prot · GG0931 · 1992-11-25 00:00:00 — Finns det en tydligriksdagsopinion för att låta medborgare ta ställningtill viktiga förändringar i vanlig lagstiftning, vill viatt en opinionskontroll genom folkomröstning skallbli möjlig.Herr talman! Jag yrkar bifall till Ny demokratisreservationer i betänkandenr 5 i fråga om momenten 4, 6 och 9.Anf. 103 ():Herr talman! Vi alla är nog medvetna om att denärftliga monarki som finns kvar i stridermot de demokratiska grundvärderingarna om atthela folket i fria val skall utse sina företrädare.Några har kanske inte tagit vår motion om enöversyn av de här förhållandena på allvar. Men jaguppfattar den nog som allvarligt menad. Egentligenär det vänsterns gamla republikmotion somåterupprepas.Motionärerna tycker kanske att det i dessa EG-tider är viktigt att fundera över hur vi skall bevaradelar av vårt svenska kulturarv, somtillsättandet av statschef demokratiseras.För att undvika missförstånd vill jag säga att det härinte är den mest avgörande frågan för vårdemokrati. Men den har betydelse förvärderingarna i samhället. Vad monarken betyder,tycker och tänker kan ha relevans även . Vårförra kungs intresse för arkeologi och kulturhistoriaexempelvis var positivt för det folkliga intresset försådana problem. För egen del hade jag möjlighetatt träffa kungen och lyssna till hans anföranden idessa frågor.Jag vill inte beskylla vår nuvarande kung för attmedvetet driva en viss politisk linje. Tyvärr finnsdet en rad exempel på att han tycks ha låtit sigutnyttjas av andra som velat ha honom somspråkrör för vissa politiska värderingar.Vi kommer ihåg öppnande 1991, dåkungens tal innehöll vändningar om nödvändiga valnär det gäller att stödja antingen grannar ellerockså främlingar. Det föranledde en vissdiskusssion.I , där kungenhar skrivit företalet, sägs det att 1991 var ett svårtår, men vi ser förtroendefullt framåt. I alltväsentligt uttrycks genomgående borgerligavärderingar. Där står att svenskar ogillar muslimeroch att det privata näringslivet blomstrar efter denborgerliga valsegern. En utlandskorrespondentskriver också att det socialdemokratiska regerandetär slut och att är begravd även politiskt.Jag påstår naturligtvis inte att kungen genom sittförord skulle ha godkänt innehållet i dennaårsskrift. Men jag är övertygad om att förordet iutlandet stärker skriftens karaktär av en officiellbeskrivning.Ett annat exempel är när Naturskyddsföreningenvid konferensen i diskuterade densvenska skogspolitiken. Man hävdade bl.a. att detstorskaliga skogsbruket utarmade den biologiskamångfalden. Kungens kommentar och yttrandeväckte en viss förvåning. Naturskyddsföreningenuppfattade det som att yttrandet måste bygga påmissförstånd och okunskap.I motiven till regeringsformen vidförfattningsrevisionen 1974 framhölls attstatschefens hela agerande inför offentlighetenmåste präglas av hans roll att företräda nationensom helhet. Hans sätt att utöva representationinom landet och i förhållande till andra stater fårinte vara sådant att det tyder påmotsatsförhållanden eller spänningar mellanstatschefen och det politiskt ansvariga organet. Jagtycker att vi kan konstatera att det ibland finnsanledning att känna spänning mellan våravärderingar och de värderingar som kungen hargett uttryck för.Det är enligt min mening en grundläggandedemokratisk fri- och rättighet att få uttala sinmening utan att ständigt behöva nagelfaras för attens åsikter inte skall strida mot andras. Det är justdärför som systemet med ärftlig monarki stridermot grundläggande demokratiska fri- ochrättigheter. Det känns inte rätt att uppfostra ettbarn, vars läggning och intressen kanske gör honomeller henne lämpad till något helt annat, till enmonark höjd över det politiska stridsvimlet, utanmöjlighet att fritt uttrycka sina åsikter. Om vi hadeett valt statsöverhuvud skulle dessa problemminska betydligt.De nu aktuella exemplen visar också hurboulevardpressen grovt kan exploatera ett heltkungahus mest intima liv, och bli ganska brutala isina metoder. De flesta kändisar har trots allt valtsitt kändisskap och kan ganska lätt försvinna frånoffentligheten. Men kungahus är ganska hårtbundna till sina roller hela livet och har svårt att drasig ur dessa förhållanden. Hur mycket vi än vattnarur kungahuset kommer vi inte ifrån att monarkin ären kvarleva från tiden före det demokratiskagenombrottet. Systemet strider mot dendemokratiska grundvärdering som säger att helafolket i fria val skall utse sina företrädare. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till minmeningsyttring till konstitutionsutskottetsbetänkande, mom. 1.Frågan om invandrares rösträtt har vi mångagånger tagit upp. Hundratusentals människor lever,arbetar och betalar skatt i sedan lång tid.De har rösträtt i kommunala val, men inte iriksdagsval. En stor del av dessa människor tillhöri praktiken den svenska arbetarklassen. Egentligenkan vi inte säga att vi har allmän och lika rösträttför alla som lever och verkar i vårt land.Jag vill därmed yrka bifall till meningsyttringenavseende mom. 8.Vi har också en utredning som sitter ochfunderar på hur folkomröstningen om EG-medlemskapet skall genomföras. Det finns en oroför att denna folkomröstning inte skall bliavgörande för frågans utgång. Därför tror jag attdet vore bra om slog fast attomröstningen skall vara avgörande, att alternativenskall vara ja eller nej och att folkomröstningen skallhållas skild från ordinarie valdag. Jag haremellertid en viss förståelse för att utskottet inteännu vill föregripa den pågående utredningen. Detär emellertid viktigt att andra partier snarastmöjligt ger sin ståndpunkt till känna i denna fråga.Anf. 104 ():Herr talman! arbetar tre styckenutredningar på det författningspolitiska fältet. Detär utredning, som skall se över i vilkenutsträckning vi behöver ändra grundlagen inför ettsvenskt inträde i EG. Det är också den s.k.personvalskommittén, som arbetar med frågan omhur vi skall kunna förstärka personvalet i Sverige.Den tredje kommittén arbetar med fri- ochrättigheter för att se över hur vi i olika sammanhangskall kunna förstärka dem. Dessutom, herr talman,pågår samtal mellan de olikapartierna om författningsfrågorna. Av detta drarjag slutsatsen att tidpunkten inte är den bästlämpade att dra i gång en stor författningsdebatt,trots att många väsentliga frågor berörs i dettabetänkande.Jag nöjer mig därför med att kommentera någrapunkter. Jag kan inte underlåta att till att vi vet att en överväldigande majoritet iSverige vill ha monarki. Jag förutsätter att BengtHurtig som nybliven demokrat, för det får jag välanta att han är när han har släppt k:et ipartibeteckningen, inte kan tänka sig någontingannat än monarki, eftersom det är vad majoritetenvill ha. Men han vill inte ha en ärftlig monarki. Dåblir min alldeles logiska slutsats: Är det envalmonarki som han är ute efter? Skall vi gå tillbakatill medeltiden och välja kungarna fortsättningsvis?Jag tror inte det skulle gå att samla någon majoritetkring det heller.Beträffande de andra frågorna som tas upp vill jagsäga att jag principiellt är anhängare av ett utvidgatfolkomröstningsinstitut. Men det har naturligtvissina nackdelar också, jag skall medge det. hade man hunnit så långt att man antagit ettvilande grundlagsbeslut som i stort sett skullekopiera den danska modellen. Dock är det kanskeför tidigt att ta ut en sådan fråga somfolkomröstningsinstitutet när det är så många andraförfattningsfrågor som diskuteras. Det får lösas i ettsenare sammanhang.Färre ledamöter i denna kammare -- ja. Men då fårvi vara införstådda med att vissa partier inte blirrepresenterade i stora delar av landet och även attfärre mandat faller på glesbygden. Det är heller inteen sak som är löst i en handvändning.En verkligt positiv sak i detta betänkande ärförslaget att nu som vilande skall anta ettgrundlagsförslag, nämligen fastslåendet avutlandssvenskarnas rösträtt. Det skall räcka medatt antingen bo i landet eller att ha varit bosattnågon gång. Det är ett stort fall framåt för dettarättvisekrav, som har funnits och som harutretts så . Det var ett nöje att vi i det härhänseendet kunde tillstyrka motionerna från tredjevice talmannen och från , som denhär gången hade plitat ihop var sitt aktstycke.Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillhemställan i betänkande nr5 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 105 v) replik:Herr talman! Jag betraktar mig inte som någonnybliven demokrat. Jag har varit demokrat så längejag har varit politiskt aktiv, sedan i tonåren.Dessutom har jag varit socialist i den meningen attdemokratin också skall kunna utsträckas tillväsentliga delar av det ekonomiska livet.Erfarenheterna av bolagshögerns övningar iBergslagen, där jag växte upp, gjorde inget annatställningstagande möjligt.När det gäller benämningen på statschefen är detnaturligtvis inte uteslutet att den skulle kunna varavald monark, vald kung. Det har förekommittidigare. Man kan tänka sig riksföreståndare ellernågon annan benämning. Innan regeringen hartittat på frågan och utarbetat förslag kan vi inte varahelt säkra på hur folk skulle ställa sig i denna fråga.Vi får ofta frågan från sådana som kommer frånländer som är republiker hur det kan komma sig attvi har kvar ett sådant här system. Jag tycker alltidatt det är bekymmersamt att klart och redigt kunnasvara på frågan.Anf. 106 () replik:Herr talman! Det är roligt att höra att -- och jag villgärna tro det -- alltid har varitdemokrat. Men jag kan också konstatera att detparti som han tillhör inte alltid har kunnat skrytamed att ha funnits på den demokratiska sidan.I övrigt är det tråkigt att har varit ettoffer för sin uppväxtmiljö. Det är sådant som harvarit modernt att åberopa.Valkungadömets renässans tror jag inte så mycketpå, om jag skall vara riktigt uppriktig.Anf. 107 () replik:Herr talman! När det gäller synen på demokratifinns det mörka kapitel i mitt partis historia. Menjag har också den erfarenheten att det finns mörkakapitel i den svenska högerns historia. Detdiskuterar jag gärna vid ett annat tillfälle. Vi vethur högern röstade när den allmänna rösträtteninfördes i och känner till händelserna under30-talet och många andra politiska situationer. Vikan diskutera hur frågan om demokrati harhanterats i högerns sfär.Anf. 108 Tredje vice talman ():Herr talman! Jag vill först, liksom ,uttrycka min tillfredsställelse över att den under såmånga år aktuella frågan om hurutlandssvenskarnas rösträtt skall regleras nukommer att få sin lösning, om inte någontingalldeles oförutsett inträffar. Det är särskilttillfredsställande för mig, eftersom jag har väcktmotioner i denna fråga under många år.Ur formell synpunkt är det här inte någon storreform. Utlandssvenskarna har efter mycket bråk idenna kammare och mycken motvilja från tidigaremajoriteter undan för undan i allt större omfattningfått rösta. Rösträtten är nu garanterad i vallagen.Det är just detta som blir den principiellaskillnaden, när vi fattat beslutet här.En reglering av medborgarnas rösträtt i vallagen ärnaturligtvis inte tillfredsställande. Vallagen kan,om man så vill, ändras genom en enkel majoritet iriksdagen vid ett beslut. När allas rösträtt ärgaranterad i grundlagen krävs två beslut med valemellan för att man skall kunna börja tafsa påbestämmelserna. Jag vill uttrycka minförvåning över att Socialdemokraterna inte hellerden här gången slutit upp omkring ett enligt minmening ganska självklart förslag, somutskottsmajoriteten tillstyrkt.Betänkandet i övrigt omfattar många mycketintressanta författningsfrågor. Utskottets slutsatserkan tyckas litet magra. Det beror på, som BirgerHagård utvecklade det, att vi harfått en lång rad utredningar som sysslar med skildadelar av författningen. Det har gjort attkonstitutionsutskottet med förhoppningar harkunnat hänvisa till dessa utredningar.Nu tycker jag ändå att utredningsverksamheten pådet här området inte är tillfredsställande. Vi harfrån efter väcktmycket omfattande motioner i författningsfrågor,där vi har krävt en mer övergripandeförfattningsutredning, som skulle kunna ta sig analla de problem som har diskuterats i fråga omförfattningen. Jag tror fortfarande att det hade variten bra ordning. Då hade man inom olika områdenkunnat väga de politiska partiernas synpunkter motvarandra. Genom ett stillsamt resonemang i enutredning, som inte hade haft alltför knappt om tid,hade man säkert kunna komma fram till positivalösningar över partigränserna. Det är jag rättövertygad om.Jag vet att samma klagomål framförs frånSocialdemokraterna vad gäller de utredningar somregeringen har tillsatt och som sysslar med olikadelar av författningen. Det förvånar mig litet,därför att Socialdemokraterna har avvisatde motioner som vi har väckt med krav på bredaförfattningsutredningar.På några punkter kan det trots allt finnas anledningatt kommentera de konkreta frågorna. En del avdem har redan varit uppe i debatten. Allt täcks intein, som jag nämnde, i de utredningar somsitter. En del av de frågor som finns med iCenterpartiets motion har aktualiserats genom des.k. samtal som pågår under med företrädare för olika partier. Det ärmöjligt att vi kan komma till skott iytterligare några frågor, men det får vi se. Minförhoppning är kanske inte så överväldigande stor,men man skall inte döma ut detta försök för det ärbehjärtansvärt.Ett bekymmer är dock att tidspressen införordentliga genomgångar av vissa frågor kan bli stor.Vi känner av tidspress också i fråga om de vanligautredningar som sitter. För att vi skall kunnaändra grundlagen inom en rimlig tid krävs, som allanu i kammaren närvarande väl känner till, attpropositionen om detta läggs fram för riksdagensenast den 18 december 1993.Folkomröstningar gillar vi också, HarrietColliander. Vi har haft förslag på detta områdeåravis i . Jag tycker för min del inte att detnuvarande folkomröstningsinstitutet är bra. Jagtänker då särskilt på de rådgivandefolkomröstningarna. Vi vet av erfarenhet att detkan bli väldigt svårt att tolka resultatet, även ompartierna har sagt att de skall respektera det. Vigrälar fortfarande då och då om hurkärnkraftsomröstningens resultat skall tolkas. Detär inte bra. Jag tycker för min del att vi borde gåvidare och ha beslutande folkomröstningar även iandra frågor än grundlagsfrågor. Samtidigtreagerade jag när sade att riksdagenskall slå fast att den förväntade folkomröstningenom EG skall bli avgörande.Samtidigt sade att folkomröstningeninte behöver ske i samband med valet. Dengrundläggande förutsättningen för en beslutandefolkomröstning är ju att den beslutas i sammaordning som finns angiven för folkomröstningaroch grundlagsfrågor. Och kommer vi inte undanvaldagen.Det innebär inte att det måste vara en sådanomröstning. Vi kan också besluta om en annanomröstning, men då blir den enligt grundlagenskrav rådgivande. Jag ville bara göra dettaförtydligande. kan alltså inte så enkeltsom tror slå fast att omröstningenskall vara avgörande, eftersom inte gärnakan gå emot gällande grundlag.Det finns naturligtvis ytterligare en möjlighet. Mankan i grundlagsenlig ordning ändra grundlagen,men det går inte förrän valet är över. Och dåhade vi ju tänkt att omröstningen redan skulle haägt rum.Harriet höll ett vackert tal om personvaloch framställde det som om det var en innovationfrån Ny demokrati. Vi får ofta höra här i riksdagenatt Ny demokrati minsann kommer med nyheter.Frågan om personval är en gammal fråga. Dessbättre finns det en utredning som nästan är färdig.Såvitt jag kan förstå blir resultatet -- efter mycketom och men -- ett förstärkt personvalsmoment ivalsystemet, vilket också jag välkomnar.Anf. 109 () replik:Herr talman! Vi har avsiktligt valt ordet''avgörande'' vid folkomröstning. Vi har funnit denkonstruktionen som den enda framkomliga, dvs.att man har en rådgivande folkomröstning somefter samtliga partiers deklaration skall avgörainriktningen av beslutet. Vi anser detta vara bättreän en beslutande omröstning, som då skullemedföra en grundlagsändring.Det här är kanske ett ''finlir'' som inte håller.Därför har jag inte heller drivit denna fråga så hårti dag. Jag har efterlyst en deklaration från de övrigapartierna om var de står. Jag begriper att de villavvakta. Men det vore nog nyttigt förfolkopinionen och för förtroendet för politikernaom man fick en klargörandeom de olika partiernas ståndpunkt. Jag kommeralltså inte att begära någon votering i den härfrågan.Anf. 110 Tredje vice talman () replik):Herr talman! Det missförstånd som jag möjligenhar gjort mig skyldig till är betingat av det som intestår i meningsyttringen. Där står att omröstningenskall vara rådgivande. Det är det alternativ som gesenligt den uppläggning som meningsyttringen har. Iså fall bör man vara uppriktig och säga att man villha en rådgivande omröstning som kan äga rum vidannan tidpunkt än i samband med val. Men manskall inte ge medborgarna ett intryck av att man ärför en beslutande folkomröstning, om man inteaccepterar att den hålls i samband med val.Det behöver naturligtvis inte finnas någon särskildanledning till misstro från medborgarnas sida, ävenom vi tvingas att ha en rådgivande folkomröstning.Såvitt jag kan förstå kommer partierna -- i den månde inte redan har gjort det -- att klart deklarera attfolkomröstningsresultatet skall följas. Det finns enliten risk för att det skulle kunna ingå fleraalternativ i folkomröstningen. Det vore naturligtvisinte bra, eftersom det då skulle kunna uppstå tvivelom folkomröstningens resultat.Anf. 111 ():Herr talman! Jag brukar inte ta till starka ord i denpolitiska debatten -- det är det så många andra somalltför ofta gör. Men känner också jag ettbehov av att få göra det.Beslutet att grundlagsfästa utlandssvenskarnasrösträtt är mycket anmärkningsvärt ochutmanande. Vi från socialdemokratisk sida är bådeförvånade och bekymrade över det borgerligabeslutet i . Vi är förvånadedärför att man fattar beslut utan att frågan harutretts. Inte den minsta utredning har föregåttbeslutet. Det enda som finns är en borgerligreservation till en författningsutredning för mångaår sedan. De borgerliga fattar sitt beslut mitt underpågående författningssamtal mellan regeringen ochoppositionen. När regeringen säger sig sökasamförstånd i författningsfrågorna, kör deborgerliga i med Nydemokratis hjälp över socialdemokraterna.Till min överraskning uttrycker tredje vice talmanglädje och tillfredsställelse över detta beslut.Vi är bekymrade över KU-beslutet, eftersom detkan vara början till ett nytt författningspolitisktklimat i , där man inte söker samförståndöver blockgränserna. Jag är rädd för att detborgerliga beslutet kan öppna dörren förensidiga politiska majoritetsbeslut, som man passarpå att fatta när man befinner sig imajoritetsställning. En sådan utveckling voremycket olycklig, både för och förpartiväsendet i vårt land.Herr talman! Jag vill inte betraktaförfattningsfrågorna som ett bland flerapolitikområden. Författningsfrågorna är speciellatill sin karaktär. De måste hanteras medhänsynstagande till betydandeminoritetsuppfattningar. Min grunduppfattning äratt det i författningspolitiken skall föras fram barasådana frågor till beslut om vilka vi kan enas överblockgränserna.Alltsedan det demokratiska genombrottet harförfattningspolitiken i ansetts varakonstituerande för överideologier. Iregeringingsformen har vi kodifierat uppnåddavinster för det konstitutionella samförståndet.Författningspolitiken har i vårt land inte varit ettområde för partipolitisk offensiv utan församverkan.När Fri- och rättighetskommittén förbereddes ochtillsattes behandlades Socialdemokraterna somvilket treprocentsparti som helst. När KUbeslutade om att ändra grundlagen förutlandssvenskarnas rösträtt, struntade de sjuborgerliga ledamöterna helt i vadsocialdemokraternas sju ledamöter ansåg. Medhjälp av Ny demokratis ledamot föreslår man enändring i grundlagen.Vi Socialdemokrater kommer inte att avbryta depågående författningssamtalen med regeringenmed hänsyn till det riksdagsbeslut om engrundlagsändring, som borgerligapartier med Ny demokratis hjälp motSocialdemokraternas vilja kommer att fatta om enstund. Men vi kommer att bära med oss beslutetsom ett övergrepp mot den samförståndsanda somsocialdemokratin upprätthållit iförfattningsfrågorna.Jag vill avsluta med en fråga till tredje vice talmanBertil Fiskesjö: Är ni borgerliga inte rädda för attert beslut kommer att bli ett prejudikat, ettfribrev för nya ensidiga politiska majoritetsbeslut iförfattningsfrågor?Her talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Anf. 112 Tredje vice talman ():Herr talman! Det var kraftfulla ord från utskottetsärade ordförande. Han sade att detta beslut varanmärkningsvärt och utmanande. Sedan satte hanin beslutet i ett sammanhang där han målade uppbilden av att en majoritet i fråga efter fråga medsärskild lustkänsla skulle köra över densocialdemokratiska minoriteten. Så är ju inte fallet.Jag är litet förvånad över denna reaktion iefterhand. Alla vi som sitter ikonstitutionsutskottet vet ju att det där sannerligeninte var någon upphetsning när dessa frågorbehandlades. Det var en lugn och sansaddiskussion -- för övrigt var det inte så mycketdiskussion över huvud taget.Jag uppfattar det så att densocialdemokratiska reservationen tillkom därför ansåg sig vara nödd och tvungen, eftersomman hade intagit den ståndpunkten tidigare. Detvar ingen argumentation mot den förändring somnu har föreslagits. Det gör mig, som jag sade, litetöverraskad över utskottsordförandens tonläge idenna fråga.Om man vill spetsa till det hela kan man frågavarför ni i sak vill att utlandssvenskarnas rösträttäven endast skall stå i vallagen? Har niplaner på att ändra vallagen och åter införa dereduktioner när det gäller tidsgränser och liknandesom tidigare fanns för utlandssvenskars rösträtt?Var finns motivet i själva sakfrågan för att inte allasvenska medborgares rösträtt skall vara garanteradi grundlagen? Det är mina frågor till utskottetsärade ordförande.Anf. 113 ():Herr talman! Jag ber att få upprepa min fråga tilltredje vice talman. Frågan löd: Är ni borgerliga interädda för att ert beslut kommer att bli ettprejudikat, ett fribrev, för nya ensidiga politiskamajoritetsbeslut i författningsfrågor? Tyvärr gerinte tredje vice talman en korrekt beskrivning avKU:s behandling. När frågan kom upp anmärktejag kort att detta var en grundlagsfråga som skallbeslutas i den ordning som vi har vant oss vid iSverige, dvs. Jag tyckte att dessa ordskulle räcka för att det inte skulle bli ett ensidigtmajoritetsbeslut.Herr talman! Jag är något bekymrad över att tredjevice talman , som tillika är en aktadstatsvetare, tar så lätt på ändringar av grundlagen.En grundlag är ett lands konstitution. Den utgördet viktigaste dokumentet i en demokrati. Denändrar man inte hur som helst eller bara därför i sin ungdom har skrivit en motion eller för vill uppfylla avgivna löften.I ett särskilt yttrande till det betänkande som vi nubehandlar skriver tredje vice talman attförfattningsfrågorna befinner sig i ett nytt skedegenom pågående partisamtal. Jag är överraskad avatt tredje vice talman inte drar några konsekvenserav vad han själv har skrivit. Varför plockar man ututlandssvenskarnas rösträtt för ett beslut, närbeslut i andra stora frågor får anstå tills dess attsamtalen är slutförda? I fråga efter fråga i dettabetänkande hänvisar KU till de pågåendesamtalen. Men i en fråga som gällerutlandssvenskarnas rösträtt slår man till direkt. Detär inte heller vilket slag som helst, utan man slår tillmed en grundlagsändring. Då kör man över enbetydande majoritet: sju borgerliga ledamöter, sjusocialdemokrater och en nydemokrat som ställerupp på den borgerliga vagnen.I majoritetens bedömning skriver man att genomett enda riksdagsbeslut med enkel majoritet kansvenska medborgare som vistas utomlands berövasrösträtten. Jag måste då fråga vilka partier tredjevice talman tror skulle fatta ett sådant beslut. Vilkaär det som tredje vice talman inte litar på i densvenska och som helt överraskandeskulle beröva en grupp rösträtten? är ju engammal demokrati. Inte kan väl någon behövafrukta att riksdag skulle fatta ett sådantodemokratiskt beslut.