prot · GG097 · 1992-10-15 00:00:00 — Förbränningen avfossila bränslen måste minskas. I propositionen''En god livsmiljö'' fastslås en viktig princip --differentierad nybilsskatt. Det är en viktig åtgärdför att minska koldioxidutsläppen. Vi måste kämpapå flera fronter för att koldioxidutsläppen skallminska.Den accelererande försurningen av skogsmarkenutgör ett ökat hot mot miljön. Enligt en rapportsom skogspolitiska kommittén fått ta del av måsteutsläppen minska för att försurningenskall stanna på nuvarande nivå.Vår miljö är till stor del beroende av vad somhänder internationellt. Vi är beroende av demiljöinsatser som våra grannländer gör. Jag är gladöver att jordbruksministern vid sitt samtal medjordbrukspolitiker från de baltiska staterna hademed sig ett löfte från regeringen om en svensksatsning på för en bättreÖstersjömiljö. Vi ställer givetvis upp på en kraftfullsatsning för att rädda Östersjön.Herr talman! Insikten om problemen är egentligenen väldigt stor tillgång. Därför måste vi få till stånden fruktbar dialog mellan miljöengagerademänniskor, som känner en berättigad oro för hotetom biologisk utarmning, och skogsägarna.I undertecknades en konvention om biolgiskmångfald. Vi har under detsenaste decenniet blivit starkt medvetna om denomfattande utarmning av den biologiskamångfalden som ett oförsiktigt nyttjande avnaturens resurser gett upphov till, och vi har ocksåfått insikt om varför det är av så ytterst stor vikt attden bevaras. Det kapital som ligger i ett bevarandeav den biologiska mångfalden är av största vikt attlämna vidare till kommande generationer. En godmiljö är en förutsättning för att vi människor skallleva vidare på jorden.Vi måste vara medvetna om att allmänsklig aktivitet betyder miljöpåverkan. Detgäller bara för oss att handskas med naturen såskonsamt som möjligt. Vi måste ta med oss dekristet västerländska värderingarna, sominkluderar förvaltaransvaret, in i framtiden.Ledstjärnan måste bli att förvalta och inte attförbruka.Herr talman! Jag vill avsluta på samma tema somjag började. Ljuset i mörkret är att vi har börjatlära oss läxan om samarbetets välsignelse, och jaghoppas på ett ansvarsfullt samarbete mellanpragmatiker från olika läger, så att vi kan få enansvarsfull inriktning på miljöpolitik.Anf. 202 ():Herr talman! Vi har under den allmänpolitiskadebatten hört ordet ''kris'' . Det ärekonomisk kris, det är sysselsättningskris, osv. Det är besvärligt i ijämförelse med vad vi är vana vid i det här landet.Områden som vi ofta nämner och hänvisar till närdet gäller en minskning av sysselsättningen ärnäringslivet, den offentliga sektorn och jordbruket.Jag skall nu ta upp ett annat område, som också hardet mycket besvärligt . Det är nog känt för deflesta att svenskt fiske har det mycketbekymmersamt.Problemet är att vi har en alldeles för storfiskeflotta med tanke på tillgången på fisk i havet.För att få en bild av hur situationen ser ut kan jagnämna att 1984 fiskades det torsk iÖstersjön. är kvoten satt till 40 000ton.Trots denna minskning har inte fiskeflottanminskat, tvärtom. Tekniken har också gjortframsteg. Både båtar och fångstredskap blirmodernare och effektivare.Det är viktigt att vi har en bra, effektiv ochanpassad fiskeflotta. Det är också viktigt försysselsättningen i alla fiskesamhällen längs vårakuster.Jag läste ett pressmeddelande frånjordbruksministern daterat somoroar mig något. Han säger bl.a.: Även om detfinns många mörka moln på fiskeomårdet ser jagpositivt . Vi har stora fiskevatten därdet finns relativt god tillgång på fisk, även om detinte är så bra varje år.Eftersom jordbruksministern är i kammaren måstejag fråga: Är det ministerns kristallkula som sägerdetta, eller är det forskning och undersökningarsom gett dessa besked? Om det är det senare,stämmer inte detta med de uppgifter jag har fått.Eftersom också förespråkattotalstopp av torskfisket för attförbättra torskbeståndet har jag svårt att förståhans optimistiska och positiva syn försvenskt fiske.I krisens spår och genom krispaketet vet vi attdet kommer besparingar med 250 miljoner påJordbruksdepartementet. Hur mycket dettadrabbar fiskenäringen vet vi inte i dag.Däremot vet vi att i förra budgeten minskadesanslaget till fiskevården kraftigt. Detta får till följdatt fiskevården i vårt land inte kan bedrivas i sammaomfattning som skett. Detta i sin tur får till följd attalla sportfiskare i vårt land, ca 1,5 miljonermänniskor, kommer att få mindre tillgång till fisk.Förutsättningarna för dessa att bedriva ett brasportfiske blir betydligt sämre.Av denna anledning vill jag också frågaJordbruksministern: ministern attutredningen som beställde om allmänfiskevårdsavgift slängdes i papperskorgen? Är detinte dags i dessa besparingstider att plocka upputredningen och återkomma till medförslag om införande av en allmän fiskevårdsavgift?Detta skulle ge bra förutsättningar för sportfisket iSverige för framtiden.Jordbruksdepartementet har också framlagt ettförslag till ny fiskeriförordning och fiskelag. Genom de nu framlagda förslagen vinnerman fördelen att det finns möjlighet att särskiljaolika kategorier fiskande: de som har fisket till yrkeoch fiskar för sin försörjning, och de som fiskar förnöje och rekreation och för de egna hushållensbehov.Genom den föreslagna reformen stärker manyrkesfiskarnas ställning på samma gång som manunderlättar möjligheten att bedriva ett livskraftigtkustfiske med fortsatt bosättning även iglesbygder och skärgårdar. kvarstårmöjligheten för allmänheten att fiska för det egnahushållets behov och för nöje och rekreation, mengivetvis inte för avsalu.Det bör också understrykas att dessa åtgärderkommer att gynna sportfiskarna.Nu är förslaget ute på remiss, och det är oerhörtviktigt att jordbruksministern möjligt efterremisstidens utgång lägger fram en proposition förriksdagen.I senaste nummret av tidningen jag läsa att var berett attupphäva reform om det friahandredskapsfisket.Vi vet var står i denna fråga, och nuär det viktigt att vi också får veta var står.Har ni också ändrat er? Jag vet att flerayrkesfiskare i skärgården inte gillar den härreformen, eftersom det förekom störningar i formav skadade redskap och tjuvvittjning. Men det ärinte motiv för att riva upp en reform som är oerhörtviktig för mångas rekreation och för sportfiskare.Det finns inte något försvar för sabotage och stöld:det är dumdristighet och idioti. Men för att några fåmissbrukar och missköter sig skall inte ett stortantal människor bli lidande. Det är ungefär som omvi skulle förbjuda all biltrafik i eftersom detförekommer trafiköverträdelser, rattfylleri, osv.Min fråga är: Var står jordbruksministern ochCentern?Det finns också andra näringar, herr talman, somgenomlevt mycket turbulens, t.ex.trädgårdsnäringen, men eftersom en utredningkommer att presenteras skall jag inteuppehålla mig mer vid denna.Till sist ska jag ta upp en näring som också har detbesvärligt, nämligen pälsdjursuppfödningen. Jagvet att det förekommer delade meningar om denskall finnas kvar eller ej, men vi har i utskottetbehandlat motioner om detta och jag vet attnäringen gjort uppvaktningar på departementet förflera månader sedan. vill näringen ha besked:Hur blir det, ?Anf. 203 Jordbruksminister ():Herr talman! uppmärksammasVärldslivsmedelsdagen och världenslivsmedelsproblem runt hela jorden. De störstaproblemen finns naturligtvis i . Hungeroch svält drabbar enligt FAO 780 miljonermänniskor. Jag tror att det är viktigt att vi hardenna tragiska statistik med oss även när vidiskuterar jordbrukspolitik i Sverige.Åkermarken som resurs hotas i världen av enförsämrad miljösituation. Föroreningar, erosionoch ökenutbredning försämrar marken och taråkermark ur produktion. Vi måste ha ennaturresursberedskap som innebär att vi försökerbehålla den som finns och se till att deninte förstörs. En god tillgång på oförstörd åkermarkär en av de mest grundläggande faktorerna för attlösa de globala försörjningsproblemen på sikt.Även om inte all mark behövs finns detanledning att ha en beredskap för en eventuellförsörjningskris som beror på en försämradmiljösituation.Åkermarken kommer också att bli en allt viktigareresurs i miljöarbetet. Regeringen har angivit attjordbruket skall utnyttjas för att värna miljön. Vimenar med det att åkermarken skall användas föratt producera råvaror, t.ex. till produktion avenergi och industriråvaror.Det råder här i kammaren stor enighet i många förlandet viktiga frågor. Ansökan om medlemskap iEG står sex av sju partier bakom.Överenskommelserna mellan regeringen ochSocialdemokraterna för att förbättra Sverigesekonomi är ytterligare ett exempel på den förmågatill samförstånd och bred enighet som finns.Jag lade personligen ned stor möda på att skapabred politisk enighet bakom det livsmedelspolitiskabeslutet . krävs det anpassningar av 1990års beslut, och jag hoppas att det skall gå att samlaen lika bred och stabil majoritet igen.Jordbruket är en biologisk produktion som kräverbesked som håller under långa perioder, gärnaunder många mandatperioder. Det måste finnas ettnationellt ansvar för jordbruksnäringen. Ett sådantfinns i flertalet andra industriländer, och det bordeinte vara sämre i . Men ibland känns detströmmningar av en mycket jordbruksnegativopinion.Den 21 maj enades EG om en reform av singemensamma jordbrukspolitik, den s.k. CAP-politiken. Principerna lades fast, men alla detaljerär inte utformade. Det innebär emellertid att det vitidigare betraktade som ett rörligt mål nu stårtämligen stilla. Reformen går i huvudsak ut på attomfördela från prisstöd till inkomststöd.Inkomststödet föreslås utgå bl.a. som arealbidragtill spannmålsproducenter. sänkspriserna på spannmål. För att få del av arealstödetmåste man sätta en viss del av arealen i träda. InomEG räknar man med att detta leder till minskadproduktion och minskad intensitet.Denna förändring i EG är säkert inte den sista, menden kommer att gälla under några år.Jordbruksministrarna i EG lade ner stor kraft på attkomma överens, och det är mycket politisk prestigeinvesterad i reformen. Den ligger därför säkertstilla tills blir medlem.Jag är övertygad om att EG:s jordbrukspolitikmåste förändras ytterligare, så att regleringarnaminskar i omfattning och samhällskostnadernasjunker. Jag tror det kan vara möjligt med en sådanreformering . Men att tro attSverige i samband med inträdet i EG skulle ändrapå EG:s jordbrukspolitik är naivt.Det har i debatten framförts att skullekunna begära undantag från CAP vid en anslutningtill EG. Sådana uttalanden tyder på en stor portionokunskap om hur EG fungerar.Jordbrukspolitiken i EG är en av de äldsta delarnai gemenskapen. Den är obligatorisk för alla . Den innebär bl.a. en omfördelning frånrikare länder till fattigare och på jordbruksområdetmindre utvecklade länder.Sverige skall naturligtvis som EG-medlem varamed i alla . Vi skallnaturligtvis inte ha sämre regler och förutsättningarför t.ex. jordbruket än andra länder.Det övergripande förhandlingsmålet påjordbruksområdet när det gäller EG bör vara enfullständig integrering med EG:s gemensammajordbrukspolitik från den dag blir medlem.Utgångspunkten är att vi skall uppnå så storapositiva samhällsekonomiska effekter som möjligt,men också att vi tar hänsyn till behovet av en starkjordbruksnäring och till konsumenternas ochskattebetalarnas intressen.Om vi integrerar tidigt skall vi inte behöva ha någraövergångsåtgärder vid medlemskapet, i varje fallinte många.När jag tillträdde som jordbruksminister för ett årsedan tillsatte jag en meduppdrag att stämma av jordbrukspolitiskabeslut inför ett EG-medlemskap. Kommissionenhar redovisat ett första betänkande, och regeringenhar lagt fast förhandlingsmålet för jordbruket. Medden här bakgrunden kan vi nu börja se konturernapå jordbrukspolitiken fram till ett EG-medlemskap. Den totala stödnivån till jordbruketmåste anpassas till EG:s nivå. Det innebär attprisnivån sjunker för såväl jordbrukare somkonsumenter. Vidare måste kostnaderna förjordbruket begränsas och anpassas till EG:s lägrenivå. Det gäller bl.a. de kostnader för jordbruketsom regering och riksdag har beslutat om. Vi börockså närma oss den regim EG har påspannmålsområdet.Jag vill ändå gärna betona att kärnan i självaomställningsbeslutet, att ställa om tillannan produktion, fortfarande finns kvar.Åkermarken behövs för produktion av andragrödor för att lösa de stora miljöproblemen. Avekonomiska skäl bör produktionen av spannmålminskas.Herr talman! Det skulle kunna vara intressant attmed föra en skogspolitiskdiskussion. Jag skall avstå från det eftersomvi snart kommer att få en bred debatt medanledning av skogspolitiska utredningens förslag.Beträffande frågor så vill jag säga attdet pressmeddelande som citeradenaturligtvis delvis grundar sig på min allmäntoptimistiska livssyn, det medger jag gärna. Men detgrundar sig också på de informationer som jag harfått om att det nu finns nya generationer av torsk.De kanske inte är så stora, men de är ändå bättreän några förlorade generationer i Östersjön.Att det sedan råkade vara så att precis när jagskickade ut pressmeddelandet kom det inytterligare litet saltvatten i försämrar intesituationen. Det visste jag visserligen inte om närjag skrev, men det pekar åt rätt håll. Jag tror det ärviktigt att komma ihåg att det finns goda tillgångar,också på annan fisk, t.ex. sill och skarpsill -- där ärproblemet att det inte finns en marknad, och detbör vi komma till rätta med. Marknaden blir bättrenär vi blir medlemmar i och slipper EG:s tull pådessa varor.När det gäller torsksituationen har jag sagt att vinaturligtvis allvarligt borde överväga att införa ettfiskestopp. Vi övervägde också detta mycketallvarligt, bl.a. i och i regeringen.Sedan övervägdes det också i , och mankom fram till att det gick att fiska litet. Det är riktigtsom säger att det finns mycket litet attta, och vi måste vara försiktiga med fångsten.Inom håller vi på att seöver om stilliggersättningen kan anpassas tilldagens situation för att råda bot på en del av debekymmer som fiskarna har på grund av att det ärså ont om fisk.Det ställdes ocskå en fråga om fiskevårdsavgiften.Jag har inte ångrat mig. Jag tror faktiskt attsportfiskarna klarar sitt fritidsfiske utan att vi går inmed en statlig fiskevårdsavgift. En sådan skulle geganska litet pengar men förorsaka rätt myckenadministration. Det finns inga planer på att ändra il985 års reform om fritt handredskapsfiske.Anf. 204 () replik:Herr talman! Det hade varit bra omjordbruksministerns optimistiska syn hade stämtmed verkligheten. Jag är oroad ,eftersom det är så många faktorer som spelar in föratt fisktillgången skall bli god. Torsken är för sinfortplantning beroende av miljön ochsaltvattentillströmningen från . Därförtror jag att situationen för fisket den närmaste tidenframöver inte är så gynnsam som uttryck för.Jag tycker att det är synd att jordbruksministerninte kan tänka om när det gäller den allmännafiskevårdsavgiften. En sådan avgift skulle vara tillgagn för alla sportfiskare i landet. Det skulle gepengar för utsättning, laxtrappor och allt annat somman använt statliga pengar till tidigare. Framöverkommer man inte att ha möjligheter att vidtasådana åtgärder. En stor del av den laxstam som vihar är, bortsett från vildlaxstammen, ettresultat av att vi bedrivit en bra fiskevård i Sverige.Drar man nu undan de ekonomiskaförutsättningarna för fiskevård, kommer detframöver att bli betydligt sämre.Anf. 205 Jordbruksminister ():Herr talman! Fiskevård och utsättning för attbefrämja fisktillgången är frågor som inteautomatiskt är kopplade till frågan om en allmänfiskevårdsavgift. Min ambition är att vi skallfortsätta med de åtgärder som vi påbörjat på detområdet och att vi kanske t.o.m. skall kunna ökainsatserna.I mitt pressmeddelande stod faktiskt att jag sermånga moln på himmeln -- meddelandet börjademed de orden. Men när det är mulet måste man väländå tro att det skall klarna. Om maninte tror det, är det lika bra att ge upp med en gång,men det utgår jag från att inte heller göra. Jag tror alltså att det blir bättre, men vihar några svåra år , och de åren måstevi klara av. Det kommer alltså att bli bättre. Vi harstora fiskevatten, och det finns god tillgång på fisk.Vi har också ambitioner på miljöområdet, och viskall alltså inte ge upp.Anf. 206 () replik:Herr talman! Jag tror att det är bättre förfiskenäringen att man är litet mer realistisk ochnågot mindre optimistisk. Det är naturligtvis riktigtsom jordbruksministern säger att bakom molnenskiner alltid solen, men det kan vara molnigt väldigtlänge. Vad som står i pressmeddelandet om molnenpå himmeln citerade jag också i mitt anförande.När det gäller den allmänna fiskevårdsavgiften trorjag att jordbruksministern har litet fel i sitttänkande. Vi minskade budgeten fördetta ändamål från 8 miljoner till ,och det måste naturligtvis sätta sina spår påfiskevården i . Jag ser en allmänfiskevårdsavgift som en fin möjlighet att få inpengar för att kunna bedriva en bra fiskevård iSverige. var positivt fiskevårdsavgift, förstår jag inte varför man intetog initiativ till en sådan avgift. Det är emellertidännu inte , den fråga jag ställde om pälsdjursnäringen fickjag inget svar.Anf. 207 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror inte att vi kommer mycketlängre i debatten om en allmän fiskevårdsavgift. Vihar haft olika uppfattningar på denpunkten, och dessa olika uppfattningar kvarstår.Pälsdjursnäringen arbetar under mycket svåraförhållanden. Jag liksom känner till deområden i som har ganska mycketpälsdjur. Vi har övervägt olika åtgärder, men det ärinte helt enkelt att finna former för ett direkt stödtill den här näringen i ett läge där många branscherpå många olika håll är illa utsatta.Får jag återkomma till frågan om optimism ochrealism. Jag tycker inte att det ena utesluter detandra. Realism innebär att man ser både det mörkai dagsläget och möjligheterna . Dethär pressmeddelandet härstammade från ett talsom jag höll på . På den kongressen möttes jag av enstörre optimism än jag själv hade förväntat mig.Det gladde mig att det kom så många positivasignaler från en näring som för tillfället är så hårtutsatt.Anf. 208 ():Herr talman! Jag hade tänkt att mest tala ommiljön, men jag vill börja med att säga några ordom jordbruket.Jag vill då konstatera att jordbrukare hardet besvärligt just . Det beror främst på att man iår haft en mycket dålig skörd på grund av den svåratorkan.Jordbrukarna känner en stor oro för framtiden. Detråder stor ovisshet. Det beror främst på att GATT-förhandlingarna, som vi trodde skulle varaavslutade , ännu pågår. Vihängde upp mycket av våra beslut på justden förutsättningen.Vidare har vi lämnat in vår ansökan ommedlemskap i , och det har fått effekten att manslutat med omställningen, något som är ganskanaturligt.När vi fattade det mycket drastiskajordbrukspolitiska beslutet , beslöt vi ocksåatt vi skulle följa upp beslutet, utvärdera det ocheventuellt korrigera det . Det ärnaturligt när man fattar ett så drastiskt beslut somvi den gången gjorde.För oss moderater och för hela regeringen är justEG-medlemskapet en av de mest centrala ochviktiga frågorna. Jag vill också hävda att man inomsvenskt jordbruk har samma uppfattning. Inomnäringen är man dock orolig fram till dessatt vi blir medlemmar i är viktigt att omställningskommissionensarbete följs upp på ett sådant sätt att infasningen avSveriges jordbrukspolitik i EG påbörjas.Det krävs nu klara signaler till svenskt jordbruk ochsvensk livsmedelsindustri. Påbörjas infasningen nutror jag att det skapas möjligheter till mer avkonkurrens på så lika villkor som möjligt. Då kanvi också påräkna svensk landsbygds och svenskabönders stöd för att ro i hamn den viktiga EG-frågan.Herr talman! Under århundradenas lopp harlandskapet avsevärt förändrats. Under det senasteseklet har människan i allt större utsträckningtillvaratagit och utnyttjat naturresurserna, och dethar skapat problem. Restprodukter ochföroreningar har deponerats i naturen. Sopor ochsoptippar är och förblir ett stort problem.Regeringen arbetar just nu på flera propositionersom skall kunna bidra till bättre lösningar. Detgäller riktlinjer för kretsloppsanpassadhushållning, ändringar i miljöskyddslagen, vissaåtgärder på klimatområdet, m m.Ofta har vi en negativ och tyvärr destruktiv debattom miljöpolitiken. Jag vill då gärna konstatera attde förändringar som inomnäringslivet i många fall varit positiva och till gagnför natur och miljö.För 100 eller var det mångamänniskor som inte kunde leva av det som naturengav. Man blandade t.o.m. bark i brödet då skördenslog fel. är, tack och lov, situationen en heltannan.Vi kan emellertid konstatera att stora områden iSydsverige -- jag tar gärna min egen hembygd,och , som exempel -- för100 år sedan var ljunghedar, fält av enebuskar ochdungar av lövträd. Hade vi haft den miljön i dagskulle vi helt säkert inte ha fått plantera skog pådessa områden. har vi där högproduktiv skog,och får man knappt avverka den skogen.Jag tar detta som exempel på att vi måste tänka ochse litet grand tillbaka för att kunna gå vidareframåt.Utvecklingen, tekniken, forskningen ocherfarenheterna har givit oss nya möjligheter. Vi kani dag både njuta och leva av det som naturen ger.Jag vill mot den bakgrunden notera det jag tyckerär väldigt allvarligt, nämligen att när nu svensktskogsbruk och svenska skogsbönder är beredda attta ett ökat miljöansvar, kritiseras de hårt av vissamiljöfantaster -- det vill jag kalla dem -- ute ivärlden. De hävdar att svenskt skogsbruk inte tarmiljöhänsyn. Det skadar svenskt skogsbruk. Detskadar svensk skogsnäring och därmed riskerasockså exportintäkterna för framtiden, vilka vi är såberoende av för vår välfärd.Jag tycker att det är beklämmande att man frånmiljösidan inte är beredd att ta den kastadehandsken och hjälpa till att skapa ett samarbetekring miljön i skogsbruket. Svenska skogsbönderhar genom sitt ägande, sitt förvaltande, brukatskogen på sådant sätt att vi har mycketvärdefullt att bevara. Jag tycker därför att det ärangeläget att här säga att vi måste samarbeta för attnå framgång. Äganderätten får icke äventyras. Jagkänner viss oro inför många av de inslag som viupplever i den allmänna debatten.Till sist vill jag nämna att vi kommer att få se vissapositiva saker framöver. Miljöbubblan, som t.o.m.har accepterats av , är ett försök tillnya grepp i miljöpolitiken. Jag hoppas att vi skallkunna enas i vår framtida strävan att skapa enbättre miljö.Anf. 209 ():Herr talman! När med stor majoritet ijuni 1990 beslöt att inleda en inhemsk avregleringoch marknadsanpassning av jordbruket, pågickGATT-förhandlingar, som , om en internationell avveckling av stödoch handelshinder. De förväntades vara klara 1990.I korthet går vårt beslut ut på att bönderna har fåttett beting. Med bibehållen nivå på importen tillSverige skall de skära nedöverproduktionen av livsmedel, så att balansuppstår på den svenska marknaden. Staten åtog sigett ansvar för att omställningen kan ske i ''socialtacceptabla former''. Men när perioden är över skalljordbruket betraktas som vilket annatsmåföretagande som helst.Det slås på flera ställen i riksdagsbeslutet fast attvårt gränsskydd inte skall förändras utan . Det blev inte något 1990,förhandlingarna pågår fortfarande.Men som omställningsperioden inleddesförra året ansökte om medlemskap i tänkta medlemskap förändrar radikaltförutsättningarna för vårt jordbruk. Att vi som EG-medlemmar skulle tillåtas eller kunna föra vår egenjordbrukspolitik är, som jordbruksministernframhållit, helt uteslutet. Vårt beslut, som syftadetill balans mellan produktion och konsumtion påden svenska marknaden, är överspelat. Vi skall istället uppträda på EG-marknaden, där viförmodlingen har större möjligheter att konkurreramed vegetabilier än med animalier.Tyvärr innebär EG-medlemskap en återgång till enmer reglerad jordbruksekonomi. För mig somrepresentant för liberalerna, som varitpådrivande när det gällt att inleda enmarknadsanpassning av jordbruket, känns detbesvärande.