prot · GF0994 · 1992-04-08 00:00:00 — Sammantaget har detvarit en stor neddragning.Låt mig säga till att jag är glad attvi är överens om att 90-talet skall vara ett årtiondedå vi satsar på folkbildningen gemensamt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Bidrag till det kommunala skolväsendetFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU10 Bidrag till det kommunalaskolväsendet (prop. 1991/92:100 delvis).Anf. 37 ():Fru talman! tar ställning tillstatsbidraget till skolan, det s.k. sektorsbidragetsom uppgår till . Dennastatliga resurs, tillsammans med minst lika mycketfrån kommunerna, utgör huvuddelen avfinansieringen av grundskola, gymnasieskola ochkommunal vuxenutbildning.I har vi satsat mycket på utbildning. Dettahar inte kommit av sig självt utan är en medvetenprioritering i den socialdemokratiskautbildningspolitiken. En skola för alla ochutbildning av hög kvalitet kräver omfattandeekonomiska resurser. Dess värre drabbas nu mångaskolor av nedskärningsbeslut med eller utankoppling till statliga besparingar.Den borgerliga regeringen bär ett tungt ansvar fördetta. Utlovade resurser till gymnasieskolansreformering fryses inne, anslagen tillvuxenutbildning skärs ned liksom anslagen tillupprustning av skolor. Än hårdare slår dock denallmänna begränsning av kommunernas resursersom regeringen avser driva igenom.De statliga åtgärderna slår hårt mot skolorna.Därtill kommer besparingar av rent kommunalamedel. Sammantaget innebär detta att mångaskolor nu är allvarligt drabbade av nedskärningarav resurser. Det är inte konstigt att det går en vågav protester genom skolsamhället.Allt fler inser nu vad en borgerlig politik innebär.Har man skattesänkningar som överordnat mål,leder det till dessa negativa konsekvenser förverksamheter inom offentlig sektor, t.ex. skola.I opposition kunde de borgerliga slå bort detta ochlova både skattesänkningar och bättre skolkvalitet.Med regeringsansvar håller inte detta trolleritrick.Därför öppnas nu mångas ögon. Det är ett högt prissom människor får betala för detta uppvaknande.Utarmade resurser till skolan talades det tyst ominför valet. Det är inte underligt att människor i dagkänner sig lurade.I stället för resurser bjuds allmänheten på tjusigaslagord. Det är ju ''bästa skola'' som hållerpå att skapas med denna politik. Det är knappastförvånande att de som kämpar mot nedskärningar isina barns skola uppfattar detta slagord som etthån!Resursnedskärningar är allvarliga i sig, men änvärre blir de när de paras med en klar strategi föratt skapa ett omfattande system av privatskolor.Därtill smyger det fram en allt större förståelse föratt olika typer av avgifter skall tas ut för skola ochutbildning. Jag skall i denna debatt inte gå in påskolans innehåll, men jag vill ändå framhålla hurläroplan och lärarutbildning nu enligt regeringensåsikt skall ändras till en snävt ämnesspecialiseradskola med den kunskapssynen, och det har mycketlitet att göra med hur barn tillägnar sig kunskap.Sammantaget kan jag inte se annat än att avsiktenär att föra skolpolitiken i tiden.Det är en usel skolpolitik som drivs avModeraterna i beslutande positioner. De övrigaborgerliga partierna verkar mer eller mindre ha lagtned sina röster.Centern tycks helt ha kapitulerat för högern, bortfrån sin tidigare strävan att stå upp förvuxenutbildning. Det är närmast plågsamt att secenterpartister slå knut på sig själva när de i ordhyllar vuxenutbildningen, som de ihandling skär ned resurserna för både folkbildningoch komvux.Att regeringspartierna inte helt orkade stå emotopinionstrycket utan reducerade besparingen tillkomvux till 150 miljoner förändrar inte kritiken.Att i med så stora behov av att öka dekortutbildades kunnande och kompetens i ställetskära ned dessa möjligheter är ynkligt.Vi socialdemokrater accepterar inte dessanedskärningar och kommer att rösta emot dem häri dag. Jag yrkar bifall till reservation 4.För ett år sedan gick och Folkpartietmot reformeringen av gymnasieskolan. Inte minstförde man ett väldigt väsen om att resurserna varför knappa. har och Folkpartietändrat ståndpunkt i båda dessa frågor -- från ett nejtill ett ja till gymnasiereformen, och från att krävamer resurser för denna reform till att inte alls skjutatill några nya resurser för reformeringen. Tala omkameleontbeteende!Denna fråga är dock för viktig för att raljeras med.Den bristande tilltron till regeringens uppställningför gymnasiereformen har fått kommunerna atthålla igen i sin reformprocess. På detta sätt missarvi dyrbar tid. Jag menar att det är utomordentligtviktigt att yrkesutbildningen nu får förstärktkvalitet och blir en treårig gymnasieutbildning.Redan nu borde ett tredje påbyggnadsår införas föratt arbetslösa ungdomar skall erbjudas en godutbildning i stället för andra former avarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Ingvar kommer senare att beröragymnasieskolan ytterligare liksom en del andra avvåra åsikter i detta betänkande.Herr talman! Mot bakgrund av den stora vikt somvi socialdemokrater fäster vid utbildning, har vi ivår skuggbudget prioriterat detta område. Förutbildning totalt sett föreslår vi att 1,5 miljarderutöver regeringens förslag anvisas. Detta gäller intebara det betänkande som vi just nu behandlar utanäven andra betänkanden med utbildningsinslag.Självfallet måste det också finnas en finansieringför en sådan satsning. I den socialdemokratiskaskuggbudgeten säger vi nej till regeringensskattesänkning för höginkomsttagare ochkapitalägare med totalt sett nästan 9 miljarderkronor.I valet mellan sänkt skatt och bibehållen standardpå skola och vuxenutbildning är det självklart att visocialdemokrater satsar på utbildningen. Deborgerliga gör ett annat val.Anf. 38 (nyd):Herr talman! Ärade lyssnande auditorium --närvarande eller frånvarande!Heliga kor -- finns de i ? Ja, faktiskt. Viinom Ny demokrati hittar den ena efter den andra --inom politiken.Annars är det ju vanligen vi tänker på närheliga kor kommer på tal. Man hör t.o.m. iblandlitet ironiska kommentarer om det löjliga ochoupplysta i att i dagens låta heliga kor gåomkring och blockera trafiken på gatorna i t.ex.New . Kulturhögfärdiga européer skildradelänge heliga kor som exempel på attindierna var efterblivna.I själva verket var det precis tvärtom -- européernabegrep inte att det fanns och finns synnerligenlogiska och rationella förklaringar till Indiensheliga kor. Värre är det med de svenska heligakorna! Dessa blockerar förvisso ingen trafik --däremot blockerar de en saklig politisk diskussionäven i detta magnifika hus. Någon logisk ellerrationell förklaring till de svenska finns det däremotinte -- såvitt man inte anser att enfald, vet-bäst-mentalitet, politisk opportunism och skenhelighetär något logiskt och rationellt.Vilka heliga svenska kor syftar jag på? Jag skall inteta upp alla som finns i kohagen -- det finnsåtskilliga där -- utan jag tänkte koncentrera mig pådem som dyker upp i utbildningsutskottetsbetänkande 10. Här finner vi våra ivrigt råmandevänner -- komvux, Jantelagen ochhemspråksundervisningen.Komvuxdebatten har rasat länge vid det här laget,och jag skall inte köra någon långrandig repris påden. Låt mig därför bara än en gång slå fastföljande:Ingen politiker och inget parti har mig veterligenifrågasatt komvux viktiga funktion i vårt samhälle.Vi är alla överens om att vuxenutbildningen är enytterst viktig del av vårt utbildningssystem. Menmåste den vara ''kom'', dvs. Ja, säkertför socialister och älskare av planekonomi, men ettrungande nej för oss som gillar valfrihet ochmångfald!Det viktiga för oss i Ny demokrati är att det finns enhögklassig och effektiv vuxenutbildning. Vem somerbjuder den är mindre viktigt. Det viktiga är attdet finns konkurrens och valmöjligheter. Först dåblir det toppkvalitet och valuta för pengarna. Tillvår glädje har vi konstaterat att litet större valfrihetverkar vara på väg. Jag tänker på den nyssframlagda propositionen 157, enligt vilken man villge studieförbunden möjligheter att börjakonkurrera med komvux. Det är en bra litenbörjan.Har debatten då gällt komvux? Nej, naturligtvisinte. I stället blir det ett katastrofscenario när manminskar sektorsbidraget med !Visst var det kanske litet klantigt avutbildningsdepartementet att så direkt peka utkomvux. Gissningsvis trodde man att kommuner,komvuxlärare och skolfolk kände till att detnumera heter sektorsbidrag och att varje kommunsjälv suveränt bestämmer hur detta skall användaspå effektivaste sätt.Kanske hade man också illusionen att skolvärldensfolk skulle tillämpa sina kunskaper på ett sansat ochsakligt sätt. Vi är åtskilliga som har blivitbåde förvånade och besvikna på mångakomvuxlärares egoistiska och trångsynta agerandeliksom på många politikers undfallenhet och bristpå civilkurage.Komvuxlärarna mobiliserade raskt och skickade utsina banerförare och legosoldater -- eleverna --sedan dessa skrämts upp med en mängdvulgärargument om de fullständigt förödandeeffekterna av detta med att vara rädd ommedborgarnas pengar. Att komvuxlärarnaegentligen bara värnar om sin egen sysselsättningoch det egna reviret är dock uppenbart för var ochen som studerar mönstret.Skråväsendet är inte borta -- om nu någon troddedet! Det har bara ändrat karaktär och bytt namn.Gatans parlament mobiliserade också. I minhemstad t.ex. har på begäran de olikapartierna framträtt på ett lastbilsflak på för att förklara sin ståndpunkt. Varjemarxistisk klyscha resulterade i ovationer ochjubel, medan alla sakliga och balanseradeargument möttes av burop.Torsten Husén, professor emeritus i pedagogik,och svensk skolas oomstridde ''grand oldman'', sammanfattade hela debatten i två ord påseminariet ''Schooling in Modern EuropeanSociety'' i andrakammarsalen:monumental osaklighet. Det var alltså hansomdöme, och det är en mycket träffandesammanfattning.Och mönstret går igen!Låt mig bara erinra om de lärarkravaller som besparing utlöste.Det gällde 200 miljoner av de ca 60 miljarder somtotalt gick till utbildningssektorn, dvs. ca 0,3 %.Ett annat exempel är ramaskrina med anledning avden marginella besparingen inomhemspråksundervisningen förra budgetåret.Ibland drömmer jag om att lärarediskuterar och debatterar t.ex. skolans ochundervisningens kvalitet samt vikten av att det finnshögkompetenta lärare och av att man slutar bita i krubban för att i stället tänka i nya ochkreativa banor. Jag skulle önska att mandiskuterade de frågorna med samma engagemangoch iver som man visar varje gång det blir tal ombesparingar, ekonomi och utbildningseffektivitet.Men varje gång vaknar jag från dessa drömmar ochkonstaterar att det var en ljusblå önskedröm.Lärarkåren vet hur man gör när det gäller att slåvakt om sina egna intressen och revir. Tyvärr hareleverna och föräldrarna inte tillnärmelsevis denstyrkan . Tack och lov är den på väg genombl.a. skolpengsreformen och friskolornas nyaförstärkta ställning, som framgår av proposition 95.Äntligen börjar det bli möjligt för elever att väljabort dåliga lärare och undermåliga skolor!Några heliga småkalvar som alltid är ute och görystra hopp hittar vi naturligtvis även hos komvux.Jag menar då avgifter och kostnadseffektivitet.Vissa politiska företrädare betraktar förhållandetmellan kostnad och kvalitet som en absolutkonstant -- dvs. de verkar tro att det finns ett linjärtoch automatiskt samband mellan kostnadsnivå ochkvalitetsnivå.Detta resonemang bygger antingen på genuinokunnighet om ekonomi och kvalitetssäkring ellerpå ren och skär dumhet -- att dessa iblandmultipliceras med varandra gör inte saken bättre.Hög kvalitet, effektivitet och omsorg omresurserna, och oftast rör det sig om mycket pengar,har ännu aldrig uppstått i något sammanhang -- inteheller inom utbildningssektorn, där ingen valfriheteller konkurrens råder.Varje insiktsfull människa förstår att risken föröverkonsumtion och missbruk av s.k. gratistjänsteroch fria nyttigheter är tämligen automatisk.Det är oändligt lätt att vara slösaktig och generösmed andras pengar. Det ser vi många exempel på idagens . Med den drucknes envishet ochsom en Pavlovsk hund ylar ju Socialdemokraternaom segregation och orättvisa så snart ordet avgiftnämns. Men det är rent nonsens. Inte ensbokstavstrogna marxister tror längre på följandetes: Åt var och en efter hans behov och helst pånågon annans bekostnad.Möjligheten att ta ut rimliga avgifter även inomkomvux skall självklart finnas. Om ni iSocialdemokraterna anser att detta är så orättvist,segregerande och orimligt, tycker jag att ni skallbörja med att göra er trovärdiga genom att ta bortmedlemsavgiften till Socialdemokratiskaarbetarepartiet. Den hindrar säkert många att blimedlemmar. Sedan kan ni gå vidare genom attpressa LO att göra samma sak. Lycka till!Därefter kan vi tillsammans fortsätta av bara fartenoch förbjuda alla avgifter och kostnader, lagstiftaom arbete åt alla och krydda det hela genom attkräva att FN beslutar att bojkotta svält, elände ochfattigdom. Slutligen yrkar vi samfällt om etttillkännagivande till regeringen, där vi hemställeratt denna ger till känna att alla människor påjorden vill bli lyckliga -- och att svenskarna vill blisärskilt lyckliga!Tänk om Socialdemokraterna skulle kritisera denegna låne- och slöserikarusellen påsamhällsnivå lika mycket som de kritiserarbankernas ansvarslösa utlåningsyra under några fåår !De omdömen som Socialdemokraterna här hargäller i än större utsträckning deras eget sätt attvräka i väg medborgarnas pengar på offentligineffektivitet. Att syftet var gott tvivlar jag inte ensekund på. Men det räcker inte att vilja väl. Manmåste kombinera den goda viljan med kunskaper,realism och respekt för alla medborgare -- inte baraför den egna s.k. rörelsen. Bankkrisen är en mildvästanfläkt jämfört med den kris som Sverigebefinner sig i, på grund av socialdemokratisk politikunder decennier.Min egen bankkarriär ägde rum föreutlåningskalaset. Då fanns följande axiom: Låna utpengar är väl ingen konst. Det kan vilket ''blåbär''som helst göra. Konsten är att få tillbaka pengarna.Tänk om Socialdemokraterna kunde lära sig detta:Att slösa med medborgarnas pengar är väl ingenkonst. Det klarar vilket ''blåbär'' som helst.Konsten är att få valuta för pengarna.Jantelagen har slagit till med full kraft återigen.Orsaken är en liten motion med förslaget att ävenelever med särskilda möjligheter skall få extrastöd -- alltså inte bara elever med särskildasvårigheter! Detta var värre än att svära i kyrkan.Råmandet började direkt. Det här var orättvist,stötande, ojämlikt osv. Vilken människosyn!utbrast man.Ändå är det så grundläggande och självklart föross -- utifrån just vår humanistiska grundsyn ochomtanke om alla -- att alla elever skall ha godamöjligheter att utvecklas så långt de kan, vill ochorkar.Detta sker naturligtvis inte på varandrasbekostnad, mer än bland Jantelagens förespråkare.Du som tycker detta är stötande kan ju börja medatt försöka övertyga alla oss som inte förstår bättreom vådan av elitidrott och hur förödande den är förKorpen och för alla oss vardagsmotionärer -- för attinte tala om vilka förödande och negativa effekterstjärnskott som och haft för och svenska ungdomars vilja attsatsa på tennis och skidåkning.Goda föredömen är ju rent otäcka. De skulle rentav kunna stimulera andra till stordåd. Nej, tacka vet jag landet Lagom, där alla ärlika långa, lika tjocka och helst lika dumma. Dåråder den ljuva jämlikheten och rättvisan. Inom Nydemokrati kallar vi detta för symmetri ochlikriktning. Och det tycker vi hjärtligt illa om.En av de allra heligaste svenska korna ärnaturligtvis hemspråksundervisningen. Den är rentav tabubelagd. Gapiga och okunniga politiker ochjournalister råmar om rasism så snart någon --vanligtvis är det en nydemokrat -- försökerdiskutera ämnet. Det har naturligtvis inte ett skvattmed invandrarfientlighet att skaffa -- tvärtom.Ändå är det svårt att hitta något område därskenhelighet och dåligt samvete, okunnighet,flathet, mesig och förment välvilja samt brist påäkta omtanke skördar så stora offer och kostarsådana gigantiska summor.Hemspråksundervisningen i sin nuvarande formgör direkt skada för invandrareleverna och,möjligen, viss nytta som födkrok förhemspråkslärarna. Inte ens en mycket kritisk,objektiv rapport , frånsjälvaste statliga , fickpolitikerna att vakna.Jag vill för säkerhets skull också nämna att finskaoch lappska inte är hemspråk för Ny demokrati. Deär nämligen två av tre officiella språk.Att två- eller flerspråkighet hos största möjligaantal medborgare är en stor tillgång är ju enfullkomlig självklarhet. Men att utifrån dennatruism dra slutsatsen att hemspråksundervisningenbidrar till detta är inte bara ologiskt; det ärdessutom obevisat. Ingenting -- mer än hoppet --tyder på att så skulle vara fallet. Däremot finns detmånga indikationer och bevis på motsatsen, atthemspråksundervisningen hämmarspråkutvecklingen i svenska. Den t.o.m. skaparanalfabetism.Över huvud taget finns det inget som helstvetenskapligt eller annat objektivt underlag, somger belägg för de uppfattningar som styr densvenska uppläggningen avhemspråksundervisningen. Däremot finns detmängder av fakta om dess negativa effekter.Ingenting om dess positiva.I vilket annat sammanhang anses det acceptabeltatt pumpa in 1 300 miljoner , utan attförvissa sig om att dessa enorma summor användspå ett rimligt och anständigt sätt? Mig veterligeninget.Men se, det är det fina med svenska heliga kor. Defår sluka miljarder av medborgarnas pengar, utanatt kofösarna, dvs. politikerna, reagerar. Attmedborgarna som betalar är djupt upprörda bryrman sig inte ett skvatt om. De förstår ju i vanligordning ingenting.Mycket riktigt finns det heller inget annat land ihela världen som har hemspråksundervisning i enform som ens liknar den svenska modellen. Mendet beror naturligtvis på att inte de heller förstårbättre. Vi svenskar vet ju som vanligt bäst härhemma i ankdammen hur världen skall se ut. Attde allra flesta utvecklade industriländer har mycketlängre och större erfarenhet av invandringsfrågoroch mångkulturell korsbefruktning bekymrar inteoss ett skvatt. löste SverigeUSA:s dåvarande problem med rasmotsättnignar; ikraft av sin självtilldelade världsmästartitel isjälvgodhet.Utgångspunkten för Ny demokrati är en äktaomsorg om de människor som av olika skäl tvingatsfly från sina hemländer. Därför är vi så kritiska motden svenska invandringspolitiken och mothemspråksundervisningen i dess nuvarande former.Den är direkt grym och omänsklig i mångaavseenden. Sedan må och och blitt tala om sin omsorg. får jagintrycket att de tror att de har patent och ensamrättpå att bry sig om sina medmänniskor. Men sång ochfagert tal hjälper inte människor som har det svårt.Det krävs äkta omsorg, och det visar man i handlingoch med konkreta åtgärder.Vi tycker att det är omoraliskt när politiker köpersig ett gott samvete på det sätt som sker medhemspråksundervisningen. Det blir dubbeltomoraliskt när det dessutom sker medmedborgarnas pengar.Att skenheligheten i vanlig ordning skjuter påbudbäraren i stället för på orsaken förvånar oss inteheller -- längre. Detta är ju regel inom politiken,när vi trampar på ömma tår, sticker tunga elefantereller mjölkar heliga kor, har vi lärt oss. Muuuh!Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 2,5 och 6 till utbildningsutskottets betänkande nr 10.Anf. 39 () replik:Herr talman! En kort kommentar till StefanKihlbergs sagoberättelse, som har mycket litet medverkligheten att göra.Hans svar till de föräldrar och barn samt denskolpersonal som värnar om en skola och enutbildning som är ifrågasatt på grund avbesparingar är att vi vräker ''i väg medborgarnaspengar på offentlig ineffektivitet. ''När regeringen lägger ett besparingskrav på 350miljoner på vuxenutbildning, som pågrund av anslagskonstruktion innebär att det är dengymnasiala utbildningen som skärs ned och attkommunerna helt måste låta bli att erbjudakommunala komvuxkurser , blir inteStefan upprörd över detta förslag.Tvärsom, det var naturligtvis bra. Men han blirupprörd över att människor protesterar.Jag har ingen förhoppning om att få någonförståelse hos för de kortutbildadesbehov av vuxenutbilding. Men jag vill gärna göraklart att jag tycker att det är oförskämt mot dekortutbildade studerande när man hävdar att desänds ut av sina komvuxlärare som legosoldatereller när man betraktar dem som gatans parlament,när de bara i helt demokratisk anda framför sinprotest mot ett vansinnigt regeringsförslag.Anf. 40 (nyd) replik:Herr talman! Jag försökte göra klart att det berorpå antingen kolossalt bristande kunskaper eller enannan mindre positiv egenskap, när man talar omdet linjära sambandet mellan en viss kostnadsnivåoch en viss kvalitetsnivå. Jag kan bara återupprepadet. Det finns inga linjära samband. Tvärtom tyckervi att det är omoraliskt att inte vara rädd ompengar. Just för att vi tycker att det är så viktigt attmänniskor som behöver saker och ting, utbildning,vård och omsorg, skall få det, blir vi upprörda när viser att man uppenbart skulle kunna få mycket merutbildning och mycket mer omsorg för sammasumma pengar.Men vi har också upptäckt, det måste jag tillstå, attokunnigheten är kolossal generellt sett inom denoffentliga sektorn om hur man gör. Många har lästom att skolmjölken skall tas bort. Huvudprincipentycks vara att det gäller att skära där det slår hårdastmot kunden, eleven eller konsumenten. Vi som äruppvuxna i näringslivet har den självklara motsattautgångspunkten. Det gäller att spara ocheffektivisera på ett sådant sätt att det inte drabbarkunden, konsumenten eller eleven.Tag exemplet med friskolorna. Ingen har någonsindrömt om att påstå att de skolorna håller sämrekvalitet. Tvärtom är de flesta överens om att deerbjuder högre kvalitet. Kostnaderna är ändåavsevärt mycket lägre. Det beror inte på svältlöner,även om sådana förekommer på en del skolor. Menpå t.ex. i gäller fullt ut sammavillkor som för offentliganställda lärare, tillväsentligt lägre kostnader. Alla är dessutomöverens om att den utbildningen är bättre.Anf. 41 () replik:Herr talman! Om det är så enkelt att minskadeanslag automatiskt ger bättre verksamhet, varförhar stannat vid en besparing till ettbelopp av 150 milj.kr. på komvux?Anf. 42 (nyd) replik:Herr talman! Jag tar mig för pannan! Jag vet inteom har inre syner. Jag haraldrig påstått att det här linjära sambandet finns --tvärtom. Jag försöker säga att det inte finns.Tag ett konkret exempel: När ett företag vill sparakan ju produkten göras sämre. På det sättet sparman ju pengar. Men då vill inte konsumenternaköpa produkten, kanske någon säger. Nej, just det.Det är det fina med konkurrens, nämligen attspelreglerna blir annorlunda. En effektiv och brautbildning tvingas fram.Anf. 43 ():Herr talman! När vi senast hade enutbildningspolitisk debatt här i kammaren, vilketvar i samband med den allmänpolitiska debatten,var uppe i talarstolen och anfördesitt bildspråk. Vid det tillfället handlade det omkokosnötter och Volvobilar. handlar det omheliga kor och legionärer. Vad Ny demokratiegentligen ägnar sig åt är inte dyrkandet av heligakor -- det kan jag hålla med om. Dess samladepolitik vittnar emellertid om ett annat dyrkande,nämligen svinet . Jag kan sluta här med attrekommendera läsning av den delen av vårnordiska fornhistoria.Det är faktiskt inte på det sättet att minus gångerminus blir plus. Det är så i matematiken, men intei politiken, därför att politiken leder till enverksamhet, till en rörelse, t.ex. inhämtande avkunskap och kompetens i våra skolor. Det ärorättvist mot den verksamhet som bedrivs ute i våraskolor, att inte se till den komplexitet som den härverksamheten innebär. Det handlar om olikamänniskor, olika lärare, olika föräldrar och olikaelever med olika erfarenheter och önskningar omsitt liv.Jag följde en intervju med den amerikanskepresidentkandidaten , som fick frågan vadhan visste om och vad han tyckte varsärskilt kännetecknande för . är ett land där mansatsar på utbildning av de vuxna, utbildning av demsom redan är ute i produktionen, vilket han ansågvara mycket bra. Det var någonting som USAframöver kraftigt borde satsa på, tyckte han.