prot · GG0936 · 1992-12-02 00:00:00 — Vi är givetsvis tacksamma för denreservation, under mom. 3 i utskottets hemställansom stöder den motion om registrering avriksdagsledamöternas ekonomiska intressen som vihar väckt under den allmänna motionstidentidigare i år.Vi tror att ett offentligt register medriksdagsdagsledamöternas ekonomiska intressenskulle stärka förtroendet för riksdag ochmotverka politikerföraktet. I den allmännadebatten spekuleras det ibland om hurriksdagsledamöterna är bundna till egnaekonomiska intressen. Ofta tror jag att dessaspekulationer är ogrundade. Men det kan vara enfördel att ha ett sådant register.De flesta uppgifter som skulle finnas i ett sådantregister är redan offentliga. Det handlar alltså merom en service gentemot allmänhet och journalister.Som påpekas i reservationen har man i mångaandra länder kunnat lösa detta problem. Jag tror,fru talman, att vi som riksdagsledamöter får finnaoss i att allmänheten har möjlighet att granska ossganska närgående.Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 11 ():Fru talman! Jag skall be att få uppehålla mig vidnågra av de motioner som har väckts under denallmänna motionstiden och som inte heltöverraskande avstyrks av utskottet. Det innebärinte att inte några av motionärerna har haft en vissframgång.Inledningsvis vill jag nämna något om att riksdagenmöjligtvis kan vara beredd att ändra påvalprövningsnämndens sammansättning. Det är eninstitution som kanske inte är så känd men somändå fyller en viktig uppgift i arbete.Det är en nämnd som består av en ordförande, somär vald utanför och som inte får tillhöratiksdagen, och av sex andra ledamöter. Man kansäga att denna nämnd har en domstolsliknandefunktion. Den har till uppgift att bl.a. prövaöverklaganden som gäller val till riksdag, kommun,kyrkofullmäktige, osv.I slutet av 80-talet framfördes det förslag om skulle låta samtliga partier vararepresenterade i valprövningsnämnden. Dettaförslag avslogs, eftersom man tyckte att nämndenskulle bli oproportionerligt stor. Utskottet säger nuatt det faktiskt kan ligga en del i det motionsförslagsom kommer från , Kds, och somgår ut på att man ändå skulle se till att samtligapartier som har kommit in i också får enplats i valprövningsnämnden. Möjligtvis skulle maninte behöva ha en sådan proportionalitet som göratt nämnden blir så stor. Utskottet anser att manskall ge talmanskonferensen detta till känna.Vi har anledning att fundera på intresset förverksamheten i denna kammare och den aktivitetsom försiggår här. Det framgår ju om inte av någotannat så av den debatt som just nu pågår. Man kanju inte precis säga, fru talman, att kammaren äröverrepresenterad.Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet på att vi idetta motionspaket också har behandlat en motionav och , som bådaförordar att man skall placera ledamöterna partivisi stället för länsvis som . Utskottet har avstyrktdenna motion, eftersom utskottet anser att maninte skulle få avsedd effekt med tanke på hurplenisalen ser ut . Men man kan ändåkonstatera att det finns en mycket positiv skrivning,där det sägs att den dag som man kanske ändrarplenisalens utformning -- det pågår ju diskussionerom det -- skulle man kunna få en annan och tätareatmosfär om man placerar ledamöterna partivis istället. Det finns ju lysande exempel på detta frånandra länder, och det finns nog anledning att tro attdetta skulle kunna medföra en del positivt föruppmärksamheten för det arbete som uträttas idenna kammare.Jag vill också säga något om den motion frånVänsterpartiet som har lett fram till en reservationfrån Socialdemokraterna och en meningsyttringfrån om registrering avriksdagsledamöternas ekonomiska interssen. Manskulle i förstone kunna få intrycket attreservanterna anser att detta är en utomordentligtstor och viktig fråga och att man har en mängd godaargument för en sådan registrering. Men när mangranskar reservationen visar det sig att argumentenfaktiskt är ganska tunna. Man säger att detegentligen handlar om att allmänheten skulle fåtillgång till redan offentliga uppgifter.Jag vill då understryka att jag anser att det ärsjälvklart att en riksdagsledamot får finna sig i attbli granskad och att det som man som ledamotsysslar med och de intressen som man har i myckethög grad är offentlig egendom. Men frågan är omdenna typ av register som reservanterna vill ha överhuvud taget efterfrågas. Reservanterna har faktisktinte annat än förmodat att det skulle finnas intresseför detta. Jag vill ändå understryka att man, omman skulle gå ytterligare ett steg och även registreraledamöternas intressen och egendom på det sättsom jag förmodar att reservatnerna vill, snart är iett gränsland där den personliga integriteten är ifara.Reservanterna har inte kunnat visa att risken finnsatt riksdagsledamöterna skulle kunna utövanämnda påverkan på beslut, t.ex. genominsiderinformation. Det är ju den egentligautgångspunkten för det som sägs i den aktuellareservationen.Jag tycker alltså att det handlar om att införa enregel för regelns egen skull. Men, som sagt, det ärtveksamt om föreslagna regel över huvud taget ärefterfrågad.Avslutningsvis yrkar jag, fru talman, bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påreservationerna.Anf. 12 () replik:Fru talman! sade att föreslagna regelinte var efterfrågad. Jag har nog precis motsatterfarenhet. En del regionala tidningar och ävenrikstidningar letar ju efter uppgifter omförmögenheter och aktieinnehav -- det senaste äratt man också letar efter uppgifter om bilinnehav --vid sin granskning av ledamöterna. Också i andraländer har man ansett detta vara rätt viktigt. Mangår ganska långt när det gäller kravet på störstamöjliga öppenhet här. Det är självklart att manmåste ha respekt för den personliga integriteten.Men i och med att vi ledamöter har antagit ettsådant här förtroendeuppdrag får vi finna oss ikravet på en långtgående öppenhet. Det är hellerinte uteslutet att ledamöter av näringsutskotteteller finansutskottet hamnar i situationer där detfinns tillgång till information som ger ledamöternamöjligheter att påverka den egnaförmögenhetsutvecklingen. Jag tycker således attdet är värt att försöka att närmare utreda detta.Anf. 13 () replik:Fru talman! söker verkligen efterorden när han försöker komma på argument för ettsådant här register. De uppgifter, detta måsteunderstrykas, som man säger sig vilja geoffentlighet åt är redan offentliga. Uppgifter ominkomster, fastighetsinnehav, aktieinnehav,styrelseuppdrag osv. är redan offentliga i vårt land.Som jag sade tidigare, , är det alldelessjälvklart att enskilda riksdagsledamöter får finnasig i att bli granskade. Med den öppenhet som finnsi vårt samhälle blir vi också granskade. Men den typav systematiska register som behövs inte. Ett sådant register äröverflödigt, icke efterfrågat. När det gäller deriksdagsledamöter som exempelvis har ekonomiskaintressen i företag har vi under tidigare perioderkunnat se att deras intressen varit utomordentligtväl belysta i massmedia, trots att det inteförekommit något register över deras ägande.Det register som ni vill ha, , behövshelt enkelt inte.Anf. 14 () replik:Fru talman! I huvudsak är det fråga om en servicetill allmänheten och journalisterna. Det handlar omatt uppgifter skall vara lättillgängliga. Som det är nufår man söka efter uppgifter på en mängd olikaställen -- hos länsmyndigheter, Patent- ochregistreringsverket osv. -- och det är i praktiken ensorts hinder. Vi vill undanröja åtminstone dettahinder.Anf. 15 () replik:Fru talman! Först tackar jag för att jag fickmöjlighet till en replik, trots att jag var litet sen medatt anmäla mig.När det gäller argument tycker jagatt man skulle kunna vända på det hela och säga attdet är tunna argument som ochövriga i majoriteten anför mot vårt förslag. Vi villalltså uppdra åt förvaltningsstyrelsen att lägga framett förslag om registrering.Vidare anser vi att det är ett slags renlighetskrav attställa upp på detta. Vi i har ju vid ettantal tillfällen blivit uppmanade att notera vilkauppdrag vi har och att lämna en mängd andraviktiga uppgifter till bl.a. forskare. Vi ser därförinte något hinder i att det sker en utökning just idetta avseende. Av tonfall att dömaär han väldigt negativ till ordet register. Men ettregister behöver inte alltid vara något negativt.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag tycker att man är stor i munnen närman talar om tecken på bristande renhet, därför attviljan att upprätta föreslagna register överledamöternas olika intressen inte finns.Jag vill alltså understryka att föreslagna regel skullebli en regel för regelns egen skull. Det finnsfaktiskt, fru talman, inte någon efterfrågan på denhär typen av regel. Jag vänder mig också till BengtHurtig.Anf. 17 TALMANNEN:Repliken gäller inlägg.Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag är alldeles klar över det.De journalister som söker efter nämnda uppgifterkan faktiskt väldigt lätt finna sådana. Införandet avföreslagna regel skulle inte innebära ett ökatförtroende. Det här är nämligen inte enförtroendefråga för , utan det är heltenkelt fråga om en överloppsgärning.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det här är visst en förtroendefråga,. Jag tycker att vi ledamöter iriksdagen kan ställa oss bakom förslaget för attundvika motsatsen.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag vill fråga om detvid något tillfälle varit så, att en uppgift om enledamot inte har kunnat tas fram. Kan ElvySöderström alltså ge något exempel som visar påbehovet av en sådan här regel?Anf. 21 Tredje vice talman ():Fru talman! Detta förhållandevis tunna betänkandebehandlar många olika frågor som rör ,och här finns många goda förslag. Gemensamt fördet här betänkandet och den debatt om riksdagensom vi hade är att vi kan hänvisatill pågående utredning under fru talmannensledning. Man kan hysa olika förhoppningar vadgäller den utredningen. Jag var kanske litet meraoptimistisk när utredningen startade och under dessförsta verksamhetstid än jag är . Men man skallinte ge upp hoppet. Det kan ju tänkas attutredningens arbete utmynnar i värdefullareformer.Jag tar mig friheten att beröra en fråga som tas uppi motion K303 av , som juenligt talarlistan kommer upp efter mig. Jag tyckeratt hon har rätt i det som hon hävdar i motionen.Jag vill gärna understryka att jag för min del iblandupplevt det som nästan plågsamt att jag, på grundav att jag måst stanna här i , har varittvungen att säga nej till berättigade krav från denegna valkretsen eller andra delar av landet när detgällt sammankomster av olika slag.Vi riksdagsledamöter har två grundläggande,viktiga uppgifter. Den ena gäller självfallet vår rollhär i , att sköta våra uppgifter efter bästaförstånd och med stor energi. Den andra uppgiftenär att stå till allmänhetens förfogande, att delta iden allmänna samhällsdebatten och att ställa uppnär medborgare, väljare, kräver det. Nuvarandeordning i gör att den senare uppgiftenofta blir väldigt svår.Det har vi i ända påpekat i motioner. Men dessa har vi haftringa framgång med. Kanhända att tiden nu börjarvara mogen. Man skulle kunna tro att mycket avdet som säger i sin motionhämtats från tidigare motioner. Men jagutgår från att det hon säger i motionen grundas påett självständigt nytänkande. Hur som helst,oberoende av vad som är källan förringas inteförslagets värde.Jag har i ett särskilt yttrande betonat att det behövsen ordentlig omläggning av riksdagensarbetsformer som möjliggör en mer långsiktig ochrationell planering. Det kräver en omläggning avbudgetåret, något som jag fortfarande hoppas på,även om det tydligen har börjat att kärva till sig hosen del partier som har uttryckt sypmatierför detta.Jag är kanske inte lika optimistisk som EwaHedkvist , som menar att man skullekunna ha varannan eller fri frånriksdagsarbete. Det tror jag inte går. Våra förslaghar varit mer . Vi har tänkt oss i genomsnitten riksdagsfri vecka i de förslag som vitidigare har lagt fram här i riksdagen.Riksdagen har svårt för att reformera sig själv. Detskall bli mycket spännande att se hur det går just idenna fråga framöver. Här refereras då tillRiksdagsutredningen.Jag vill göra ytterligare någon kommentar vadgäller informationen. Det har sagts attinformationen från bör förbättras, ochdet tycker också jag. Svårigheten är naturligtvis atthitta nya former. Vi kan inte beordra radio och TVatt sända från . Vad vi kan göra är attunderlätta för medierna, och det anser jag attriksdagens olika organ i hög utsträckning har gjort.Det är självfallet en missräkning när vi finner attmycket intressanta och viktiga debatter här ikammaren ganska ofta gås förbi med massmedialtystnad.Vi har en egen tidning som heter . Jag har tidigare i motioner haftsynpunkter på den tidningen. Jag tycker att den isin nuvarande utformning i många fall är mycketintetsägande. Jag kan erinra om det mycketkryptiska kortfattade referat som fanns i tidningennär vi haft vår debatt om . Det borde havarit en sak som i allra högsta grad intresseratdenna tidning.Nu får man ju inte säga så här. Redaktionerna är jusjälvständiga, och om man anmärker på en tidningriskerar man att i fortsättningen inte bli refereradöver huvud taget. Men det är kanske ändå intetidningens eller redaktionens fel, utan det beror pådet begränsade utrymmet. Så skulle jag positivtvilja uttrycka det.I en motion som jag och min partikollega tidigare väckt här i , har vimenat att vi från rikdagen skulle kunna kosta på ossen fylligare och större tidning, så som man har i enhel del andra parlament. Det finns alltså godaförebilder där.Sedan en liten släng åt . Hontalar med berömvärd indignation ommissaktningen mot politiska partier och riksdagen.Men, , handen på hjärtat: Vadvar ert ledande tema i hela Ny demokratisvalkampanj? Det var att exploatera folkligavanföreställningar om ochriksdagsledamöterna.Anf. 22 (nyd)replik:Fru talman! Ny demokrati bildades i februari 1991och kom in i med6,av rösterna. Det fanns ett uppdämt missnöjemed de etablerade partierna ute i samhället. Manupplevde att det fanns ett avstånd mellan folket ochde ombud man hade valt. Det var det missnöjetsom Ny demokrati fångade upp, kom in i riksdagenpå och gjorde sig till tolk för.Anf. 23 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Jag ifrågasätter självfallet inte Nydemokratis rätt att ställa upp i valet. Folket väljerju vilka ledamöter det vill ha i och vilkapartier det vill ha representerade. Det är givet attdet så skall vara.Vad jag vände mig mot var att framställa sig och Ny demokrati somnågon slags försvarare av och riksdagensledamöter gentemot vrångbilder från allmänhetenoch massmedia. Jag vidhåller mitt påstående att nipå ett mycket framgångsrikt sätt i er valkampanjsystematiskt utnyttjade alla möjliga fördomar ochbristande kunskaper som finns hos folk.Om vill ha ytterligare bevis ochexempel på vad jag avser, kan hon ju läsa ett av deexemplar av sin partiledares utkomna boksom han frikostigt delat ut till riksdagensledamöter, bl.a. till mig. Där kan vi finna att dennakampanj från Ny demokrati fortsätter.Anf. 24 (nyd)replik:Fru talman! Jag vill bara påminna tredje vicetalmannen om det föredrag och den diskussion somvi båda åhörde och som handlade om Nydemokrati. Det rörde förhållandet mellanmedierna och den politiska makten, och det gavssvar på en uttrycklig fråga om hur Ny demokratihade behandlats i pressen fram till valet.Det framgår av forskningen att Ny demokrati varmycket illa behandlat i massmedierna fram tillvalet. före valet var man nästan inteomnämnd alls. Men trots detta kom Ny demokratiin i med en mycket god siffra. Det fannsnog en mycket stark folkvilja för att Ny demokratiskulle bli representerat i , och det byggerinte på att vi på något sätt skulle ha exploaterat ettpolitikerförakt. Om har fått denuppfattningen, beror det nog på att mediahar bestämt sig för att göra på det sättet.Anf. 25 Tredje vice talman () replik:Fru talman! försöker här att talaom annat. Visst var ni framgångsrika ivalkampanjen. Det är möjligt att den redovisningsom gavs av en massmediaforskare i går om hur Nydemokrati behandlades i slutskedet avvalkampanjen är korrekt. Men det är sådant somalla partier utsätts för. Det har inte minst vi inomCentern fått uppleva många gånger.Men det är inte poängen i det som jag har sagttidigare. Poängen är att ni i alla möjligasammanhang -- jag lyssnade till en hel del avframträdandena med Ny demokrati -- systematisktförsökte förhåna och nedvärdera de politiker somsuttit någon tid i och de politiska partiersom redan fanns. Ni strök en vulgäropinionmedhårs, och det fortsätter ni tydligen med påandra vägar. Det går inte att bortförklara, HarrietColliander.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik.Anf. 26 ():Fru talman! Jag har väckt en motion om riksdagensarbetsformer, vilken behandlas i det betänkandesom nu diskuteras. Jag vill börja med att tackatredje vice talmannen för att han drog en lans förmin motion. Jag kan garantera att den bygger påegna erfarenheter av arbetet som riksdagsledamot.Mitt förslag är att skallutarbeta ett nytt tidsschema och ändradearbetsformer för , så att vi bättre kanförena våra olika arbetsuppgifter i ,hemma i våra valkratsar och på annat håll. Jagföreslår att vi skall komprimera vårt arbete till vissaveckor, så att vi andra hela veckor kan vara hemmai våra län eller på annat hålla förslagsvis var tredjevecka. Jag kan också tänka mig att vi börjar tidigarepå hösten med om det krävs för att få dethela att gå ihop.Skälet till min motion är att jag anser att vi måstekombinera vårt viktiga arbete i med mertid hemma bland människorna i valkretsen på ettbättre sätt. Vi måste organisera om vårt arbete såatt detta blir möjligt.Den representativa demokratin bygger på att visom är folkvalda framför människors mening här iriksdagen. En stor del av vårt arbete måste därförske ute bland människorna, så att vi vet vad detycker och vill. Först därefter kan vi sköta vårtarbete här i på ett bra sätt. Hit kommerbara de som är drivna påtryckare för att träffa oss.Skall vi möta alla andra, måste vi åka ut.Vi vet också att våra väljare vill att vi ska kommaut mer på arbetsplatser, skolor, gator, torg och påmöten. Man vill prata med oss, fråga varför vibeslutar som vi gör och föra fram sina åsikter tilloss. när den politiska processen går så fort ärdet ännu viktigare. Jag anser att min motion nu harfått förnyad aktualitet. Det fordras en nära kontaktmellan väljare och valda när förändringar kräversnabb politisk handling.Jag är säker på att de allra flesta av oss här ikammaren kämpar med detta ständigt. Vi är ute såmycket vi bara kan och orkar, och det blir mångabesök, inte minst under våra sammanträdesfriaveckor . Men jag tycker ändå att viinte har tillräckligt med tid till detta. Jag hävdar atten orsak till detta är att arbete ärorganiserat så att arbetet i dominerarvår arbetstid. Det gäller åtminstone om man somjag och många andra här i kammaren bor långt frånStockholm och inte kan åka hem om kvällarna. Vitvingas, precis som tredje vice talmannen, säga nejtill möten och träffar. Det gäller också om man somjag bor i ett län med långa avstånd.Vi har här i ett arbetsschema somförsvårar ett återkommande arbete i valkretsen. Vitvingas åka hit i stort sett underriksmötet. Vi borde kunna komprimera vårtarbete.Sedan jag kom till har det ocksåskett en snabb teknisk utveckling av vårt arbete. Vihar datorer både här och hemma. Vi kan jobba iriksdagens datorer hemifrån. Vi har fax ochtelefoner som gör att vi kan nås överallt. Minuppfattning är att vi inte har tagit ut den tidsvinstoch effektivisering av arbetet som den tekniskautvecklingen av vårt jobb i bordekunnat medföra. Här finns mer att göra ochtidsvinster att ta till vara.Fru talman! Det finns ytterligare ett skäl till att jaganser att en förändring av riksdagsarbetet ärmycket angelägen.Politiskt aktiva människor ställer numera krav påatt kunna ha ett fungerande familjeliv parallelltmed det politiska uppdraget. Dessa saker låter siglättare förenas om man kan vistas flersammanhängande perioder hemma i valkretsen.I dag är vi inte många i denna kammare som harbarn i växande ålder. Ju längre från mankommer, desto färre blir vi. Det är ingentillfällighet att medelåldern på kvinnoroch män är cirka 52 år.De generationer som är på väg till riksdagenkommer i än mindre grad att accepterariksdagsuppdraget som det ser ut med ständigpendling . Vi som har säte i riksdagennu måste därför göra vad vi kan för att underlättaför dem som kommer efter oss att ta steget att blifolkvalda.Vi har ju ambitionen att skall speglabefolkningens sammansättning. Vi måsteförverkliga våra ambitioner i konkreta förslag ochbeslut. Även unga kvinnor och män ochsmåbarnsföräldrar skall kunna ta plats i kammaren.Jag hävdar att det är möjligt att vidta åtgärderredan i dag. De arbetsformer jag pläderar för i minmotion används också i andra länder.Fru talman! Jag har alltså konkreta förslag tillförändringar av arbetsschema i minmotion. Jag hade också stora förväntningar påRiksdagsutredningen. har ett enigtkonstitutionsutskott avslagit motionen ochhänvisar till att pågår.Utredningen har i uppdrag att överväga enomläggning av budgetprocessen och vilkakonsekvenser det får för arbetsrytmen i riksdagen.Utredningen skall vara klar till våren.Men efter vad jag har förstått, har inte utredningenkonkret tagit upp den fråga jag motionerat om,trots att det gäller mycket angelägna förändringarav våra arbetsformer. Dessutom lär det vara så,rätta mig om jag har fel, att en omläggning avbudgetprocessen kan ske först . Det innebäratt det tar innan vi kan fåförändringar, för att jag ska vara nöjd. Jag skullegärna vilja ha kommentarer av utskottetsföreträdare eller av någon i utredningen om detta.Kommer att ta upp frågan omförändringar av arbetsschema inom detnärmaste året? Hur länge beräknar man att det kandröja innan förändringar av riksdagensarbetsschema kan ske?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 23 §. )6 § förvaltningskontorsverksamhetsberättelseFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU10 förvaltningskontorsverksamhetsberättelse (redog. 1992/93:RFK1).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )7 § revisorers verksamhet /92Föredrogsfinansutskottets betänkande1992/93:FiU11 revisorers verksamhetunder /92 (redog. 1992/93:RR1).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )8 § Föreskrifter för fastighetstaxeringFöredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU12 Föreskrifter för fastighetstaxering(prop. 1992/93:122).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )9 § Immunitet och privilegier inom betänkande1992/93:JuU8 Immunitet och privilegier inom ESK(prop. 1992/93:11).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.Beslut fattades efter 23 §. )10 § Fortsatt giltighet av 1952 årstvångsmedelslagFöredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU9 Fortsatt giltighet av 1952 årstvångsmedelslag (prop.1992/93:26).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )11 § Teleavlyssning och teleövervakningFöredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU10 Teleavlyssning och teleövervakning(skr. 1992/93:44).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )12 § Arrestkonventionen m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU6 Arrestkonventionen m.m. (prop1992/93:5).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )13 § Den svenska trafikskadelagens anpassningtill m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU7 Den svenska trafikskadelagensanpassning till m.m. (prop.1992/93:8).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )14 § Grannelagsrätt och tomträttFöredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU8 Grannelagsrätt och tomträtt(prop.1992/93:6).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )15 § Ändring i produktansvarslagen m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU9 Ändring i produktansvarslagen m.m.(prop. 1992/93:38).Anf. 27 ():Fru talman!