prot · GF0957 · 1992-02-04 00:00:00 — Därför tycker jag att detär bra att det finns möjligheter även för andra barn-och ungdomsorganisationer än dem som är knutnatill trossamfunden att få ett sådant stöd för sinlokalförsörjning.Min erfarenhet är, efter att ha besökt ganska mångabarn- och ungdomsorganisationer, att mångaarbetar i mycket torftiga lokaler som måste te sigganska trista för ungdomar om de jämför dem medvad framför allt det kommersiella nöjeslivet kanerbjuda.Den fråga som jag ställer mig efter att ha tagit delav svaret är om fördelningen av stödet kan tänkasmotsvara behovet hos trossamfundens barn- ochungdomsorganisationer och deras lokalförsörjning,som ju får 4 miljoner, och hos alla andra barn- ochungdomsorganisationer, som skall dela på 10miljoner. Är det grundat på en uppfattning om attdet är där som behoven är störst? Min erfarenhet ärkanske att just trossamfundens barn- ochungdomsorganisationer är ganska välförsedda isamband med sina kyrkor. Den andra frågan ärvilken fördelning som skett av de 10 miljoner somdelats ut.Anf. 85 Civilminister ():Herr talman! Jag skall börja bakifrån och svara påfrågan angående fördelningen. Den har precispåbörjats , så därför har jag ingenöverblick och vet alltså inte ännu hur fördelningenkommer att bli. Men vår inriktning är att övervakaoch se till att det blir någorlunda jämn fördelning,även om inriktningen när det gäller fördelningen avstödet har varit att se till nyttan av verksamheten,inte millimeterrättvisan.När det gäller stödet till trossamfundensungdomsorganisationer, som ju har höjts från 3 till4 miljoner , är förklaringen den att det harkommit så väldigt många fler ansökningar. Förraåret hade vi 32 och 72 trossamfund som skall fådela på summan. Fördelningen avgörs till trossamfunden.Den avgör internt hur mycket man vill fördela påvarje trossamfund som det handlar om. Jag tror nogatt man kan säga överlag att det sker en rättvisfördelning. Man ser alltså till vilken nyttaverksamheten kan vara och bedömer därefter.Dessa 10 miljoner har som sagt just börjat delas ut.Anf. 86 ():Herr talman! Jag är medveten om att någon exaktmillimeterrättvisa inte går att få. Summorna äralldeles för små för att klara det, för vi har enuppsjö av olika organisationer och behoven ärmycket stora. Jag hoppas att jag inte behöver tolkacivilministern så att betydelsen av trossamfundensbarn- och ungdomsverksamhet bedöms större änalla andra organisationers. Jag tänker på allt ifrånidrottsrörelser, politiska ungdomsförbund, scouter,Unga Örnar, handikapporganisationer tillinvandrarorganisationer. Kan vi se fram emot attdessa också kan få ett ökat stöd?Anf. 87 Civilminister ():Herr talman! Det är inte så att trossamfunden får4 miljoner av dessa 10 miljoner och att de andraskall dela på resten. Det är två olika potter.Fördelningen görs med utgångspunkten att allaskall kunna söka stödet. Det händer ibland att detkommer in litet ojämnt med ansökningar, att vissaorganisationer söker mer än andra. Meninriktningen är helt klart att vi skall fördela så brasom vi någonsin kan. Vi tycker att allaungdomsverksamheter har samma rätt att få dessapengar och gör ett lika värdefullt arbete. 88 ():Herr talman! Jag tog upp denna fråga delvis därföratt det här kanske inte är riktigt känt ute. Jaghoppas att den här debatten och uppmärksamhetenmåhända kan göra att också andra barn- ochungdomsorganisationer kommer in medansökningar så att det kommer att finnas anledningatt öka på dessa tio miljoner, för behoven är vidamycket större. Har jag gett civilministern ett braargument där tycker jag att jag har gjort en brainsats. 89 Civilminister ():Herr talman! Jag får då säga att det är ett vällovligtsyfte.f2 > Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1991/92:332 om villkoren förde turkbulgarer som återvänt till BulgarienAnf. 90 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig hurregeringen låtit informera sig om villkoren för debulgarienturkar som inte fått stanna i utanåtervänt till Bulgarien.Regeringen håller sig fortlöpande informerad omläget i , genom bl.a. regelbundenrapportering från den svenska ambassaden i ,men också genom att ta del av information frånandra källor.Bulgarien befinner sig i snabb politisk utveckling ipositiv riktning. Lagar med syfte att värna demänskliga rättigheterna antas successivt. Lagarsom ger etniska turkar rätt att återfå sinaursprungliga namn och om rätt tillhemspråksundervisning på bl.a. turkiska harnyligen antagits.De problem som uppstår för hemvändandebulgarienturkar, t.ex. bristen på bostäder, tyckshuvudsakligen vara en följd av den allmännaekonomiska situationen i landet.Mot bakgrund av denna utveckling har det intefunnits anledning att mer systematiskt följa upp hurenskilda individer som avvisats från funnitsig till rätta.Sveriges och övriga länders möjligheter att följautvecklingen i -- såväl generellt som ienskilda fall -- kommer förhoppningsvis att kunnastärkas i och med att FN:sflyktingkommissarie avser öppna ett lokalkontor iBulgarien.Anf. 91 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jaghar ställt den här frågan egentligen på uppdrag aven kvinna i min valkrets i . Hon ären av de många människor som är engagerade förflyktingarnas sak. Hon är orolig, ängslig och hon ären av de många som känner för de turkbulgarersom gömmer sig i undan myndigheternasverkställighet av beslut som har fattats om att deinte får stanna i Sverige.Nu har vi fått svar, och det tackar vi för. Vad som äroklart för mig efter att ha tagit del av svaret är omhon kan känna sig lugn eller inte. Låt mig formuleradet så här: Vad betyder svaret beträffandemyndigheternas praxis framöver när det gäller attverkställa beslut om att turkbulgarer som önskarstanna i inte får stanna i utan måstelämna landet? Kommer myndigheterna ävenfortsättningsvis att låta dessa beslut gå iverkställighet eller avser de att avvakta i väntan påbättre kunskaper om vad som faktiskt händer deturkbulgarer som har fått återvända tillBulgarien?Anf. 92 Kulturminister ():Herr talman! I de informationer som vi har fåttfinns ingenting som talar emot att de turkbulgarer,som har fått sitt skyddsbehov prövat och som harfått avslag på sin ansökan, skulle kunna åka hem ifull förvissning om att de inte kommer att råka utför förföljelse i . För detta talar inte minstatt Bulgarienturkarnas politiska parti, MRF, nusitter i parlamentet. Partiet har en nyckelrolldärigenom att regeringen inte har en egenmajoritet. Som jag har påpekat har även ettlagstiftningsarbete påbörjats, vilket innebär attBulgarienturkarnas rättigheter tas till vara.Vi kan även se på tillströmningen till . 1989kom 5 022 Bulgarienturkar. 1990 kom 355. 1991,alltså , kom så få att man inte ens har ensärskild redovisning av dem, utan de ingår igruppen Övriga. Det är ett tecken på att situationeni dag är annorlunda i Bulgarien.Anf. 93 ():Herr talman! Låt mig då ställa en sista fråga så attjag som för talan här och de som egentligen harinitierat frågan kan känna oss någorlunda säkra påatt vi har förstått svaret. Statsrådet valde attformulera sig så här: ''Ingenting i den informationsom vi nu har tyder på'', osv. Jag respekterar detsvaret. Låt mig bara lägga till en följdfråga: Är deninformation som statsrådet och myndighetenförfogar över tillräcklig för att den skall kännasbetryggande såsom underlag för den praxis somtillämpas?Anf. 94 Kulturminister ():Herr talman! Svaret på den frågan är obetingat ja.Jag har personligen talat med vår ambassadör iBulgarien, när han var hemma försändebudsmötet. Han betygade att situationen iBulgarien nu är helt säker för Bulgarienturkarna.f2 > Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1991/92:358 om åtgärder motfrämlingsfientlighet och rasism Anf. 95Kulturminister ():Herr talman! har frågat migvad regeringen gör konkret för att bekämpa denfrämlingsfientlighet och rasism som breder ut sigalltmer. Jag hänvisar till den information som jagtidigare har lämnat om regeringensarbete mot främlingsfientlighet och rasism.Anf. 96 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det ärnaturligtvis intressant att få en redogörelse för vadregeringen vill göra för att motverkafrämlingsfientlighet och rasism. Jag har frågat efterkonkreta åtgärder. I regeringsförklaringenuttalades ju att främlingsfientlighet och rasismskulle bekämpas. Det har tagit förregeringen att komma fram med förslag.Främlingsfientliga tendenser har vi sett och de har trappats upp.Jag tycker nog att det behövs olika former avåtgärder. Det behövs åtgärder nu och det behövsåtgärder . Det behövs konkreta åtgärder ochattitydpåverkande ågärder. Det behövs ävenmanifestationer för att kraftigt markera att vi intetolerar våld, våldshandlingar, främlingsfientlighetoch rasism i vårt samhälle. En del av de åtgärdersom regeringen redovisar är inte nya.Jag sade i debatten att det fanns tvåkonkreta åtgärder. När jag nu läste igenom BirgitFriggebos redogörelse för regeringens åtgärder, sågjag att det egentligen inte finns några konkretaåtgärder. Min fråga kvarstår därför.Anf. 97 Kulturminister ():Herr talman! Att åtgärderna inte är helt nya ochfärska för dagen innebär inte att de är sämre. MaudBjörnemalm sade själv att detta är ett långsiktigtarbete, och det är det förvisso. Jag har i mininformation tidigare redovisat en rad saker som vigör och som har långsiktig inverkan. Jag tycker attdet är väldigt viktigt att vi undanröjermissförhållanden som det med rätta riktas kritikmot. Det har varit fråga om att minskaväntetiderna, att påskynda utlänningsnämndensinrättande och ge den extra resurser samt att få enstriktare asylpraxis så att inte de som ärfrämlingsfientliga får underlag för sin kritik, t.ex.när det gäller ekonomiska flyktingar i Sverige.Detta är en oerhört viktig fråga.Vi har vidtagit ytterligare åtgärder.Läroplanskommittén har fått nya direktiv, som justskall ta upp frågan om skolans möjligheter.Civildepartementet har påbörjat ett arbete för attskicka ut information. Vi har i budgeten föreslagitextra pengar, 10 milj.kr., för att motverka rasism.Jag vet inte vilka krav har påkonkreta åtgärder, om detta inte är i högsta gradkonkreta åtgärder.Anf. 98 ():Herr talman! Jag har inte sagt att regeringen harföreslagit dåliga åtgärder -- tvärtom. Jag tycker attdet är bra att vi gör detta. Men vad jag efterlystevar åtgärder . De flesta av dessa åtgärder sker påsikt. Vad man tänker göra i skolan är ocksånågonting . Det är väldigt viktigt att man justnu går in och gör konkreta saker. Rädslan ochskräcken hos människorna är påtagliga.Ungdomarna protesterar. Äldre protesterar.Invandrare protesterar och demonstrerar. Härkommer regeringen med förslag till bra menlångsiktiga åtgärder. Jag tror att vi behövermarkera att regeringen gör insatser nu.Anf. 99 Kulturminister ():Herr talman! Självklart skall vi göra insatser nu.Det skall alltid göras insatser. Vad som är viktigt nuär för det första att polisen kan fånga dessabrottslingar. Vi har utlyst en belöning till dem somkan lämna information. För det andra solidariserarvi oss med invandrarna och med dem som hardrabbats av dessa dåd.Vi ger från riksdag och regering uttryck för att vihar förståelse för den rädsla som finns hosinvandrare. Människor har lutat sitt huvud mot minaxel och gråtit ut, därför att de känner en så oerhörtstor rädsla. Det är viktigt att vi visar att vi förstårdetta. Vi kan delta i manifestationer, ta avstånd ochgemensamt visa på att vi inte accepterar dessavåldsdåd i vårt samhälle. Detta är ettopinionsbildningsarbete som inte heller skallundervärderas eller nedvärderas. Under tidenarbetar vi även konkret med de åtgärder som jag nuhar redovisat.Anf. 100 ():Herr talman! Det är bra, men jag tycker ändå skall gå ut med ett starkare opinionsbildandeoch attitydpåverkande arbete. Jag vill avsluta medatt citera vad har sagt,nämligen att hatet mot invandrarna gör oss alla tillfrämlingar.f2 > Överläggningen var härmed avslutad.Ajournering f3 > Kammaren beslöt påförslag av förste vice talmannen att ajourneraförhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingar f3 > Förhandlingarnaåterupptogs kl. 18.00.18 § Svar på fråga 1991/92:349 om detkontanta arbetsmarknadsstödet Anf. 101Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om vilkabelopp som jag beräknar att kontantstödenkommer att uppgå till under åren 1992 och 1993.Frågan har ställts med anledning av attarbetsmarknadsstyrelsens generaldirektörberäknat utbetalningarna av sådant stöd tillmellan 25 och 30 miljarder kronor.I budgetpropositionen beräknas kostnaderna fördet kontanta understödet till ca 18 miljarderkronor under /93.Beräkningen grundar sig på finansplanensbedömning av hur svensk ekonomi ocharbetsmarknad kommer att utvecklas under åren1992 och 1993. Efter finansplanensoffentliggörande har det emellertid tillkommitomständigheter som försvårar bedömningen avsåväl den svenska som den internationellaekonomiska utvecklingen. Detbedömningsunderlag, som föreligger förnärvarande, är därför inte sådant att man medsäkerhet kan förutsäga hur utbetalningarna avkontantstöd kommer att utvecklas under detkommande budgetåret.Jag följer emellertid utvecklingen noga och jagkommer att i samband medkompletteringspropositionen göra en nybedömning av läget på arbetsmarknaden.Anf. 102 ():Fru talman! Jag skall be att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret.Det är bara att konstatera att det ser ut att gå moten hotfull utveckling när det gäller kostnadernaför det kontanta arbetsmarknadsstödet. Vi harfrån socialdemokratiskt håll i våra motioner --särskilt motionen om det goda arbetet -- lagt framförslag om att man skall omvandla delar av detkontanta arbetsmarknadsstödet till aktivaåtgärder, och vi har bett regeringen utarbetaförslag på sådana åtgärder ikompletteringspropositionen.Jag skulle därför vilja ställa en följdfråga tillarbetsmarknadsministern. Hararbetsmarknadsministern tagit initiativ till attpåbörja ett sådant arbete på departementet och iregeringen? Med anledning av den informationsom vi nu har fått ifrån byggentreprenörerna villjag också ställa en fråga om deinfrastruktursatsningar som särskilt finns påkommunikationsdepartementets område. Manställer sig frågan: Vart tog vägen vägen? Hararbetsmarknadsministern gjort sig underrättadom hur det egentligen står till med deinfrastruktursatsningar som man i andrasammanhang har sagt skall ge så många jobb?Anf. 103 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! I det stora vägpaket som densocialdemokratiska regeringen litet i panik lade uti augusti är det många projekt som kommer i gångmycket sent och dåligt. Det gäller kulturområdensom man måste se på. Det gäller ganskabesvärliga miljöprövningar. Det finns också svåramarklösenfrågor, som gör att objekten ser ut attkunna komma i gång sent. Det finns även flerahuvudmän i form av kommuner, landsting ochstaten. Man blir inte sams om vägtrafikavgifteroch liknande saker. Det råder politisk oenighetom vissa leder. Ett par partier håller på en led,och andra partier håller på en annan led. Dettamedför att jag själv är mycket tveksam till vilkennytta de här stora jobben kommer att vara underlågkonjunkturtiden.Däremot det paket som den här regeringen ladefram och som fattade beslut om idecember kommer i sin helhet att kunna byggasupp . I en arbetsgrupp pågår ett arbetemed en framtida beredskap för att kunna mata innya objekt. Jag är personligen mycket tveksam tillatt vissa stora objekt kommer i gång. Det vill jagomtala.När det gäller arbetsmarknadsfonden, pengarnatill de arbetslösa, föreslog socialdemokraterna iseptember -- medan de hade kvarregeringsmakten -- att man skulle ta drygt tvåmiljarder och betala åtgärder. Vi tog det öppet ibudgeten, eftersom vi såg hur pengarna sinade iarbetsmarknadsfonden.Anf. 104 ():Fru talman! Vi riskerar ändå, ,att få göra utbetalningar av kontantarbetsmarknadsstöd i storleksordningen uppemot30 miljarder kronor om hotbilden förverkligas. Viskulle kunna göra oändligt mycket mera och fåmycket mer nytta av dessa pengar om vi i ställetkunde hålla folk i arbete.Börje säger att det paket som vårregering lade fram inte kommer att få någoneffekt medan det paket som den nuvaranderegeringen har lagt fram skall få goda effekter.Det fodrar väl mer än att föra dendiskussionen. Låt mig bara referera till vad somsägs i den skrift som vi har fått frånbyggentreprenörerna. Där sägs att till dettakommer att man nu för att sänka kostnadernamed skall omförhandla projekten.Det är väl kanske en av orsakerna till att det blirförseningar. Man säger vidare att detunderstryker behovet av att påskynda ytterligarepersonalnedskärningar så att man inte på grundav överkapacitet tvingas ta uppdrag till priser sompå sikt hotar företagens existens. Det är denutveckling som byggentreprenörerna ser på dethär området.Anf. 105 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det var inte jag som sade att detsocialdemokratiska paketet inte gav någraeffekter. En del objekt ger effekter, men det finnshär stora objekt som ser ut att vara myckettungstartade av många skäl som jag kort berörde.Är det verkligen mening att maninte skall ta till vara att det går att göraupphandlingar som är billigare? Eftersomdet rör sig om mycket stora pengar kan mangenomföra ytterligare åtskilliga vägmil genom detlägre priset. Jag tycker att det känns litetoansvarigt om man inte försöker omförhandlaobjekten och få dem till rätt pris i dag.Det skulle finnas betydligt mindre pengar iarbetsmarknadsfonden om socialdemokraternapå olika sätt skulle ha fått sin vilja igenom. Ni ficker vilja igenom när facken fick engåva på 2,5 miljarder. Hade det inte skett hade vihaft 3,5 miljarder extra i fonden i dag.Anf. 106 ():Fru talman! Det var fackens pengar som fackenfick tillbaka. Men debatter är förkorta för att man skall kunna gå in på det.När det gäller de som man beräknaratt man skall spara genom att omförhandla, är detväl obestridligt så att om man inte är snabb i sinaåtgärder kan detta ytterligare försena projektensigångsättande.Dessutom, , tänker intekommunikationsdepartementet användapengarna till infrastruktursatsningar. De skallläggas på vägunderhåll. Det är en mycket märkligutveckling för de pengar vi har avsatt förinfrastruktursatsningar. Om man kan fåprojekten billigare genomförda kommer man attta pengarna och använda dem till vägunderhåll.Det är en utveckling som jag tycker attarbetsmarknadsministern gentemotkommunikationsdepartementet skulle gå tillstorms mot. Det vi i reella pengar har avsatt förinfrastruktursatsningar och för att lätta upp påarbetsmarknaden skall enligt min meninganvändas till just infrastruktursatsningar.Anf. 107 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det skall självklart förhandlassnabbt. När det sedan gäller vem som ägerpengarna i fonderna, har faktiskt av medlenvarit statsbidrag och egenavgift. Det skullevara skönt för alla om vi hade haft ytterligare3,5 miljarder i arbetsmarknadsfonden, eftersomden lågkonjunktur vi upplever är tung, djup ochlångvarig.Sedan till infrastrukturupphandlingarna. Omman har ett antal objekt som kan upphandlasbilligare, och man behöver vidta åtgärder påandra håll i landet där det är minst lika storarbetslöshet och vägarna knappast är farbara, ärdet lika viktigt för folkhushållet som att arbetetmed dessa stora objekt kommer i gång. Detta svärinte emot varanda, utan man skall vara glad ochtacksam om vi kan upphandla de stora objekten30 % billigare.Anf. 108 ():Fru talman! Detta tvivlar jag starkt på. Det ärsnarare på det sättet att man tar pengar fråninfrastruktursatsningarna och lägger på vanligtvägunderhåll, något som man annars hade fått taöver statsbudgeten.När det sedan gäller egenavgiften och A-kassan ärni nu genom det beslut har fattat ochdet förslag ni har lagt fram i full färd med att tatillbaks de pengar som var fackens, och somfacken också fick. Det tar ni nu tillbaka genom atthöja egenavgiften. Men egenavgiften är ingenfinansieringsväg. Låt mig påminna om att vimåste höja avgiften med . per betalandemedlem, om alla i A-kassorna kan betala avgift,för att få in . Utvecklingenpekar nu på att kostnaderna kommer att öka från18 miljarder till uppåt 30 miljarder, och det visarpå orimligheten att finansiera det den vägen.f2 > Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:351 om AMSekonomiska resurser för att aktivera arbetslösaAnf. 109 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig omAMS för nästa budgetår fått större resurser för attaktivera arbetslösa än man har fått för förstahalvåret 1992.Regeringens förslag budgetpropositioninnebär en kraftig förstärkning av dearbetsmarknadspolitiska resurserna i förhållandetill vad som föreslogs i förra åretsbudgetproposition. Den nuvarande regeringenhar dessutom, genom förslag i tilläggsbudget I ochvia finansfullmakt, förstärkt dearbetsmarknadspolitiska resurserna under senaredelen av innevarande budgetår. Dessaförstärkningar innebär att lika många arbetslösakan få utbildning eller nytta av någon annanarbetsmarknadspolitisk åtgärd under de bådabudgetåren.En viktig skillnad är dock att den nuvaranderegeringen, trots det ansträngda statsfinansiellaläget, redan i budgetpropositionen föreslår attomfattande resurser skall anvisas tillarbetsmarknadspolitiken. Detta tillvägagångssättinnebär att arbetsmarknadsverket får bättreförutsättningar att planera för insatserna undernästa budgetår.Avslutningsvis vill jag påpeka att de nuvarandehöga arbetslöshetstalen ökar kraven på att dearbetsmarknadspolitiska resurserna användseffektivt. Av den anledningen ser regeringen förnärvarande över den s.k. ungdomsgarantin medsyfte att skapa meningsfulla praktikplatser förarbetslösa ungdomar inom helaarbetsmarknaden.Anf. 110 ():Fru talman! Jag får tackaarbetsmarknadsministern för svaret, även om jaginte anser att det är ett riktigt svar på denkonkreta frågan.Det har inte gjorts en riktigt rättvis beskrivning avhur mycket resurser som finns att tillgå förinnevarande budgetår. Om jag har lagt ihopsiffrorna rätt, både det som föreslogs ipropositionen , ikompletteringspropositionen, i tilläggsbudgetenoch finansfullmakten, kommer man upp i ensumma på . föreslås 19,6miljarder. Jag tycker inte att man kan utläsa attdet blir så förfärligt mycket mer, vilket görsgällande i svaret.Det kan väl inte vara så, att man ute i länen intekan bedöma situationen? Vi får med jämnamellanrum larmrapporter om att man är tvungenatt dra ner på utbildningen, eftersom man inte vethuruvida det finns resurser så att man klarar det.Då har det inte givits trygghet åt länen.Jag vill komplettera bilden med en annan fråga,nämligen stödet till företagsutbildningen ochförsöksverksamheten med ökat företagsstöd. Närvi nu börjat få litet snurr på detta och företagenbörjat inse att detta är ganska bra att använda i ensådan här situation, föreslår regeringen att stödetskall bort. I budgetpropositionen säger ministern:Jag finner inget skäl att föreslå någon förlängningav denna försöksverksamhet. Det lämnas intenågon motivering. Min fråga kvarstårfortfarande: Finns det tillräckliga resurser?Anf. 111 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Om man summerar vad som finnstillgängligt för innevarande budgetår, finner manatt den uträkning som gör är riktig.Det jag pekade på är att medel fyllts på ett antalgånger under budgetåret, och det så sent som idecember. Utöver vad som föreslogs av den förraregeringen för detta budgetår har det tillkommitöver för att hålla iåtgärder, vilket är den siffra AMS i principfortfarande menar är taket.Nu är jag litet tveksam till om det är taket. Om mantittar på län som , länoch några till ligger man där klart över dessa tal,och där kommer vi att sätta in litetspecialundersökningar för att se om det är effektivtmed så höga tal som 4--i åtgärder. Här har vi enviss beredskap. Jag vill betona att regeringen i sinhelhet har inriktningen att arbetslinjen skall gälla.Men vi behärskar inte internationell konjunkturoch sådana saker, så vi vet inte riktigt hur besvärligtdet blir framöver.Anf. 112 ():Fru talman! Jag hoppas att regeringen tar till sigall den information den kan få i den här frågan. Jagtänker då på den artikel som fanns i DagensNyheter där varmycket orolig för utvecklingen.