prot · GF0984 · 1992-03-25 00:00:00 — Men hellre väljer jag en liberalframgångsväg än ett socialistiskt stillastående,som gör att man inte får det hela att fungera påerforderligt sätt i en föränderlig tid.För att vara tillräckligt tydlig vill jag, MonicaÖhman, upprepa att det inte är fråga om någothån mot de förmedlare som gör ett mycket fintjobb. Om det fanns en konflikt här förvånar detmig att den förra regeringen lade fram ett förslagsom tillåter, låt vara mycket snävt och smalt, enalternativ och kompletterande förmedling.Rimligtvis skulle man ha avstått om man hade settdet hela från den utgångspunkt som MonicaÖhman talar om.Herr talman! Jag valde AMS-chefen somkronvittne när det gällde att visa på hur manskulle kunna skrota ett förmedlingsmonopol ochdet ändå skulle kunna bli bra. Han har i alla fallinte uppfattat det här som ett hån motverksamheten. Det handlar återigen, äradekammarledamöter, inte om att rasera något somfungerar väl. Grunden för verksamheten liggerfast. Men vi skall bygga ut systemet med välfungerande och goda komplement.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 126 ():Herr talman! Om förmedlarna gör ett bra jobb,, varför skriver ni då att det intefungerar?Anledningen till vår lagändring var att det visadesig att det fanns vissa grupper som hade behov aven förmedling på annat sätt. Det var nödvändigtför att systemet skulle fungera.I princip kan det finnas förmedlingar förspeciella yrkesgrupper. Om den fackligaorganisationen och arbetsgivarparten är överensom att vi exempelvis måste ha en speciellförmedling för läkarna, begär man det hos AMS.AMS ger tillstånd och övervakar att det helafullföljs på ett riktigt sätt. Den möjligheten finnsalltså.Jag tycker att argumenten är ganska dåliga. Ni vetju inte hur många förmedlingar det kan bli frågaom. Ni vet inte hur det kommer att fungera. Efterdet att vi har beslutat om att upphäva den härkonventionen -- jag antar nämligen att detbeslutet kommer att fattas -- skall ni utreda hurdet här skall fungera.Anf. 127 ():Herr talman! Avslutningsvis vill jag bara säga attdet är intressant att notera att socialdemokraternahar underkänt lag genom sina förslag omförändringar här. Något som kammaren möjligenhar glömt är att den dåvarande regeringen ochsocialdemokraterna i arbetsmarknadsutskotteticke var överens om hur det skulle ske. Det kanvara en viktig upplysning. Det visar ju påsvårigheter också i det socialdemokratiska partietnär det gäller synen på dessa saker.Återigen vill jag säga: Det handlar om attförbättra, icke om att rasera. Därför vidhåller vivårt yrkande om bifall till utskottets hemställan ibetänkandet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande utrikesutskottetsbetänkanden /92:UU9, UU10 och UU14,socialutskottets betänkande 1991/92:SoU14,skatteutskottets betänkande 1991/92:SkU23 samtarbetsmarknadsutskottets betänkande1991/92:AU10.Utrikesutskottets betänkande UU9Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU10Utskottets hemställan -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring somföranleddes av bifall till yrkandena 1--3 och 5--9 imotion 520 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Utrikesutskottets betänkande UU14Mom. 6 (representation i )Utskottets hemställan -- som ställdes mot motionU306 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 19 ()Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot22 för reservation 1 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 38, 39, 43, 44 och 46 (utredningar inom detnedrustnings- och säkerhetspolitiska området,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot22 för reservation 2 av imotsvarande del.Mom. 40 (information, studier och forskning omfreds- och nedrustningssträvanden m.m.)Först biträddes reservation 3 av . i motsvarande del med 129 röster mot 22 förreservation 2 av i motsvarande del.151 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 152röster mot 130 för reservation 3 av . i motsvarande del. 22 ledamöter avstod frånatt rösta.Mom. 41 (målet för F3-anslagets storlek)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot131 för reservation 3 av m.fl. imotsvarande del. 2 ledamöter avstod från attrösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU14Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU23Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU12Mom. 1 (anslag till Köp av interregionalpersontrafik på järnväg)Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot15 för meningsyttringen av . 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 2--6Utskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU10Först biträddes reservationen av . -- som ställdes mot meningsyttringen avKarl-Erik -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 176röster mot 128 för reservationen av § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:105 Lokal försäkringsverksamhet medfinansiell samordning mellan socialförsäkring ochhälso- och sjukvårdMotionernamed anledning av prop. 1991/92:111 Statensansvar för skador som orsakas av polishundarm.m.1991/92:L16 av ()med anledning av förs. 1991/92:17 Riksdagensrevisorers förslag angående granskningen av destatliga affärsverkskoncernerna1991/92:T14 av ()1991/92:T15 av ()1991/92:T16 av ()23 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 24 mars1991/92:154 av () tillmiljöministern om i Rio:Vid barntoppmötet i New Yorklovade 71 regerings- och statschefer i en särskildbarndeklaration att åstadkommagenomgripande förbättringar. FN enades om enbarnkonvention, som skulle skydda barnen och tatillvara deras rättigheter.Trots att det knappt är FN enades omdenna barnkonvention, når oss uppröranderapporter om gatubarnens situation världen runt.I i , där skallhållas fortsätter gatubarnen att misshandlas,tvingas till prostitution och mördas, trots attbarnkonventionen har ratificerats av Brasilien.Gatubarnen i har hamnat i fokus, men inteför den hjälp och det stöd de så väl skulle behövafrån samhället, utan på grund av att de kallblodigtskjuts till döds av dödsskvadroner där polisensäges vara inblandad. Enligt uppgift har över7 000 gatubarn i skjutits ihjäl de senastefyra åren. Mördandet har inte utretts på ett seriöstsätt av myndigheterna.Inför FN:s miljökonferens har morden ochtrakasserierna trappats upp. Syftet anges bl.a.vara behovet av att städa bort barnen som ansesutgöra ''störande'' inslag i gatubilden när världensregeringar samlas i under FN:s flagg.Insatserna för gatans barn måste handla om hjälptill ett bättre och människovärdigare liv -- inte omatt ta livet ifrån dem. FN får inte acceptera detta.De enskilda länder som anser sig civiliserademåste agera.I ett frågesvar i den 10 mars 1992anförde statsrådet bl.a. följande:''De övergrepp och mord på gatubarn i Brasiliensom begås står i strid med den mestgrundläggande mänskliga rättigheten, nämligenrätten till liv. Ett tungt ansvar vilar därför på denbrasilianska regeringen att se till att sådanaövergrepp stoppas. ''Statsrådet påpekade också att miljökonferensen iRio gav möjligheter att med dekonferensansvariga och övriga brasilianskaansvariga påtala det oacceptabla förhållandet attgatubarn mördas. lovade attregeringen fortsättningsvis skulle ''följa'' frågan.I skrivande stund är olika länders representantersamlade i FN i till det sistaförberedande mötet inför miljökonferensen.Enligt min mening måste ageraoch kraftigt protestera mot det som händer i ,så att våldet mot gatubarnen stoppas.I annat fall är inte ett värdigt värdlandför FN:s internationella miljökonferens, som hartill uppgift att främja utvecklingen bland jordensfattiga och slå vakt om utrotningshotade djur ochväxter som miljöförstöringen hotar överlevnadenför.Mot denna bakgrund vill jag fråga:Hur ''följer'' regeringen upp frågan?Ämnar miljöministern vidta några åtgärder för attförsöka få miljövårdskonferensen flyttad frånRio, om inte det meningslösa dödandet avgatubarn omgående upphör i landet?1991/92:155 av () tillförsvarsministern om JAS-projektet:Det är slut. En dramatisk och positivändring i internationella relationer har inträffat iEuropa. är upplöst ochWarszawapakten existerar inte längre. Mycketkraftig konventionell nedrustning pågår i Europa.Något reellt militärt hot mot kan intelängre redovisas varken av ÖB eller regeringen.Det slut gör det möjligt att frigöraenorma resurser -- pengar, människor ochmateriel, som är nerplöjda iöverdimensionerade militärapparater.Förutsättningarna för fredlig konfliktlösning ochfortsatt kraftig nedrustning är unikt goda, någotsom avspeglar sig i NATO:s kraftigaminskningar -- med16,-- liksom och OSS mycketkraftiga minskningar som omfattar såvälmilitärutgifter som styrkornas numerär.I regeringens försvarsproposition sägs bl.a. att detöverraskande storanfallet mot Centraleuropanumera är avskrivet, att NATO:s och Västsminskade militärutgifter kommer att bestå ochföljas av ytterligare nedskärningar, att Rysslandsmöjligheter att attackera från hav elleröver land knappast finns längre och att de ryskastyrkorna i norr är otillräckliga för meromfattande offensiva operationer.Att i detta läge öka de direkta försvarsanslagen iSverige med under fem åroch göra låsningar för mycket kraftigt höjdaförsvarskostnader därefter i form av JAS delserieII, JAS III, nya ubåtar och ytfartyg och nyastridsvagnar, går på tvärs med utvecklingen i heladet övriga . Förseningarna ochfördyringarna är avsevärda för . Ipropsitionen sägs:''Det ekonomiska och tidsmässiga läget inomprojektet hos är ansträngt.De verkliga upparbetade kostnaderna förtyparbetet överstiger de förkalkyleradekostnaderna som betydandeförseningar föreligger. Industrins kostnader föratt genomföra projektet kommer att överskridaförkalkylerad slutkostnad med miljardbelopp. ''Kostnadsökningarna för delserie II är enligtpropositionen 9,3 miljarder kronor.Kostnadsbedömningen om 57,8 miljarder kronori prisläge grundar sig på delserie 1och 2, dvs. 140 flygplan samtutvecklingen av JAS 39B.Propositionen säger också att det enligtföreliggande offerter krävs ytterligare resurser tillJAS, som bl.a. skall tas via intecknande av medelför perioden --1997 och via en eventuellexport, något som är mycket ovisst. --1997 behövs ytterligare medel. Regeringen sägeratt godtagbara affärsmässiga villkor kan uppnås inu aktuella avtal.När JAS-beslutet togs under den borgerligaregeringen med fem rösters övervikt, sadesocialdemokratin nej; förslaget vilade påbristfälligt underlag. Socialdemokratin krävde attutöver vad som från tekniska, ekonomiska ochkommersiella synpunkter skulle ingå i ett avtalsom är godtagbart från statsmakterna bordeföljande villkor gälla för JAS:-- Inga löften om framtida anslagsökningar förförsvarsmakten får ske,-- JAS skall hålla sig inom 24,9 miljarder kronori prisläge , fram ,-- Om allvarliga problem uppstår måste staten harätt att avbryta projektet. Industrin måste ta eninte oväsentlig ekonomisk risk,-- Något nytt projekt för utveckling av flygplanär inte aktuellt efter JAS. Industrin måste därförinrikta sig mot i huvudsak civil produktion,-- Skulle det vara möjligt med hänsyn till denmilitärpolitiska situationen i vår omvärld attgenomföra en nedrustning får också JAS givetvisomprövas.I den socialdemokratiska propositionen 1983, dåJAS accepterades, skedde det genom att dessavillkor på nytt slogs fast.När beslöt att satsa på JAS-projektet1982 beskrevs det som ett litet, billigt svensktalternativ till dyra utländska stridsflygplan. Sedandess har kostnaderna ökat drastiskt.Industrigruppen har begärt ett högre pris äntidigare avtalat för att bygga delserie II. Men iavtalet mellan staten och industrigruppen från1982 finns ett ''takpris'' som inte får överskridasför delserie II.Utvecklingen och den första delserien om 30 planskall enligt avtalet levereras till ett fast pris. Detvar detta fasta pris som fick politikerna att gå medpå . Om detta kommer att ske ienlighet med uppgjort kontrakt är har inte uppfyllt villkoren ikontraktet och projektet har redan vida överstigitde kostnadsramar som avtalats.Enligt teknisk expertis kan Viggenplanenmodifieras med JAS-teknik och livstidsförlängastill långt fram . En av riksdagenskunnigaste försvarspolitiker hävdar att om vi''avstår från att återigen skrota fullt användbaramaskiner sjunker behovet av JAS-plan fram från 140 till omkring 80 plan. Därefterbehövs en tillförsel av omkring 12 plan istället för 18. ''I propositionen smygs nu in ytterligarebeställningar av JAS, i en enda mening:''Fortsatta flygplansleveranser efter delserie IIförutsätts.'' Någon mer information ges inte tillriksdagen, som i demokratisk ordning skall fattabeslut om det framtida försvaret.Riksdagen har aldrig tagit ställning till fler än 30plan resp. en maximal ram för 140 plan. Attflygvapnet och flygindustrin räknatmed över 300 plan är något annat. Enligt ÖB börJAS produceras i minst 300 exemplar för att lönasig. Det kräver väsentligt höjda försvarsramar.Om så inte sker bör projektet avbrytas, enligtÖB.Enligt Svenska Dagbladet finns en tredje delserieav JAS med som en ekonomisk förutsättning i denoffert för delserie II, som förhandlas och , en offert somriksdagen inte får ta ställning till eller informerasom.Enligt FMV ingick i ursprungsplanerna för att flygvapnet skulle tillföras intemindre än 355 nya plan. De beräknades 1988,också enligt FMV, kosta ,enligt flygvapnet 126 miljarder kronor.Det är således minst 300 plan och inte bara 110nya flygplan som skall kontrakteras, något somriksdagen inte informerats om och inte beslutatom. Vid ett beslut om delserie II av JAS utanförbehåll binder sig således inte baraför de redovisade utanför väsentligt högre kostnader, minst 120miljarder kronor, enligt Svenska Dagbladet.Enligt uppgift krävs redan till mitten av 1990-taletytterligare om delserie IIIskall utvecklas.Mot bakgrund härav vill jag ställa följande frågortill försvarsminister . Förutsätter kontraktet för JAS II (110 plan) enbeställning om ytterligare JAS-plan?2. Hur många plan i så fall och till vilket pris?3. Hur många JAS-divisioner planerarregeringen?4. Är det samhällsekonomiskt försvarbart attskrota fullt funktionsdugliga Viggar för att få platsmed JAS?24 § Aktuell debatt : Åtgärdermot den ökande arbetslöshetenSocialdemokratiska riksdagsgruppens skrivelseanmäld den 24 mars:Till talmannenI en debatt i redovisade vicestatsminister regeringensuppfattning att en ytterligare åtstramning av densvenska ekonomin behövdes 1993 och 1994 ochatt en sådan förbereddes i regeringens kansli.Regeringens bedömning var att det inte skullefinnas tillräckligt med ledig arbetskraft för attindustrin skall kunna rekrytera den personal denbehöver . Därför skulle den inhemskaefterfrågan behöva stramas åt ytterligare, utövervad som redan beslutats.Arbetsmarknadsstyrelsen redovisade i sin prognos över läget påarbetsmarknaden framöver, med den politik somnu är beslutad och känd. AMS bedömning är attden öppna arbetslösheten kommer att uppgå till 7procent nästa sommar.Det är därför angeläget att finansministern gerbesked: På vilket sätt kommer regeringen attlägga om den ekonomiska politiken för attförhindra att den av AMS förutsedda ökningen avarbetslösheten blir verklighet?Den socialdemokratiska riksdagsgruppenhemställer om debatt torsdagen den 26 marsenligt de nya regler som partierna kommitöverens om för Aktuell debatt. Riksdagsgruppenföreträds i denna debatt av den 24 marsFör den socialdemokratiska riksdagsgruppenJan Bergqvist25 § Kammaren åtskildes kl. 17.05.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.3 § anf. 29 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m.voteringen (efter anf. 61)av andre vice talmannen därefter t.o.m.voteringen (efter anf. 92)av tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.