prot · GF0970 · 1992-02-26 00:00:00 — Det är uppenbart att politiksnarare leder till att regimen får argument för enhårdhänt politik när vidtar ekonomiskutpressning och visar militära muskler. Att USAbestraffar ett helt folk med fattigdom ochumbäranden gagnar inte kampen för demokrati.Det är det kubanska folket som kan ändrapolitiken.Sveriges solidariska identitet i världen måste varaatt stödja folkens egna ansträngningar att skapabättre levnadsförhållanden och mänskligarättigheter. I vår nu så Europainriktade debatt fårvi inte glömma att är större än EG ochvärlden är ännu större än Europa.Avsnitt II (EES/EG-frågor m.m.)Anf. 14 ():Herr talman! För att vi i skall kunnautveckla välfärden och skapa socialaoch materiella förbättringar, kommer vi att varaberoende av ett väsentligt ökat europeisktsamarbete. har ekonomiernasammanflätats dramatiskt tätare än någonsintidigare.Vi socialdemokrater menar att vi också har ettbidrag att ge till utveckling i denomvälvning och i den omstöpning som pågår. Vihar något att bidra med när det gällersysselsättningspolitik, arbete och välfärd, när detgäller miljö, fackligt inflytande, att skapa bättreförhållanden i arbetslivet, i frågan om kampen motfrämligsfientlighet och rasism, och det arbete somalla måste delta i för att underlätta Östeuropasövergång till demokrati och en modern ekonomi.Detta har vi belyst i vår partimotion om EG.Med blir vi helt ekonomisktinlemmade i EG:s inre marknad. Det är ocksåavsikten med avtalet. Det vore orimligt om vi dåinte också skulle kunna vara med och delta där debeslut fattas som kommer att påverka vår dagligaekonomiska verklighet. Jag tror att det snarare ärså, att om vi skulle säga nej till medlemskap i ,skulle framtida generationer komma att fråga sigvad det var för politiker som arbetade i ibörjan av och som kunde acceptera attSverige blev ekonomiskt helt beroende av EG:smarknad, men som såg till att vi inte fick inflytandeoch vara med i de beslutande församlingarna. Jagtror att man i så fall, med viss rätt, skulle se på ossmed en blandning av rejält oförstående, ilska ochbesvikelse.Ett medlemskap i är på många sätt viktigt förSverige. Det är i det sammanhanget oroande attBildt-regeringen i väsentliga frågor är ur takt meddet som händer i . Här i vill denborgerliga regeringen minska det fackligainflytandet, minska kollektivavtalens roll,som kollektivavtal får sitt genombrott iEG:s regelsystem och som man iMaastricht ger ökad vikt åt arbetslivsfrågor ochfackligt inflytande.I doktrinärt nyliberalt nit vill nu också regeringen iSverige avlöva samhället resurser och instrument iindustripolitik, näringspolitik och forskningsfrågor.Det är som just forskning, infrastrukturoch industripolitik med ett väsentligt samhälleligtengagemang blir en allt viktigare del av EG:sutveckling i den fas vi nu kan se framför oss.Herr talman! Det finns en logik i denna utvecklinginom EG. Det är en logik som uppenbarligen Bildt-regeringen inte begriper. Att dessa frågor nu fårökad tyngd i EG har att göra med att besluten omden stora harmoniserade ekonomiska inremarknaden skall bli verklighet om bara . Allavet att den marknaden, som på många sätt innebärekonomiska fördelar, också kommer att medföraen i vissa avseenden häftig strukturomvandling ochstora omställningsproblem för många människor,företag och regioner.Därför kräver just införandet av denharmoniserade marknaden att man också byggerupp en industripolitik, regionalpolitik ochforskningspolitik och ger den sociala trygghetenoch arbetslivsfrågorna ökad vikt, för att kunna setill att strukturomvandlingen inte kommer attdrabba människor och företag på ett sätt somskadar och lämnar svåra ärr i samhällena. Detgäller också att skapa nya arbetstillfällen genom attstimulera och hjälpa fram ny teknologi, nyframtidsinriktad forskning och nya branscher somkan ta vid i stället för dem som istrukturomvandlingen kommer att försvagas ellerförsvinna.Denna politiska logik, som i hög grad präglar EG:snuvarande dagordning, är någonting som tydligen,tyvärr, den svenska Bildt-regeringen inte harfantasi att förstå.Vi socialdemokrater kommer att mycket noga följaden medlemskapsförhandling som tar vid. Vikommer att ställa krav på förhandlingen i sådanafrågor där utfallet kan bli olika beroende på hurförhandlingarna förs. Det gäller exempelvisregionalpolitiken, vissa delar av arbetsrätten,konsument- och livsmedelspolitiken, och det gällerinte minst frågor om hälsa och miljö och deövergångsregler som kommer att aktualiseras isamband med att skall ersättas avmedlemskapsregler.Det är också viktigt, menar vi, att tar medsig in i EG sina goda kontakter med länder i tredjevärlden och att vi inte gör oss urarva när det gällerrelationerna med folk, rörelser och länder utanförEuropa. Det är inte avskalade och inåtvända som viskall komma till EG. I så fall är uttrycket europeiskidentitet bara banalt och torftigt. Det är den andratraditionen i som bör vara vår, denutåtriktade, den generösa.I vissa viktiga frågor kan och bör ageraredan innan medlemskapsförhandlingarna börjar.Elva medlemsstater har antagit den sociala stadgasom länge blockerats av Storbritannienskonservativa regering. Det innebär att inom EG nuöppnas möjligheten att föra framåt frågor omarbetslivets förhållanden, fackligt inflytande påEuropaplanet etc. Målen för den sociala stadganhar också diskuterats mellan EFTA och EG inomramen för EES-förhandlingarna.När nu synes bli verklighet borde densvenska regeringen omgående inom EFTA och medEG lägga förslag om att EFTA-länderna anslutsinte bara till den ekonomiska marknaden utanockså till den sociala stadga som ger möjligheter atti olika avseenden även tygla denna marknad.Inom EG är nu spörsmålet om hur man skall kunnastärka den bristfälliga demokratiska strukturen enhuvudfråga. Den har varit väsentlig införMaastricht. De socialdemokratiska partierna harpå olika sätt deklarerat att arbetet med attytterligare förstärka demokratin inom EG blir enhuvuduppgift som följer framtill nästa regeringskonferens 1996.Det handlar om att stärka Europaparlamentetsställning i förhållande till Ministerråd ochKommission. Men det handlar också om attförstärka kopplingen mellan och defolkvalda nationella församlingarna.Det är en viktig fråga också för . Och vi kanförbereda oss för EG-medlemskapet i det häravseendet genom att ge den svenska enbetydelsefull roll såväl när det gällermedlemskapsförhandlingen som sedermera undermedlemskap.Goda och praktiska förebilder för en förankring iriksdagen av EG-arbetet finns t.ex. i det danskaMarkedsudvalget och motsvarande typer av som har blivit vanliga i EG-riksdagarna.Här i föreslår oppositionen en motsvarandefunktion i den svenska riksdagen.Regeringspartierna bör tillmötesgå kravet på ettEG-utskott i och inte onödigt begränsakontakterna mellan regering och riksdag när detgäller medlemskapsförhandlingen.Detta är inte enbart en fråga om hur vi bästorganisatoriskt förbereder oss här i vår riksdag ochregering. Det handlar också om hur skallförbereda sig när det gäller den svåra och väsentligafrågan om att förankra beslut som fattas långt bortfrån folkvalda nationella församlingar. Därför ärden svenska diskussionen om ett iriksdagen en del av den debatt som förs runt omi om på vilket sätt EG:s institutioner skallkunna demokratiseras och hur folkvaldaförsamlingar skall få ökat inflytande i alla länder.Det gäller medlemsländer i EG såväl som ,som är kandidatland.Jag hoppas därför att den här frågan inte skallfastna i prestige och onödiga konflikter utan att vikan räkna med ett tillmötesgående motoppositionen i från regeringens sida när detgäller att tillskapa ett i riksdagen.Anf. 15 (nyd):Herr talman! blir Sverigeförhoppningsvis medlem i en marknad med 380miljoner innevånare, där varor, kapital, tjänsteroch personer kommer att röra sig fritt övergränserna. Till detta kommer ett internationelltsamarbete om miljö, forskning, arbetslivsfrågoroch konsumentskydd. Här gäller det också ettgemensamt regelverk för alla berörda länder.Det är inte att undra på att vi har fått se många tureroch upplevt många intensiva förhandlingar kringdet som står inför sitt slutgiltigagodkännande. Det är meningen att det, omtidtabellen håller, skall träda i kraft den 1 januari1993. Vilka möjligheter öppnar inte det för oss!Vi i Ny Demokrati stöder helhjärtat regeringenslinje när det gäller såväl som Sverigesanslutning till EG. Självfallet finns det olikauppfattningar i en rad frågor inom avtalets ram.Bara tolkningen av regelverket, rättsakterna,omfattar inte mindre än 12 000 s.Hur ser vi nu i Ny Demokrati på problemen ochmöjligheterna inför och Sverigesanslutning till EG? Det är självfallet endast som endel av Gemenskapen som har möjligheteratt påverka utvecklingen. Den svenska industrinskonkurrensförmåga inom EG-marknaden måstestimuleras genom sänkta skatter ocharbetsgivaravgifter samt en ökad produktivitetgenom minskad sjukfrånvaro. Där har regeringenredan startat arbetet genom positivaskattelättnader för företagen. Karensdagar ellerandra, bättre lösningar när det gällersjukförsäkringen kommer förhoppningsvis att fågynnsam påverkan på produktionskostnaderna.Vi anser emellertid att ytterligare sänkningar avkapitalbeskattningen ned till EG-nivån ochen successiv sänkning av arbetsgivaravgifternamåste genomföras. Inte minst viktigt är attregeringen fortsättningsvis också medverkar till attfrämja de mindre och medelstora företagenskonkurrensvillkor inför den gemensammamarknaden. Inom EG finns redan mångastödformer just för de mindre företagen. Dessastödformer satsar man på och utvecklar deraspotential.Andra villkor som omgående måste uppfyllas föratt göra elintensiva industrier konkurrenskraftigahär hemma är en sänkning och successivtavskaffande av energiskatten på el och borttagandeav kilometerskatten, för att motverka de högatransportkostnaderna.Låt mig fortsätta med våra tankar kringkonkurrensens betydelse för oss konsumenter. Detbehövs konkurrens överallt, även inom politiken.Det har vi redan märkt. har nyligengodkänt utformningen av PBL, som öppnarmöjligheterna för en fri etablering av exempelvislågprisbutiker inom livsmedelssektorn. Inte minstintressant är att detta öppnar vägen förinternationella butikskedjors etablering ochkonkurrens med ICA och KF, eftersom det nuockså är fritt fram för utländskt ägande inomnäringsliv och handel.Konkurrensutredningens förslag till ny lagstiftningär ju under utarbetande för anpassning till EG:sregler, där i princip allt som begränsarkonkurrensen är förbjudet. Förslagen i dennaproposition, som vi ser fram emot, kommerförhoppningsvis att kunna äga tillämpning fr.o.m.den 1 januari 1993. Kanske kan vi äntligen få enrejäl sänkning av priserna på mat, byggmaterial ochjeans.Vårt inträde i EG och den förändrade europeiskahotbilden kommer naturligtvis också att påverkaSveriges roll som tidigare neutral stat. Vi serpositivt på möjligheter att komma in i etteuropeiskt säkerhetssystem. Vi kommer tack varedet, om allt går väl, även att kunna sänka våraframtida försvarskostnader. Inte minst är det viktigtatt en sådan här utveckling öppnarpositiva utvecklingsmöjligheter för vårhögteknologiska försvarsindustri i olikasamarbetssammanhang.Så några ord om jordbruket. Vi hävdar att fria,oberoende företagare som kan konkurrera på en frimarknad ger de bästa förutsättningarna. Härvidutgör lantbrukarna inget principiellt undantag. Viär medvetna om att anslutningen till EG kaninnebära att vissa av principerna inte kan tillämpasfullt ut. Det blir då en uppgift för att inomEG kraftfullt verka för att dessa principergenomförs. Först då får vi en kostnadseffektivproduktion av livsmedel på sunda ochaffärsmässiga grunder.Som medlem i EG får vårt land också möjligheteratt påverka de globala miljöproblemen beträffandeluft och vatten. Inte minst gäller detta Östersjönoch det förhållandet att kontinentens allaföroreningar faller ned över skogar och sjöar i vårtland. Men dessa problem kommer också att öppnamöjligheter för vår teknologi och industri attexportera know-how och utrustning till EG-marknaden, även om detta kanske är allra mestaktuellt när det gäller Östeuropa.För att spinna vidare på vill jag säga attvi är övertygade om att vårt land som medlem i EGhar goda möjligheter att medverka till ettintensifierat Östeuropasamarbete med delaktigheti denna stora potentiella marknad.Ett av de mer intressanta områdena där EG-marknaden verkligen kommer att påverka ochförändra vårt samhälle är väl utbildningen ochforskningen. Tiden medger kanske inte att jag gårin på vissa tankegångar som jag hade tänktutveckla.Jag går i stället över till att prata litet grand om attvårt inträde i EG-marknaden ställer många krav påanpassning av utbildningen. Tänk bara på kravetom fri upphandling, som finns med i bilden!Dessutom kommer vi att ha ett utomordentligt stortbehov av kunniga jurister. Vi kommer att behöva500 à 1 000 språkkunniga jurister som skall trängain i EG-problematiken och lotsa företagen genomden paragrafdjungel på 12 000 sidor som man haratt arbeta med.Med vårt inträde i EG skapas förutsättningar attpositivt påverka den sociala samvaron i ochminska den svenska sjukan, dvs. Medden öppnare alkoholpolitik som vi pläderar förkommer det att bli möjligt att köpa öl och vin ilivsmedelsaffärerna, antingen en del politiker villdet eller inte. Vi kommer att kunna gå ut och träffaspå restauranger och pubar utan att ruinera oss. Viser ingen fara i detta öppnare, roligare samhälle.Visst måste de här förändringarna kombineras meden vettig information kring alkoholen just till vårayngre medborgare, barn och ungdomar. Men vibehöver inte måla fan på väggen när det gäller våramöjligheter att anpassa oss till mer positiva och nyaalkoholvanor.På tal om information efterlyser jag ett samlatgrepp från regeringen kring och EG:sbetydelse för olika intressegrupper här i landet.Som det nu är, har det varit upp till massmedia attspekulera och tolka vad den gemensammamarknaden egentligen betyder för individen ochmedborgarna.Vad vi behöver, , är t.ex. en vettig och enkelinformation hem i brevlådan, kombinerad medlättsamma pedagogiska förståeliga program i radiooch TV om EG:s betydelse för mig och min familj.Detta gäller den enskilda konsumenten, självklart.Andra intressegrupper måste man tala vid ocharbeta mot med andra medel. Näringslivetsföretagare och ansvariga inom den offentligasektorn behöver verkligen en anpassad informationinför vårt inträde i den gemensamma marknaden.Naturligtivs har branschorganisationerna tagit tag idet här själva och har en hel del på gång. Men vadjag saknar är det samlade greppet, den samladestyrningen. Det här är ju eninformationsverksamhet som måste pågå och som redan borde ha varit i gång påett annat sätt än det vi har mött i massmedia.Just okunskapen om EG kan skapa rädsla ochosäkerhet hos väldigt många vanliga människor iverkligheten, och det skulle naturligtvis fåödesdigra konsekvenser, som i sin tur skulle fåsvåra konsekvenser i den folkomröstning somkommer.Vi efterlyser därför någon form av speciellinformationsenhet som får regeringensuppdrag att svara för ett snabbt genomförande aven heltäckande information kring EG.Herr talman! : Inte minst vi i ,alla ledamöter, behöver mycket mer avförenklad information kring den här svåraproblematiken.(Applåder)Anf. 16 ():Herr talman! Det senaste inlägget visar väl pånödvändigheten av en saklig information i EG-frågan. Jag tror att det är förödande för debattenatt det råder sådan okunskap om vilka frågor somegentligen hör till medlemskapsfrågan och vilkasom inte gör det.Om det vore så i att vi hade en politiskmajoritet för att slopa monopolen för alkohol,skulle vi göra det helt av egen kraft. Om vi hade enmajoritet i för att vilja sänka priserna pårestauranger vad gäller öl och vin -- mat också förden delen -- står det oss fullt fritt att göra det. Dettahar ingenting att göra med medlemskapet, och detvisade väl också den drive som restaurangernagjorde när de hade ''''och många gick ut och både åt och drack och säkerthade väldigt trevligt.Det visade i själva verket på att detta har ingentingmed medlemskapsfrågan att göra. Detta står ossfullt fritt att göra om vi själva vill. Så merinformation behövs säkert.När jag gick upp i talarstolen, fick jag enmedkännande kommentar från en kollega somsade: Känner du inte grupptrycket? Jag antar atthan menade: Skall du gå upp och säga nej igen,när alla andra är så entusiastiska?Det känner jag ju, men jag känner också att jag ärrepresentant för en mycket stor och bred ochväxande opinion utanför denna sal och utanfördetta hus. Det finns många människor som kännerstor tveksamhet inför EG-medlemskapet, sombörjar formera sig i stora skaror och som faktisktsäger nej.Jag får väl också känna mig som representant förde riksdagsledamöter i andra partier som jag vet ärmycket kritiska och också direkt uttalademotståndare men som inte får lov att uppträda, iden här församlingen åtminstone, och uttalaavvikande meningar. Det är heller inte bra fördebatten.Jag vill också säga att i är vi för ettökat europeiskt samarbete -- med den del avEuropa som betecknar sig som EG, medCentraleuropa och med . Vi är för ettökat internationellt samarbete och globalaperspektiv över huvud taget. Vi är övertygade omatt som land har något att bidra med i deninternationella diskussionen, för att flytta frampositionerna vad gäller mänskliga rättigheter, fred,solidaritet, miljöfrågor och miljöhänsyn.I alla de frågorna har mycket att bidra medi den internationella debatten, och vi vill att Sverigeskall kunna fortsätta att vara ett aktivt och offensivtland i de här avseendena. Det är bl.a. därför visäger nej till ett medlemskap i , eftersom detinnebär att vi kan tala med en egen röst.Vi är för ett internationellt samarbete, men vi anseratt det måste bygga på varje landssjälvbestämmanderätt, och det måste bygga påinternationella organisationer som är organiseradeenligt demokratiska metoder, med insyn ochkontroll över makten. Det här stämmer då inteöverens med den bild som vi kan se av detframväxande EG.Jag har diskuterat frågan om information mångagånger tidigare och ställt krav på information frånregeringen. Den har uteblivit. är trycketstarkt från en allmänhet och en opinion som villveta, som vill få en allsidig belysning av den härfrågan, som vill höra för och emot, som vill få enproblematiserad bild och inte bara enpropagandabild.T.o.m. skolorna har slagit larm. av utbudet iskolinformationen är framställt avArbetsgivareföreningen. Det har inte bekymrat vårskolminister, tyvärr, men det bekymrar ordförande som tycker att regeringeni detta avseende har ett ansvar. Jag anser det också.Regeringen har ett ansvar för att olikaorganisationer -- bildningsförbund, politiskapartier, ja- och nej-organisationer -- får pengar tillsitt förfogande för att gå ut och informera ochbedriva den kampanj som måste föregå enfolkomröstning.Så jag vill igen be om svar på frågan: Närkommer beskedet från regeringen om hur den härprocessen skall gå till inför folkomröstningen?Hur -- och framför allt när -- tänker regeringen taansvaret och säkerställa att det blir en alternativinformation, dvs. så att organisationer kan ansökaom bidrag för att genomföra sinainformationsprojekt?Så till frågan om , som för andragången har blivit färdigt. Vi får väl se om det blivitriktigt färdigt den här gången. Det är ju inte heltklart . Men kritiken mot har juvarit förödande. LO-Tidningen skriver:''Turerna kring har i praktiken artat sigtill att bli förödmjukande, rent av löjeväckande, föralla inblandade parter. -- -- --Under alla omständigheter blir enhalvmesyr jämfört med de stolta planer somframförallt EFTA-länderna, inkl. , hysteom ett gemensamt inflytande i EG/EFTA-samarbetet som EES skulle skapa. Så blir det inte.EFTA-ländernas inflytande inom ramen för EES äri praktiken reducerat till ett knappt skönjbartminimum. ''Två personer som utnämnts, åtminstone avGöteborgs-Posten, till våra främsta representanterpå EG-rätt, professor och docentGöran Lysén, ''är överens om attförhandlingsresultatet är en bra bit från de mål somEfta satte upp''. De säger: ''Avtalet är mera av enövergångslösning, än vad som var Eftas avsikt''.Det har tecknats en mycket samstämmig bild av attresultatet är undermåligt, och jag instämmer i denkritiken. Det är fjärran från de stolta deklarationersom dåvarande handelsministern från den här talarstolen -- att vi vill ha enintegration, en harmonisering på alla områden,under förutsättning att vi får behålla våra strängareregler vad gäller miljö, hälsa och säkerhet, ochunder förutsättning att vi får ett rejält inflytande ibeslutsprocessen.Ingen av dessa förutsättningar har uppfyllts. Därförsäger vi i med all säkerhet nej till denproposition som skall komma om ett godkännandeav -- just för att det inte ger oss det somvar förutsatt.Jag vill fråga : Är det regeringensuppfattning att detta avtal över huvud taget står påegna ben? Om man vill ha ett närmande till EG iform av ett och vill få tillgång till den inremarknaden, kan man då använda sig av detta avtalseparat, så att säga? Det görs ju mångauttalanden om att eftersom avtalet blev så dåligtkan det inte stå på egna ben, utan det är bara ettövergångsarrangemang till dess att blirmedlem. Alla som vill att skall bli medlemanvänder brister för att propagera förett medlemskap.Om detta är det faktiska läget, tycker jag att detvore ärligare av regeringen att säga så -- säga detsom EG-ambassadör sade till mig vid envideokonferens från i går, nämligen attEES-avtalet är ett hängavtal; det ger ingensuveränitet. Han menade att om man säger nej tillEES-avtalet, så säger man också nej till ettmedlemskap. Man kan inte se som ettsjälvständigt avtal, som i sig innebär tillräckligafördelar, utan man måste se till helheten. Då bordedet ju egentligen vara ärligare att ordna enfolkomröstning om -- om det är såintimt förknippat med EG-medlemskapet att detinte kan stå på egna ben. Jag vill höra om det ärregeringens uppfattning.Jag tror nämligen att det är mycket viktigt att vi härgör en skillnad. Enligt min uppfattning är EG-medlemskapet någonting betydligt större ochvidare, eftersom det också, efter mötena iMaastricht, innebär ett medlemskap i . Jag tror också att det är viktigt att manfrån regeringens sida klargör att denmedlemsansökan som en majoritet av den svenskaregeringen valde att ställa sig bakom, nämligen enansökan om medlemskap i , den Europeiskagemenskapen, har spelat ut sin roll. ansökerman om medlemskap i unionen, dvs.medlemskap i den inre marknaden, medlemskap iden ekonomiska monitära unionen, ochmedlemskap i det utrikes- och säkerhetspolitiskasamarbete som har som mål att forma engemensam armé. Det innebär att man sökermedlemskap i en västeuropeisk union, en stormaktmed alla dess beståndsdelar, inkl. bristen pådemokrati i dess eget regelverk.Det innebär att den röst som blir , och somsocialdemokraterna av någon anledning tror skallkunna ljuda så högt i EG, kommer att formas iEG:s ministerråd. Där sitter företrädarna för EG:smedlemsländers regeringar, inga andra. De somkommer från befolkningstäta länder har mångaröster, de ministrar som kommer från litet glesarebefolkade länder, som , har få röster. Alltfler beslut fattas med majoritet. Besluten blirgällande i samtliga länder, oavsett om man har enannan åsikt.Detta får ju stora konsekvenser för alla de frågorsom berördes i den föregående debatten, somhandlade om utrikespolitiken i stort. Det fårkonsekvenser för biståndspolitiken, förflyktingpolitiken, för sanktionspolitiken, förnedrustningspolitiken och för den internationellahandelspolitiken -- för möjligheter attteckna egna avtal med andra handelsmarknaderutom EG. skulle inte kunna teckna egnaavtal med USA-marknaden, medJapanmarknaden, med tredje världens länder, medde framväxande samarbetsorganisationerna iCentral- och . Vi blir då en del av EG:shandelsmarknad, och skall förhålla oss med en rösti alla internationella sammanhang.