prot · GF0983 · 1992-03-24 00:00:00 — har frågat mig omregeringen kommer att undanröja dendiskriminering av homosexuella ungdomar somligger i att endast heterosexuella samboendejämställs med makar när den senare i vår läggerfram sin proposition om regler för bostadsbidragen.Enligt lagen (1988:786) om bostadsbidrag jämställsmed makar -- om bidragssökanden inte visar skälför annat -- man och kvinna som utan att vara giftamed varandra lever tillsammans och har eller harhaft gemensamma barn eller är folkbokförda påsamma adress.Vid föregående gjorde påhemställan av bostadsutskottet ett tillkännagivandemed anledning av motioner om att sammanboendeav såväl samma som av motsatt kön bordejämställas med makar enligt bostadbidragslagen(1990/91:BoU16, rskr. Utskottet fann detrimligt att en eventuell vidgning av kretsen avbidragsberättigde till att avse personer av sammakön borde göras utan beaktande avsamlevnadsform. Utskottet var därför inte berettatt förorda att en vidgning av kretsen görs så, attendast homosexuella sambor kommer att omfattasav de ändrade reglerna. I det sammanhangeterinrade utskottet om det arbete som pågår inomkommittén för registrerat partnerskap m.m.Utskottet ansåg att regeringen borde följa fråganoch lämna sin syn på den i förening medeventuella förslag till ändring ibostadsbidragslagen.Enligt min mening är det angeläget att på olikaområden undanröja regler som innebärdiskriminering av homosexuella. Frågan omkretsen bidragsberättigade hushåll och om attjämställa bl.a. homosexuella sambor med makar ibidragshänseende behandlas i den översyn avbostadsbidragssystemet som görs inomsocialdepartementet i anslutning till detberedningsarbete som pågår om ett nyttensamförälderstöd. Samordnat med denna översynförbereds också en överföring av bostadsbidragensadministration från kommunerna tillförsäkringskassorna.Avsikten är att regeringen på grundval av dettautredningsarbete i en proposition skalllämna förslag till nya regler för bostadsbidrag somskall gälla fr.o.m. . Då kommer ocksåfrågan om bostadsbidrag till homosexuellaungdomar att redovisas. De förslag som regeringenkommer att lägga fram ikompletteringspropositionen avser regler förbostadsbidragen endast under första halvåret 1993.Anf. 71 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret, somtyvärr, får jag lov att säga, är ganska innehållslöst.Det är en redogörelse för den process som kommeratt vara framöver, men vad jag har frågat ministernom är om han är beredd att undanröja dendiskriminering som finns. Om ett homosexuelltungt par bor samman och vill söka bostadsbidrag,kan det inte få bostadsbidrag. Om man däremot bortillsammans med ett syskon av motsatt kön, kanman få bostadsbidrag enligt de regler som gäller.Jag tycker att de regler som vi har är absurda.Jag har ett konkret exempel från , där ettungt homosexuellt par, två män, inte kan sökabostadsbidrag på grund av att de lever tillsammans.Det innebär ett inkomstbortfall på ca697 kr., vilket är den summa som samhälletvärderar det homosexuella samboendet till.Ministern sade att man skall undanröja regler sominnebär diskriminering av homosexuella. Då hadedet väl inte varit så svårt för ministern att i sitt svarkunna tillägga att -- antingen genom den förändringsom skall företas i vår eller i den proposition somkommer -- denna diskriminering givetvisskall tas bort.Jag är dessutom litet förvånad över att enfolkpartistisk minister, som i egenskap avfolkpartist har uttalat sig mycket positivt omhomosexuellas rättigheter och likställighet isamhället, inte ens i en sådan här liten fråga, somdet trots allt rör sig om, kan ge ett klart besked.Man kan fundera om har börjat svävapå målet när det gäller t.ex. registrerat partnerskapför homosexuella.Anf. 72 Socialminister ():Herr talman! Jag vill med anledning av KentCarlssons avslutande resonemang konstatera att denuvarande reglerna har tillkommit under densocialdemokratiska regeringen, vilken heller aldrighar föreslagit någon ändring av dessa regler.Man måste också ha i minnet att bostadsutskottetnär det har behandlat dessa frågor har avvisattanken på att bostadsbidraget skulle knytas tillpersoners sexuella läggning. Man har i ställetuttalat sig allmänt om att om det blir aktuellt meden utvidgning, innebär denna i så fall att tvåpersoner av samma kön som bor ihop kan få bidrag,utan att man frågar efter deras läggning.Sanningen är ju att homosexuella ungdomar i dagkan få bidrag, om de bor ihop och råkar vara avolika kön. Bostadsbidraget är inte heller i dagbundet till heterosexuella ungdomar. Man sägeralltså inte nej till homosexuella ungdomar, utan detär kravet på att det skall vara fråga om en man ochen kvinna som gäller.Jag delar emellertid grundläggandeuppfattning att den här typen av diskrimineranderegler skall undanröjas. Det är därför som jag hartagit initiativ till att ta upp denna fråga, när det nuskall göras en översyn av bostadsbidragen i syfte attändra de regler som har gällt under den tidigareregeringen. Som jag sade återkommer vi med ettförslag , då hela bostadsbidragssystemet,inkl. det problem som har frågat migom, skall tas upp till prövning.Anf. 73 ():Herr talman! Jag delar den uppfattningen att mannär det gäller bostadsbidragen inte skall ta hänsyntill sexuell läggning. Men då måste man se till i de regler och den lagstiftning som finns påområdet inte diskriminerar två män eller tvåkvinnor som bor samman. Bostadsutskottetuttalade ju att man inte ville gå över till en sådanordning där samlevnadsformen skulle värderas.Vidare sade utskottet i sitt betänkande att manförväntade sig att regeringen skulle följa frågan ochkomma tillbaka när det blev aktuellt medförändringar i bostadsbidragslagen.Såvitt jag förstår blir det en förändring nu ,eftersom beloppen måste justeras. Sedan blir detytterligare en förändring . Det vore välinte för mycket begärt att jag i en sådan härprincipiell fråga, där vi tycks ha sammagrunduppfattning, får ett besked av ministern. Blirdet någon förändring? Jag kan lova att det inte ärfråga om en speciellt dyr förändring.Anf. 74 Socialminister ():Herr talman! Den förändring som sker i vår är avdet traditionella slaget, dvs. det handlar om denjustering av inkomstgränser som sker varje år.Däremot blir det ingen grundläggande förändringav bostadsbidragslagen.Regeringen håller på med en mer omfattandeöversyn, som i huvudsak är föranledd, inte avbostadsutskottets uttalande utan av problemenmed stödet till ensamstående föräldrar. Frågornaom stöd till ensamstående föräldrar ochbostadsbidragen är så nära sammanvävda att viväljer att se över dem i ett sammanhang. Och somjag nu har sagt två gånger kommer också frågan ombostadsbidrag till personer av samma kön då att tasupp. Min inriktning är att de regler som finns ilagstiftningen och som diskriminerar homosexuellaskall tas bort. Det här är bara ett exempel på ensådan regel som jag bl.a. av det skälet vill se enförändring av.Anf. 75 ():Herr talman! Det kan själfallet ta tid att utredaolika frågor, men den förändring som behövergöras i lagreglerna är att man byter ut ''man ochkvinna'' mot ''personer''. Det är en mycket litenändring, som dock får en principiellt väldigt storbetydelse. Denna förändring borde kunnagenomföras redan till våren.Jag tolkar statsrådets svar som att vi kanförvänta oss en ny lagstiftning, som frånbostadsbidragssynpunkt inte diskriminerarhomosexuell samlevnad på det sätt som sker i dag.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1991/92:547 ombarnomsorgenAnf. 76 Socialminsiter ():Her talman! har frågat mig vadregeringen tänker göra för att vända den utvecklingmot färre platser i barnomsorgen och fler barn utantrygg omsorg som hotar.För två veckor sedan debaterade jag i dennakammare med om barnomsorgen ochefterlyste då vilken grund hade försina påståenden om att det sker en utveckling motminskad behovstäckning inom barnomsorgen. Jagfick inget svar. Jag redovisade själv att varkenSvenska kommunförbundet eller Lärarförbundetmärkt några tendenser till en sådan utveckling.Regeringen kommer inte att tillåta att barn vilkasföräldrar förvärvsarbetar eller studerar lämnas utanen trygg omsorg. Vi har redan genomfört en reformsom skapar ökad valfrihet och mer av konkurrens.Vårt syfte med denna reform är att få en bättrebarnomsorg och ett större utbud, både avbarnomsorg totalt och av olika alternativ.I regringskansliet bereds nu frågan om de s.k.specialdestinerade statsbidragen till kommunernaskall slopas i enlighet med kommunalekonomiskakommitténs förslag. Jag är medveten om attkommitténs förslag om ett enda stort generelltstatsbidrag till kommunerna kan förändraförutsättningarna för barnomsorgen i framtiden.Om förslaget genomförs är det därför nödvändigtatt på annat sätt garantera att barn och föräldraräven i fortsättningen kan erbjudas en trygg och brabarnomsorg. Som jag sade i den nämndadebatten övervägs nu inom denärmare formerna härför.Anf. 77 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. För barnensskull önskar jag att jag kunde säga att jag är väldigtnöjd med svaret. Jag tror att ha lämnat ett bättre svar när det gäller attarbeta för barnen, om han hade befunnit sig i ettbättre sällskap.Jag reser ofta runt i landet och ser det kaossom nu råder i barnomsorgen. Ingen vet ännu vardet hela kommer att sluta. Det är rätt att man intekan ge exakta besked om omfattningen av vad somnu pågår. Men man vet så pass mycket attbarnstugor stängs, att personal avskedas, attbarngrupper splittras upp och placeras om, attöppettiderna minskar samt att omsorgen blirsämre.I morse kunde vi läsa om de varsel som harutfärdats i min hemkommun. Det är framför alltbarnomsorgen som drabbas hårdast, och inom denavskedar man i första hand de mest kompetentaförskollärarna och fritidspedagogerna. På mångabarnstugor tvingas nästan alla som arbetar där attsluta. De skall ersättas med andra, somverksamheten flyttas.Jag är övertygad om att vi kommer atttvingas att konstatera -- och jag tror att BengtWesterberg kommer att vara ledsen över det -- attbarnomsorgen har blivit mycket sämre och attmålet full behovstäckning kommer att varaavlägsnare än vad det var vid nyåret i år.Anf. 78 Socialminister ():Herr talman! Vi får väl se hur det går och tadiskussionen i vår när vi har facit i hand. Det finnsdock ingenting i föreliggande prognoser som tyderpå att det blir så som säger.Efter vår senaste debatt fick jag ett brev från LouiseFernstedt som är den ansvarige påKommunförbundet. Hon hade för säkerhets skullfrågat runt bland sina kolleger påKommunförbundet om någon hade hört talas omden utveckling som beskrev bl.a. i enartikel som vi diskuterade under denna debatt.Louise Fernstedt konstaterade att någon sådanutveckling känner man inte till påKommunförbundet.Det finns också en alldeles färsk bedömning frånKommunförbundet av utbyggnadstakten under1992. Enligt denna bedömning tyder utvecklingenpå ett kraftigt tillskott av barnomsorgsplatser under1992. Jag känner mig alltså inte för dagen såpessimistisk som gör.Däremot är det klart att denkommunalekonomiska kommittén och vad somkommer fram av den skapar en viss osäkerhet -- detvill jag inte alls förneka. Men bakom denkommitténs rekommendationer står ju en samladutredning, dvs. även socialdemokraterna anser skall arbeta i riktningen frånspecialdestinerade bidrag till en påse pengar somger kommunerna större frihet att agera, vilketockså jag tycker att det ligger mycket i. Om manväljer den vägen, kommer detta att tvinga fram endel andra styrmedel än dem som har använtshittills, bl.a. på barnomsorgsområdet.Anf. 79 ():Herr talman! För att illustrera min egen oro vill jagförst referera till egna siffror.Förra året var utbyggnaden av barnomsorgsplatserrekordhög, 25 000 platser.Vi befann oss i ett läge där vi hade ungefär 400 000barn i daghem och fritidshem mot ungefär 407 000som efterfrågade plats. Jag förstår inte vad dendiskrepans på 60 000 som taladeom i så fall finns. Det här åreträknar man med att utbyggnadstakten går ner till10 000, och det kommer ju till många barn sombehöver barnomsorg, vill säga att jag blev mycket glad när BengtWesterberg gick ut och sade att vi skulle fåen lag om rätt för alla barn till barnomsorg. Menredan har regeringskolleger och de andra partiernai regeringsblocket sagt att de är negativa till det.Därför vill jag fråga : Får vi ensådan lag eller inte?Anf. 80 Socialminister ():Herr talman! Låt mig för det första förklara det härmed kön. När räknar antalet platseroch antalet barn, räknar hon bara antalet barn . Men det finns som bekantmånga föräldrar som vill ha plats för sina barn föreett och . Det är därför som det bliren kö eller var en kö på 60 000 när man senastgjorde barnomsorgsmätningen, och den kön harsannolikt inte krympt särskilt mycket, även om denpå grund av konjunkturer och annat kan ha minskatnågot sedan dess.För det andra läste själv upp siffrorfrån som tydde på en fortsattutbyggnad av barnomsorgen. Då förstår jag intehur hon kan påstå raka motsatsen, nämligen att detförsvinner barnomsorgsplatser. Det stämmer inteens med den statistik som hon själv åberopar.För det tredje vill jag gärna svara att vi håller på ocharbetar nu med vilka åtgärder som skall vidtas, ochdet är ingen hemlighet -- jag har sagt det i riksdagenoch i många andra sammanhang -- att jag anser attdet behövs en sådan lag om rätt till barnomsorg somvi har talat om . Jag räknar med attåterkomma till i den frågan medkonkreta förslag.Anf. 81 ():Herr talman! föddes 135 000barn. Det var rekordmånga. Det är de som nubehöver dagisplats. Om utbyggnaden då går nermed 15 000 jämfört med och mansamtidigt i många kommuner stänger barnstugor,avskedar förskollärare, barnskötare ochdagmammor, är det klart att bristen ökar.Sedan vill jag säga att vi skulle i den här situationenbehöva lagstadgade krav på kvalitet och rätt tillbarnomsorg av det slag som vi begärde ochdå fick nej till. Jag hoppas att kampen i regeringen med de andra partiernaom att vi skall få sådana regler. Det är alldeles klartatt risken redan nu är påtaglig för att många barninte får den trygga och goda barnomsorg debehöver.Anf. 82 Socialminister ():Herr talman! Jag får väl först tacka för BirgittaDahls lyckönskningar vad gäller den påståddakampen i regeringen.Låt mig också säga att det är ganska märkligt attBirgitta driver tesen att det inte fanns någonkö efter barnomsorg vid regeringsskiftet. Då fannsdet lika många dagisplatser som barn, säger . Under det här året tillkommer enligtKommunförbundets prognoser ytterligare 10 000platser, och då måste den logiska konsekvensenvara att vi skulle få ett överskott på platser när dethär året är slut.Nu tror jag tyvärr inte att det är så bra som BirgittaDahl hävdar, utan det finns en kö som vi måste betaav. Det behöver vi för att klara av, menvi skall göra det.Anf. 83 ():Herr talman! Siffrorna talar för sig själva: 25 000resp. Skillnaden är 15 000 nya platser, i ensituation när man vet att fler behövs, och samtidigtläggs andra ner.Jag har ytterligare en fråga att ställa till BengtWesterberg. Den har aktualiserats av vad som nuhänder: Vem tar ansvar för barnen när ett daghemgår i konkurs, ett daghem som har fått statsbidragdärför att det finns med i kommunensbarnomsorgsplan?I ett par aktuella fall har kommunalpolitikerna sagtatt det tänker de inte ta något ansvar för. TyckerBengt att det stämmer överens med deprinciper som råder för rätten att få statsbidrag tilldaghem?Anf. 84 Socialminister ():Herr talman! För det första måste jag faktisktupprepa frågan till : Om det enligtBirgitta Dahls uppfattning inte fanns någon kö vidregeringsskiftet och vi bygger 10 000platser till, är inte då den logiska slutsatsen att vikommer att ha ett överskott på barnomsorgsplatserefter det här året, 1992?För det andra är det klart att går en verksamhet ikonkurs, måste någon annan gå in och ta öververksamheten. Det borde väl kännatill som står A-pressen så nära. Jag hoppas att deägare som uppträder på det här området gör detmed något större ansvar än dem som ägde A-pressen.Anf. 85 ():Herr talman! Låt mig för det första i all stillsamhetpåminna om att det nu är frågetimmeoch att det faktiskt är jag som ställer frågorna. Detär som skall svara och inteförsöka smita från svaret genom att ställa frågor tillmig.För det andra har jag inte påstått att vi hade byggtbort kön till sista platsen. Tvärtom, även i vår förradebatt talade jag om att det fanns brister kvar, menså länge vi hade en socialdemokratisk regeringbyggde vi allt vad tygen höll, och var ettrekordår. går det ner, somverksamheten stramas åt och daghem läggs ner runtom i kommunerna.Nu vill jag faktiskt ha svar på frågan vem som haransvaret för de barn som blir utan barnomsorg närdaghem går i konkurs. Det går inte att smita såenkelt från den frågan som göra.Jag har förstått att det råder total förvirring. Hadeni inte tänkt igenom saker och ting ordentligt när nilade fram er proposition ?Anf. 86 Socialminister ():Herr talman! Kommunen har naturligtvis enligtlagstiftningen ansvaret för alla barn liksomkommunen har ansvar för andra personer, t.ex.äldre. Men det förhållandet att kommunen haransvar för medborgarna i kommunen innebär juinte att verksamheten inte kan bedrivas i enskildregi.Birgitta Dahls regering har på vissa områden tillåtitenskilda initiativ, t.ex. när det gällerbehandlingshem. Det är självklart att om ett sådanthem går i konkurs -- det har förekommit att de hargjort det -- har ansvaret vilat på kommunenoch . Det har inte efter regeringsskiftetskett någonting som har förändrat detansvarsförhållandet.Anf. 87 ():Herr talman! Jag tackar för det beskedet. Det varbra att det kom, även om det satt hårt inne, för detbehövs ute i landet , där det finns kommunalrådsom bara rätt ut och ganska rått och brutalt sägeratt daghem som går i konkurs får skylla sig självaoch att kommunen inte har något ansvar för dem.Nu kan vi alltså använda ord påatt kommunen har ansvar för de barnen, eftersomstatsbidraget har getts med motiveringen attdaghemmet finns med i kommunensbarnomsorgsplan. Det var ett bra besked. Tack fördet!Anf. 88 ():Herr talman! Det går visst att använda det jag harsagt, om det biter. Annars kan man ju åberopasocialtjänstlagen, som finns sedan lång tid tillbakaoch är väl känd ute i kommunerna.Anf. 89 ():Herr talman! Tydligen är den inte tillräckligt kändav de kommunalråd som hävdar att de inte harnågot ansvar. Det var just därför jag tyckte att detvar så bra att med sin auktoritetpåminde om vad som står i socialtjänstlagen.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1991/92:441 om högskolan iGävle/SandvikenAnf. 90 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig närregeringen tänker ge klartecken för byggandet aven ny högskolebyggnad i föreslog attstaten förhyr nya lokaler för utbildningen i ien nybyggnad som kommunen planerar attuppföra.I budgetpropositionen informeradesriksdagen om att en förbättring av lokalsituationenför /ingick iregeringens planer.Därefter har regeringen i propositionen omtotalförsvarets utveckling (prop. 1991/92:102)föreslagit att regementet i läggsned.Om beslut fattas om nedläggning av regementet, ärdet angeläget både ur kommuns och statenssynvikel att området och lokalerna får en braalternativ användning. Motsvarande frågor utredspå andra orter där regementen avses läggas ned.Erfarenheter från hur tidigare regementslokaleranpassats för nya verksamheter visar att goda ochtrivsamma arbetsmiljöer kan skapas med kvalitetersom är svåra att åstadkomma i en nybyggnation.Som exempel vill jag nämna S 1-området i Uppsalasom byggts om för i staden.För staten är det viktigt att inte belastas av onödigakostnader beroende på att regementets lokaler intekommer till användning. Den utredning som görssyftar till ett klargörande om högskolan kan utgöraett alternativ i sammanhanget. Jag förutsätter attäven andra användningssätt för regementet kanaktualiseras på lokala initiativ.Herr talman! Vad jag nu sagt innebär ingetställningstagande i någon riktning. Debevekelsegrunder som ligger bakomundersökningen av I 14-områdets eventuellamöjligheter är hänsynen till samhällsekonomin.Jag kan inte nu säga exakt när det kan bli aktuelltatt fatta beslut i frågan om bättre lokaler förHögskolan i /men vill understrykaatt beredningsarbetet sker i ett högt tempo.Anf. 91 ():Herr talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret.Utbildningsnivån i är som bekant låg. Vivet också att högskolan i /har enmycket besvärlig lokalsituation. Den är trångboddoch splittrad på flera platser, och huvudbyggnadenär i behov av renovering. Vi vet också att åtgärdermåste vidtas snabbt.En ny högskolebyggnad är färdigprojekterad. Ochsåvitt jag förstår är allt förberedelsearbete klart.Det enda som återstår är ett klartecken frånregeringen.I råder också stor arbetslöshet,speciellt inom byggsektorn -- den är faktiskt högst ihela landet, ca 30 %.Ett klartecken från regeringen skulle mycketsnabbt skapa ca 500 arbetstillfällen i . Vivet också att det finns en stor politisk enighet kringen nybyggnation i , Alderholmen.Svaret som utbildningsministern ger mig kan jagbara tolka som att detta beslut kommer attfördröjas . Han hänvisar till beslut omnedläggning av I 14 . Betyder det att dettaberedningsarbete kommer att ge svar först viddenna tidpunkt?Jag vill också påminna om socialdemokraternasmotion om ett års fördröjning av nedläggningen avI 14. En alternativ användning av I 14-områdetdiskuteras också i kommun. Om man skallta hänsyn till samhällsekonomin och satsa offensivttycker jag att regeringen skall ge ett klartecken nu.Men frågan är hur pass länge detta blir fördröjtgenom det svar som jag inte fick i dag.Anf. 92 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag noterade att det finns en enighetkring den förläggning av högskolebyggnationensom regeringen ställde sig bakom så sent som ijanuari månad. I och med att beslutsunderlaget ochbeslutsläget då var givna var detta en korrektenighet. Men jag tror att det är lätt också för densom tänker efter ytterligare litet grand att insevikten av att staten, när den nya situation uppstodsom nedläggningen av I 14 manifesterar, också seröver bakgrunden till den enighet som varså manifest. Jag tycker alltså att det vore oansvarigtom staten inte, när regementsnedläggningen dessvärre blev nödvändig, såg över underlaget för etttidigare aldrig så enigt ställningstagande.Jag kan försäkra att det som jag nu säger inteinnebär någon fördröjning på flera år.Beredningsarbetet för att utröna I 14-områdetsframtid behöver inte invänta någon slutgiltignedläggning av regementet. Det behöver inte ensinnebära ett slutgiltigt ställningstagande till detsocialdemokratiska motionskravet. Vad detdäremot behöver invänta är att nödigt underlag ochnödigt utredningsarbete har gjorts när nu ett nyttalternativ plötsligt finns tillgängligt i Gävle.Herr talman! Får jag dessutom notera att icke så fåi den lokala debatten i , sedan det nyaalternativet aktualiserades, har uttalat sitt sakligastöd, också från kvalitativa utgångspunkter, för enI 14-förläggning av högskolan.Anf. 93 ():Herr talman! Jag skulle vilja upprepa en fråga. Närblir beredningsarbetet klart, och när kan det fattasett beslut i frågan? Om vi kunde få till stånd dennanybyggnation skulle det innebära en injektion förnäringslivet i Gävleborg.Anf. 94 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag vet att det förhåller sig på detsättet. Om det är försvarbart frånallmänekonomiska utgångspunkter att starta detursprungliga projektet, kan detta innebära eninjektion för näringsliv och byggande i Gävleborgslän.I den mån vi kommer till slutsatsen att I 14 inteskulle vara aktuellt för en högskoleförläggning, kanbeslutet fattas mycket fort efter det att detta beskedhar givits.Jag avvaktar utredning innanjag återkommer till riksdag och regering medförslag till beslut.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1991/92:455 omhögskoleprovetAnf. 95 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkainitiativ jag tänker ta för att högskoleprovet skall blimer könsneutralt.Fr.o.m. är högskoleprovet ettviktigt instrument för urval av studerande tillutbildningar i högskolan.