainformation, somskall arbeta med och samordna regeringskanslietsinformation om den europeiska integrationen.Sekretariatet tillfördes till att börja med 15miljoner kronor för sin verksamhet.Sekretariatet kommer dels att tillhandahålla allmäninformation, t.ex. via olika publikationer, s.k.grönböcker, faktablad, föredragsverksamhet ochtelefonservice, dels i enlighet med riksdagensriktlinjer genomföra riktade insatser mot speciellamålgrupper, t.ex. kvinnor. Sekretariatet tilldelas nuytterligare för dennainformationsverksamhet, dvs. sammanlagt 25miljoner kronor.Allsidig information om integrationsarbetet ochmedlemskapsperspektivet är av central betydelse.Fru talman! Det är regeringens strävan i detfortsatta arbetet att, såsom , nå bredpartipolitisk enighet. Det har ett värde i sig, och detär också en styrka i förhandlingarna -- det vet jag avegen erfarenhet.Anf. 2 ():Fru talman! Det var en intressant redogörelse. Denkan sammanfattas i termerna att det är full fartframåt med hög svansföring enligt det utlagdaspåret, som om ingenting hade hänt. Men hardet hänt en hel del i den här frågan sedan vi skildesåt i juni.Dels har det varit en folkomröstning i ,som med knapp majoritet sade nej till detta, somutmålas som något mycket bra. Dels har det variten folkomröstning i , som med knappmajoritet sade ja. Bägge de härfolkomröstningarna har startat en demokratiskprocess i EG:s egna medlemsländer, och de börjarformulera egna alternativ och alternativaförhållningssätt till den europeiska utvecklingen.Det är mycket bra.Jag undrar om det inte skulle vara läge att vi ocksåhär i den svenska tog tiden i anspråk ochpassade på att utnyttja den nya situation som haruppkommit efter folkomröstningarna och eftervalutasammanbrottet i , att diskutera vilketförhållningssätt skall välja. Det finns ocksåskäl att göra det utifrån de opinionsundersökningarsom visar mycket klart att en majoritet av densvenska befolkningen ställer sig mycket frågandetill ett utrikes- och försvarspolitiskt samarbete.Många ställer sig också mycket frågande till denekonomiska och monetära unionen.Vi har just nu tid att utnyttja det uppkomna lägettill att formulera ståndpunkter, precis på sammasätt som man gör i det danska parlamentet, iregeringskretsar och i oppositionen.Jag skulle vilja ha en kommentar från ministern,om det är möjligt att föra debatten också i . Utanför är den livlig, sombekant, men det vore trevligt om debatten, dendemokratiska processen, kunde avspegla sig iarbetet här i kammaren.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Det är alldeles riktigt, som GudrunSchyman säger, att vad som har hänt i EG-ländernakan komma att påverka också våra förhandlingar.Det mesta tyder på att Maastrichtfördragetkommer att ratificeras, men jag räknar med att detblir tillägg, klargöranden och preciseringar tillfördraget, som för vår del kommer att utgöra enintegrerande del av det avtal som vi så småningomkommer att ställas inför.De ändringar som EG kan komma att göra underresans väg blir också tillämpliga för vår del. I denmeningen är det fråga om ett rörligt mål, och av detskälet finns det all anledning för oss att följaprocessen på nära håll och också ge uttryck för våraegna värderingar. Jag nämnde i mitt anförande ensådan fråga som öppenheten. Vi kan visserligeninte, såsom vi skulle ha kunnat göra som medlem,delta i beslut om dessa frågor, men vi kannaturligtvis på andra vägar framföra vårasynpunkter. Det gör vi, och det avser vi att fortsättaatt göra.Anf. 4 ():Fru talman! Om vi skall ha framgång iförhandlingarna krävs det tydlighet och fasthet,inte minst inom säkerhetspolitiken, eftersom mantydligen har avkrävt oss något slags förklaring omvar vi står i förhållande till EG:s och EU:sambitioner på detta område. Jag tycker attstatsrådet tar litet väl lätt på frågan, när han sägeratt han inte förutser några större problem i detavseendet.Ännu lättare tar statsministern på frågan, som inteens i sin regeringsförklaring kunde förmå sig att talaom vad som bör gälla för i samtalen medBryssel i dessa frågor, nämligen det som ,i utrikesutskottet, har kommit överens om, att vårmilitära alliansfrihet består och att ett svensktmedlemskap i den västeuropeiska unionen inte äraktuellt. Jag skulle vara tacksam om statsrådet togdessa ord i munnen, vilket ingenregeringsföreträdare tydligen vill göra, annat än enpassant. Det är viktigt med ett tydligt budskap tillBryssel i detta avseende också från dennakammare.Om jag tillåts ställa en annan fråga, fru talman, att göra med statsrådets förestående besök iLondon, där han skall träffa sin kollega. Det ärtydligen två frågor som står i förgrunden för detengelska ordförandeskapet när det gäller denfortsatta processen, och den har betydelse för ossockså.Den ena frågan gäller hur man skall hantera justDanmark efter folkomröstningen. Det är enoerhört viktig fråga för oss, därför att den blir enmätare på hur man hanterar ett litet land inom EG.Den andra frågan som står i förgrunden är hur manskall tolka närhetsprincipen. Jag menar att detockså är betydelsefullt för oss, när vi står påtröskeln, att veta vilka beslut som skall fattas iBryssel, vilka beslut som inte skall fattas i Brysseloch vilka beslut som skall fattas av resp. land.Min fråga är: Om statsrådet instämmer i denbedömningen, är han då beredd att uppmuntra attdet engelska ordförandeskapet driver de frågornamed kraft?Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Svaret på senaste frågaär ett okvalificerat ja.När det gäller det som tog upp först,kan jag bara bekräfta att utrikesutskottetsbetänkande är utgångspunkten för vårt handlande.Det är med den utgångspunkten, och medutgångspunkten att EG från oss inte kan begäranågot mera än vad man begär från sina egnamedlemsländer -- man kan inte begära att vi skallvara påvligare än påven själv --, som jag görbedömningen att det inte kommer att bli ettproblem på det här området. Skulle man gå längrei det avseendet uppstår det ett problem, och jag kanförsäkra att vi då kommer att stå fast vid denståndpunkt jag har redovisat och slåss för våraintressen.Anf. 6 ():Fru talman! Jag är mycket glad att statsrådetDinkelspiel särskilt framhåller de fortsatt högaambitionerna på miljöområdet för del imedlemsförhandlingarna. Det noterar jag med storglädje.I övrigt blir jag litet betänksam över den attityd avproblemfrihet som statsrådet har när det gäller denfortsatta behandlingen av . Jagdelar uppfattningen att det är bra att den socialadimensionen stärks. Jag tror också att det behövsen starkare integration i för att mötaproblemen i . När statsrådet talade lätdet som att problemet med istort sett var att tidtabellen för de svenskamedlemskapsförhandlingarna kunde förskjutas,och inte ens det problemet tycktes vara särskiltallvarligt.Det stora problemet är det som vi har sett ge utslagi två folkomröstningar med mycket svaga resultat,det ena ett nej och det andra ett ja, båda på mycketsvaga majoriteter. Jag tror att situationen är precisdensamma i , dvs. att det finns mångaoklarheter och mycken misstro kringMaastrichtfördraget. Jag tror inte att deninställning som människor i vårt land har tillMaastrichtfördraget speglas i den svenskaförhandlingsattityden, när man säger att det inte ärnågra problem för oss.Vår omröstning kommer också att bli enomröstning om , om dennaosäkerhet får fortsätta och de svenskaställningstagandena inte blir tydligare. Jag villgärna instämma i att det vore mycket värdefullt förden fortsatta diskussionen med en riksdagsdebattdär partierna klart och tydligt talar om hur man serpå avtalet och definierar det.Jag tycker också att det som sades omsäkerhetspolitiken var otydligt. Jag tror att detfinns många olika ståndpunkter. Den svenskainställningen till kärnvapen är, såvitt jag förstår, attde skall nedrustas. Jag är inte övertygad om att dekärnvapenmakter som ingår i EG har sammainställning. Deras inställning är nog att kärnvapenskall finnas i avskräckande syfte. Kommer det attvara ett oavvisligt svenskt villkor att kärnvapnenskall nedrustas? Är det den inställningen man skallha i det gemensamma säkerhetsarbetet när detgäller kärnvapnen?Till sist en kort fråga: Jordbruket skall ställas om...Anf. 7 TALMANNEN:Annika har redan överskridit de tvåminuter som är längsta tillåtna tid.Anf. 8 Statsrådet ():Fru talman! Man skall nog göra en klar åtskillnadmellan frågan om vad som kommer att hända medMaastrichtavtalet och frågan om hur det kanpåverka vår egen tidtabell. Jag har sagt att jagräknar med att kommer attratificeras. Men jag sade att jag räknarmed att det kommer att göras ändringar, tillägg ochpreciseringar. Denna bedömning gör jag av just detskäl som var inne på. Det ärviktigt att inte bara konstatera att det imedlemsländerna finns ett dominerande ''ja'' tillMaastrichtfördraget. Det finns nämligen också enutbredd oro och osäkerhet, och det förekommerkritik från väldigt många människor i EG:smedlemsländer.