prot · GG0915 · 1992-11-03 00:00:00 — Man kan även konstatera att även omutbildningen vore gratis räcker inte pengarna till ettrimligt utbildningsbidrag.Har statsrådet någon kommentar till varför alladessa pengar är intecknade i förväg? Vad kan mangöra åt det?Anf. 156 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! I första hand för jag diskussioner medArbetsmarknadsverkets ledning, men när det gällerdetta stora, närliggande distrikt händer detnaturligtvis också att jag träffarLänsarbetsnämndsdirektören direkt. Jag har ensådan träff inbokad med i Stockholmför att diskutera läget över huvud taget.När det gäller AMU-utbildningen, ser vi på AMSpå samma sätt som AMS ser påLänsarbetsnämnderna. De skall på bästa sättfördela medlen till män och kvinnor, till unga ochgamla, och till utbildning och beredskapsarbete.Ansvaret ligger i stor utsträckning på lokalLänsarbetsnämnd.Jag skall ta reda på vad som kommer att händaefter tillskottet på drygt 950 miljoner. Jag skall intelägga mig i det, men jag vill hålla mig informerad.Anf. 157 ():Herr talman! I svaret nämns att man skall försökaeffektivisera utbildningen på olika sätt. Hur månganya platser skulle det kunna innebära med dettanya arbetssätt? Enligt den preliminärabedömningen skall ju erhålla 950miljoner kronor.Såvitt jag har förstått kommer neddragningen påAMU i att innebära att man endastbehåller s.k. fasta avtal, dvs. traditionella ochdärmed kanske ganska otidsenliga utbildningar,som är relativt kostsamma.Anf. 158 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det är ju konkurrens, framför allt istörre orter, när det gäller att erbjuda utbildningartill en . En ganska hårdkonkurrens håller på att uppstå.Såvitt jag har erfarit, beror denna neddragning påatt man dels har effektiviserat inom AMU, dels hartappat kundunderlag. vänder sig ju AMU ocksåtill privata företag som köper kurser ochkonferenser. Även den delen kan komma att gålitet sämre i en situation där lönsamheten iföretagen är väldigt svag. Det är synd att behövakonstatera det. Det är ju i sådana här tider som manbör kunna passa på att utbilda sin personal.Jag vill återigen nämna den nya åtgärd som kallasarbetslivskontakt, och som kan avlasta en delgenom att viss omprioritering möjliggörs.Anf. 159 ():Herr talman! Av de rapporter som vi har fått frånLänsarbetsnämnden i kan utläsas räknar med 80 000-100 000 arbetslösa om ettår, och att man just nu ser möjlighet till åtgärder förca 2 000, utöver vad de här extra pengarna kommeratt innebära. Det gör att man blir ganska orolig,speciellt om det handlar om ganska traditionellaoch otidsenliga utbildningsplatser.Arbetsmarknadsutskottet och därmed riksdagenställer sig ju bakom uttalandet att det i detinternationella perspektivet finns anledning attvärna om en fungerande storstadsregion. Enfungerande storstadsregionen kan inte ha enmassarbetslöshet, med enbart utbildning tillexempelvis plåtslagare.Anf. 160 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! växtebankförsäkrings- och tjänstesektorn enormt i dettaområde. Det slår nu tillbaka litet, och mångamänniskor blir friställda.Avslutningsvis vill jag tala om att vi har bettArbetsmarknadsverket och AMU att omförhandla.Är utbildningarna otidsenliga på grund av att avtalhar träffats för långa perioder, måste det ligga ibägge myndigheternas intresse -- det rör sig ju omtvå statliga myndigheter -- att kunna diskutera ävenden delen. Allt bör utgå från att hjälpa denenskilde, utan vattentäta skott.Anf. 161 ():Herr talman! Jag avslutar med att än en gång tackaför svaret. Jag hoppas att riksdag och regering äveni framtiden bevakar så att de här myndigherna görsitt bästa för de arbetslösa människorna.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1992/93:90 om denregionalpolitiskt motiverade flygtrafikenAnf. 162 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra attföretagsekonomiskt olönsam men reginalpolitisktvälmotiverad flygtrafik upphör.Som frågeställaren nämnt beslöt regeringen i aprilatt det svenska inrikesflyget skulle avregleras frånden . Som ocksåkänner till har reformen inneburit att konkurrensinförts på en rad flyglinjer i hela landet, bl.a. tillnorrländska orter som , och Luleå.Planer finns på ytterligare sådan trafik tillytterligare destinationer. Konkurrensen, eller iandra fall enbart möjligheten till konkurrerandetrafik, har lett till kraftiga prissänkningar till gagnför konsumenterna på i många fall upp till 30 %.Avregleringen har således inneburit förbättringarför resenärerna, inte minst på Norrlandslinjernadär inrikesflyget kanske har sin allra störstabetydelse.Regeringen är medveten om att alla delar avflygnätet inte har samma bärkraft i den nyamarknadssituationen. Därför följer regeringen denregionalpolitiska aspekten noggrant. Det äremellertid en allmän strävan att tillåta marknadensflygoperatörer att så långt möjligt finna egnalösningar på trafikbehoven även på linjer medmindre trafikunderlag. För samtliga flygplatser somGeorg nämner i sin fråga utgår nuliksom tidigare ett särskilt statligt stöd tillflygplatshållarna av regionalpolitiska skäl.Arbetet med att utforma definitioner och närmareriktlinjer för statens ansvar inom flygtrafikområdetpågår inom . Jagavser att återkomma till dessa frågor i vinternsbudgetproposition. Mot denna bakgrund är jag nuinte beredd att vidta några ytterligare åtgärder medanledning av frågan.Anf. 163 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag skall inte nuta upp en allmän diskussion om avregleringenseffekter i olika hänseenden, utan koncentrera migtill det som jag har frågat om, nämligen insatser föratt klara viktiga regionalpolitiska linjer i det härläget.Kommunikationsministern presterar ett''understatement'' när han säger att regeringen ärmedveten om att alla delar av flygnätet inte harsamma bärkraft i den nya marknadssituationen.Det vet vi verkligen nogsamt, framför allt när detgäller inland där vissa linjer inte harnågon bärkraft alls. När det sedan sägs att man skalltillåta marknadens flygoperatörer att så långtmöjligt finna egna lösningar, kan vi bara konstateraatt marknaden inte finner några egna lösningar förvissa linjer, därför att linjerna är och förblirolönsamma och kräver samhälleliga insatser på etteller annat sätt.För närvarande sitter kommunerna emellan imånga fall. Jag kan nämna ett exempel som jagnärmast är berörd av, nämligen den nu nedlagdalinjen ----. Jag hoppas attden kan återuppstå , men detsker i så fall till en kostnad av ca 4miljoner kronor, som de bägge kommunernagemensamt får bidra till när det gäller att få i gångdriften av trafiken. Därtill kommer att dessakommuner har stora kostnader för sina flygplatser,trots det statliga bidraget.En annan linje som kommunikationsministern ärväl kunnig om, efter diverse uppvaktningar, ärÖstersund--. Den är av speciellt intresse medtanke på sjukvårdsregionens utformning, och denlinjen är inte lönsam. Situationen för den linjen ärnu icke tillfredsställande, utan det krävs ensamhällelig insats.Mot den bakgrunden, tycker jag att det skulle havarit klokt att ta till vara konkurrenskommitténsförslag att ta in avgifter för alla linjer för att få enpott att fördela. Är kommunikationsministernallvarligt bredd att pröva den lösningen?Anf. 164 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det finns ett intressant element i detGeorg säger, nämligen att det finns vissalinjer som inte är bärkraftiga, och som därför läggsned. Han nämner därefter linjen --Lycksele.Jag tycker att det i sammanhanget är värt att noteraatt Air-Hudiks nedläggning av trafiken ingalundaär ett offer på denna regerings altare när det gälleravreglering av inrikesflyget. Tvärtom, är det ju så,som säkert vet, att ägarna tilldetta bolag sögs med i den spekulationsvåg inomfastighetsmarknaden som växte fram under den tidnär och hans parti satt iregeringen. Det är resultatet av misslyckandet påfastighetsmarknaden som har inneburit att har gått i konkurs.Det var kanske ett något irrelevant exempel. SomGeorg säger kan vi nu hoppas på atttrafiken återupptas inom en snar framtid.Som vi konstaterat vid de uppvaktningar som harägt rum, finns ett särskilt ansvar för linjenÖstersund--. Jag tycker att det är värt attnotera att trafik nu har tagits upp igen. Jag sadeockså i mitt svar att vi följer detta mycket noggrantinom . Det finns en grupp somkallas FLOR-gruppen. Där ingår representanterfrån Kommunikations-, Finans-, Närings- ochArbetsmarknadsdepartementen. De följerutvecklingen och skall komma med en samladredovisning av dessa frågor i budgetpropositionen.Anf. 165 ():Herr talman! Jag tycker attkommunikationsministern på ett alldeles onödigtsätt söker polemik i denna fråga. Jag har ställtfrågan mot bakgrund av att vissa linjer ärnödvändiga att upprätthålla. Det går inte påföretagsekonomiska grunder. Så har det varit medeller utan avreglering. Före avregleringen fannssom bekant en korssubvention inom Linjeflyg ochSAS, som gjorde att man upprätthöll vissa av dessalinjer, dock inte --Vilhelmina.Jag hade räknat med att man i samband medavregleringen skulle ta till varaKonkurrenskommitténs förslag och skaffa en pottpengar genom en liten avgift.Konkurrenskommittén bedömer att man med 10 krper flygpassagerare, totalt sett på alla linjer, skullefå tillräckligt med pengar för att klara samhälletsinsatser för köp av trafik av detta slag. Därmedskulle man avlasta fattiga kommuner den börda detär att punga ut med miljoner för att över huvudtaget få flygtrafik.Anf. 166 Kommunikationsminister ():Herr talman! förslaginnebar att alla flygpassagerare i skullebetala . Detta är ingenting annat änen ny skatt. Jag är inte säker på att en ny flygskattär förenlig med de olika internationella åtagandenvi kan ha. Detta gäller särskilt i ett längreperspektiv, när vi också kommer att ha utländskaoperatörer på svenska inrikeslinjer.Jag vill avsluta med att säga till dessa frågor bereds. Jag hoppas att när vikommer till budgetpropositionen skall denutvärdering som sker inom kunnaredovisas för riksdagen.Anf. 167 ():Herr talman! Jag fann en viss tröst i löftet i svaretom att kommunikationsministern skulleåterkomma i budgetpropositionen. Men blir jagorolig, när kommunikationsministern avfärdar idénom en avgift för alla flygtrafikanter. Därigenomkunde man ju skaffa sig ekonomiska resurser för attlösa problemet.Jag vet att kommunikationsministern inte kommeratt få några resurser budgetvägen. Sådant är läget.Inte kan förhandla sig till nya pengar fördet här från finansministern, om han inte ser till attskaffa dem själv genom att ta in den avgift somKonkurrenskommittén föreslår.Då är vi tillbaka till frågan om linjen --, som vi har diskuterat många gånger.Departementet har lovat att följa frågan, attåterkomma och försöka hitta lösningar. har vien otillfredsställande lösning. SAS-Linjeflyg har ettkoncept. Det kostar några miljoner. Kan vi få dem?Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1992/93:115 om bättre serviceåt tågresenärerna på OstkustbananAnf. 168 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att skapa bättre serviceoch bättre information för tågresenärer påOstkustbanan.I enlighet med det trafikpolitiska beslutet år 1988skall SJ bedriva tågtrafik på affärsmässiga grunder.Detta innebär bl.a. att SJ självt väljer vilkainformationssystem man vill ha. Statsmakternasuppgift är i stället att fastställa de övergripandemålen för SJ:s verksamhet.Arne efterfrågar vidare mer konkurrens påjärnvägsområdet. I årets budgetproposition angerjag att avsikten är att få till stånd en ökadkonkurrens inom järnvägstrafiken. Minmålsättning är att järnvägstrafiken skall varaavreglerad senast den 1 januari 1995.Anf. 169 (nyd):Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Anledningen till att jag ställde frågan är att ingenkonkret kritik biter på SJ, som i sinmonopolställning verkar negligera resenärer. Jaghar naturligtvis för sedan tillskrivit SJ ochbett om kommentarer till ett av många relateradefall. har jag inte fått något konkretsvar.Resenärer till och från inom ett avståndpå 15--är mer eller mindre hänvisade till tåg.Det är för långt att åka bil och för nära att flyga.Det är för dåliga kommunikationer med buss --sådana går inte att ha på grund av de restriktionersom finns.Om nu Ostkustbanan får dubbelspår och snabbtåg,blir resenären ännu mer beroende av tåget. SJdäremot får allt gratis och kan i princip fortsätta attnegligera konsumenten.Många resenärer måste be sina nära anförvanter,släktingar eller grannar att hjälpa dem medbilskjuts 1--3 mil för att nå närmastejärnvägsstation Det är skrämmande att som i dagse barnfamiljer och åldringar som innan de lämnarhemmet på alla sätt resultatlöst försökt få reda påen eventuell tågförsening. De har rest en lång tidför att komma till stationen. företågets egentliga avgång blir de informerade om atttåget är avsevärt försenat. Väntan i stationshusetkan vara beklämmande. I många finns det intetillgång till någon form av dryck eller enklareförtäring, inte heller någon fungerande telefon.När de väl, efter många sorger och bedrövelser,kommer på det starkt försenade tåget och måsteinformera de oroligt väntande, har SJ följandeservice att ge: Ring om du vill, men det kostar 20kr.Jag skulle uppskatta om statsrådet kunde påverkaSJ, som trots sin monopolistiska sits kan agera somett konkurrensutsatt företag.Anf. 170 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som jag redovisar i svaret är ansvaretdelegerat till trafikverket . Jag fören dialog med SJ i olika sammanhang. Men jag haringen möjlighet att gå in och föreskriva hur Statensjärnvägar skall agera. och jag kan iegenskap av konsumenter, tågresenärer, diskuterasådana här saker med SJ.I sammanhanget vill jag gärna fästauppmärksamheten på att ärEuropas mest effektiva järnvägsföretag. Det harmoderniserats på ett dramatiskt sätt och blivitbättre undan för undan på snart sagt alla områdenvad gäller kundservice, information osv. Visst finnsdet fortfarande saker att åtgärda.Arne tycker att stationshusen ärbeklämmande. Jag vill då peka på det mycketomfattande upprustningsprogram för stationer runtomkring i landet som SJ har genomfört ochfortfarande håller på att genomföra. Det gör dessastationer till moderna resecentra med ett mycketrikt utbud av olika servicetjänster.Anf. 171 (nyd):Herr talman! Jag vill återkomma till det svarkommunikationsministern gav, att SJ skall drivaspå affärsmässiga grunder. Om man driver ettföretag på affärsmässiga grunder går det bra attfölja den linje som SJ gör i en monopolistisksituation. Företaget skulle aldrig lyckas på detsättet om det var konkurrensutsatt.Statsmakternas uppgift är att fastställa deövergripande målen. Då tycker jag att det voreklokt att säga att SJ skall behandla resenärerna somom företaget arbetade i en konkurrenssituation.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1992/93:122 om visst bidragför att minska arbetslösheten i HälleforskommunAnf. 172 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågatarbetsmarknadsministern hur stort anslaget blir tillHällefors kommun av de medel som skall satsas påvägar i skogslänen m.m. Eftersom frågan rör anslagtill vägarna har den överlämnats till mig förbesvarande.Mot bakgrund av den arbetslöshetssituation sområder har regeringen föreslagit attgenomföra arbetsmarknadspolitiska åtgärder inomett stort antal områden. Ett sådant område är detstatliga vägnätet. Dessutom finns det omfattandebehov av att vidta underhållsåtgärder på det statligavägnätet. Ett väl fungerande vägnät medför krav påunderhåll och skötsel.Riksdagen beslutade att anvisa 2,2 miljarderkronor för underhållsåtgärder på mindre vägar ochjärnvägar i syfte att skapa ökad sysselsättning ochtillväxt. I regeringens proposition om åtgärder föratt stabilisera den svenska ekonomin harregeringen föreslagit att ytterligare 1,5 miljarderkronor anvisas för samma syfte. Medlen skallanvändas för underhållsåtgärder samt investeringari objekt på länsvägar.I propositionen anges att medlen kommer att ställastill disposition för fördelning påregioner. Vid verkets fördelning skall stor hänsyntas till arbetslöshetssituationen, och föreslagnaobjekt skall därför vara sysselsättningsintensiva ochkunna sättas i gång snabbt.Under förutsättning att beslutar enligtregeringens förslag har föreslagit enpreliminär fördelning där kommuntilldelas ca 10 miljoner kronor.Anf. 173 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det var intemycket till en hårt drabbad kommun. Jag vet intehur väl kommunikationsministern känner tillproblemen i . Anledningen till min frågavar att radiolyssnarna, vid en intervju som gjordesmed arbetsmarknadsministern med anledning avatt ytterligare ett antal arbetstillfällen kommer attförsvinna från i , gavsintrycket att 1,5 miljarder skulle ställas tillHällefors och förfogande. blirresultatet alltså 10 miljoner kronor.Jag undrar hur många arbetstillfällen dessa 10miljoner ger, och hur länge.Anf. 174 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är klart att det kan föranleda enviss besvikelse om man hade förväntat sig att få 1,5miljarder och får 10 miljoner. Jag tror ändå inteatt någon vaken lyssnare trodde att 1,5 miljarderskulle gå till just dessa två kommuner.Herr talman! Låt mig i sammanhanget påpeka attsedan denna regering tillträdde har vi gjort denutan jämförelse största satsningen i modern tid påde mindre länsvägarna. Under detta år har, omriksdagen godkänner vårt förslag, 3,5 miljarderkronor satsats på regionalt viktiga mindrelänsvägar.Maud Björnemalm frågar hur mångasysselsättningstillfällen dessa pengar ger. Det kanjag naturligtvis inte svara på. Man kan ange vissanyckeltal i sammanhanget. Störreinvesteringsobjekt på vägsidan, som det ju inte ärfrågan om här, brukar kosta ungefär 1 miljonkronor per manår. Den typ av mindre projekt somdet gäller här kostar ungefär hälften perårsarbetskraft. De engagerar också mer lokalaentreprenörer och lokal arbetskraft än de riktigtstora projekten, där det kommer stora, kansket.o.m. internationella företag som entreprenörer.Siffran gäller då de direkt sysselsatta. Sedan brukarman diskutera huruvida siffran skall multiplicerasmed två eller tre, i och med de sekundära effektersom uppstår för olika företag som får arbeta medservice på de maskiner som används osv.Anf. 175 ():Herr talman! är en mycket hårt drabbadkommun. Där står 20--av befolkningenutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Närarbetsmarknadsministern besökte ochLjusnarsberg och lovade att regeringen skulle biståvar det klart att förhoppningar tändes. Det var intebara i lokalradion utan också i lokalpressen sominvånarna gavs intrycket att det skulle bli en rejälsatsning på de vägar som behöver rustas upp. Närman sedan frågar får man svaret att det blir 10miljoner.Anf. 176 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har inte någon statistik tillgängligöver hur mycket av tidigare s.k. paket som harkommit just kommun till del. Men jagtror att det måste vara mer än dessa pengar somkommit kommun till del totalt under dethär året genom anslag som gått antingen viaVägverket eller via de entreprenörer som anlitatsför att utföra dessa jobb.Anf. 177 ():Herr talman! AMS har ju ställt en del medel tillförfogande för utbildning, men det har varit dåligtmed satsningar på vägar i kommun. Desista var de som den socialdemokratiska regeringengjorde. Om jag minns rätt satsade man ungefär 50miljoner på vägarna där. Det skulle behövasytterligare en rejäl satsning, i all synnerhet med denarbetsmarknadssituation som råder.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1992/93:131 ombränsletransporterna till ArlandaAnf. 178 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att skapa säkraoch från miljösynpunkt acceptablabränsletransporter till Arlanda.Som frågeställaren nämnt finns planer på atttransportera flygbränsle via tillArlanda.Arbetet med att finna godtagbaratransportlösningar för bränsletransporterna tillArlanda har pågått alltsedan mitten av 1980-talet.Ett flertal olika lösningar har analyserats bl.a.möjligheten att utnyttja Käppalatunneln.Förberedelser för en sådan lösning har redanvidtagits vid flygplats.Min principiella inställning är att de intressentersom vill medverka i transporterna av bränsle tillArlanda måste finna den lösning som från olikautgångspunkter är den bästa. Någon sådan lösninghar ännu inte presenterats, men jag vet attalternativa förslag diskuteras.Avslutningsvis är det alltså intressenterna som kanta nödvändiga initiativ i detta läge.Anf. 179 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det finns ettpositivt anslag i svaret, och det är jag glad för.Men antag, herr kommunikationsminister, att detinträffar en olycka med en stor tankbil påValhallavägen någon dag framöver. Finns då denberedskap som behövs? Kankommunikationsministern garantera det? Vem fårytterst ta ansvaret för detta? Det gäller det formellaansvaret, men framför allt det ansvar som mankräver i folkmun vid en sådan olycka.Jag tycker att detta är allvarligt med tanke påmiljön och vad olyckan kan innebära förmänniskor. Det är i alla fall ett femtiotal storatankbilar som går från påLidingön upp till Arlanda.Även om svaret har en positiv underton är det litetför diffust. Det verkar inte som omkommunikationsministern tar klar ställning, ochdet skulle jag gärna vilja att han gjorde vid det härtillfället. När kan t.ex. en sådan lösning somkommunikationsministern talar om i svaret kommatill stånd? Är det över huvud taget bråttom? Detstår inte heller i svaret. Det finns tillfälle att sägadet nu i talarstolen.Mer intressant är vad kommunikationsministernföredrar för lösning. Är det bra att forslaflygfotogen med stora bilar, vare sig det är frånLidingön till eller från genomNorrtälje ner till ? Det är också en mycketintressant fråga som jag skulle vilja få belyst.Anf. 180 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt oss börja med vissagrundläggande fakta i sammanhanget. Det handlarom i genomsnitt 50 bilar som går tillArlanda flygplats. Dessa 50 bilar utgör avdet totala antalet tankbilar som lämnaroljeterminalen vid och går viaValhallavägen och vidare. Vi löser alltså inteproblemet, även om alla bilarna till skulleupphöra att gå den vägen. Kvar blir de 80 %avbilarna som ändå skulle gå där. Säkerheten i det häravseendet måste naturligtvis bevakas ytterstnoggrant, och det görs för närvarande.Alf Wennerfors vill att jag skall ta ställning tilldetta. Det finns en mängd frågor där vi skulle önskaandra transportsystem än de vi har . Frågan ärdå vilken roll staten skall ha för att åstadkommadessa förändringar.I den här delen har staten faktiskt gjort sin andelgenom att på helt förbereda ochgöra de installationer som behövs för att dra framen pipe line via Käppalatunneln. Allt är klappat ochklart från statens sida. väntar vi på attintressenterna som transporterar olja skall göra sindel av detta. Min önskan är självfallet att detta skallske så snabbt som möjligt. Det är väsentligt att fåbort dessa 50 bilar, även om de bara utgör . delen delar jag helt . 181 ():Herr talman! Statsrådet säger själv i svaret att manhar försökt att lösa den här frågan ända sedanmitten av 80-talet. Det här är en mycket angelägenfråga. Om nu den tidigare regeringen har sölat, fårinte den här regeringen göra det. Därför ligger detett mycket stort ansvar påkommunikationsministern att verkligen påskyndadet hela.Nu säger statsrådet att detta måste fram så snartsom möjligt. Vad menas med det? Är , treår, eller är det ytterligare sju, ? Det ärju den tid som har gått sedan man började försökalösa den här frågan? Det är ändå för diffust. Inteminst de som är beroende av detta uppe i Roslagenskulle vilja ha ett mycket klarare besked. Folk däruppe tror ju nu att man tänker flytta övertransporterna från och upptill via ner till . Därär ju riskerna lika stora.Anf. 182 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill upprepa att detegentligen inte är en uppgift för staten att tala omhur man skall transportera bränsle.