prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — Det är således fråga om enannan av mina motioner, som jag yrkar bifall till.Herr talman! Jag hoppas att samtidshistorikernanoga undersöker hur det gick till när riksdagenbehandlade frågan om anslutning till EG:srättsordning. Det bör t.ex. rapporteras hurMiljöpartiet, Vänstern och kämpadei utrikesutskottet för att få in villkor för regeringensförhandlare, så att vi t.ex. skulle kunna förbättramiljöreglerna i landet. De måste också belysa påvilket sätt regeringen hemlighöll myndigheternasvarningar, eftersom det skulle störaförhandlingarna om de blev offentliga. Enligt minuppfattning är det precis tvärtom. Det skulle istället ha hjälpt förhandlarna att få till ståndundantag från om de hade kunnathänvisa till en upplyst och stark opinion i landet.Det är sant att regeringen har informerat här iriksdagen och genom grönböcker. Men man harbara lämnat ut uppgifter som man själv har ansettborde komma fram. Såvitt jag förstår är det här ettbrott mot offentlighetsprincipen. Det får inte varaså att regeringen väljer ut vad som skall varaoffentligt och därmed anser att den har gett allinformation i ett ärende. Enligt våroffentlighetsprincip är myndigheternas allahandlingar offentliga. Man skall själv kunna göraett urval av vad man tycker är relevant.Regeringen har engagerat hundratals människor idepartement, EFTA-delegation ochreferensgrupper. Det är riktigt. Men allt har varithemligstämplat. Gruppen för samråd mednäringslivet har inte ens fört protokoll.Samtidshistorikerna måste snabbt intervjuadeltagarna. I annat fall kommer vi aldrig att få vetahur låsningarna egentligen gick till.Miljöpartiet, Vänstern och ville attutrikesutskottet skulle ordna offentligautfrågningar under förhandlingarnas gång ochbelysa sådana här problem. Socialdemokraternaledde motståndet mot detta i utskottet. De sade attriksdagen nu har gett förhandlingsmandat och att viinte skall störa förhandlingarna.Ingen har gjort en systematisk avstämning av hurförhandlarna har lyckats. Vad jag förstår har vi fåttnågra få undantag från skyldigheter att accepteraallt som EG har godkänt. Men det rör sig bara omtidsbegränsade övergångsregler. Vi får skydda ossmot asbest, kvicksilver, ozonnedbrytande ämnenoch batterier som är farliga för miljön, men det ärsom sagt bara tidsbegränsade övergångsregler. Vihar inte rätt att vara föregångare när det gällerbestämmelser för kemikalier. Vi måste inväntaEG:s beslut. Detta är vad vi binder oss för genomdet beslut som vi diskuterar i dag.Jag skulle sedan vilja vända mig till är inte närvarande i kammaren, men hankanske lyssnar på debatten någon annanstans. nu redogöra för hur förhandlarna harhållit sig till de villkor som har gett förförhandlingarna? Vill statsrådet nu redovisa påvilket sätt EG har anpassat sig till oss? Man talarhela tiden om att man måste ge och ta och att vi intekan få alla fördelar. Men har EG ändrat någon endaregel för att anpassa sig till EFTA-länderna? Jagvore mycket tacksam om villekomma tillbaka till kammaren och göra en sådanredovisning.Informationen var alltså styrd under de år somförhandlingarna pågick. Sedan kom allt på en gång.Ingen fick tid att noga undersöka vad EES-avtaletinnebär. Remissinstanserna klagade i högan skyöver att de hade på sig. Det är främstvid remissbehandlingen som regering och riksdagkan få följderna av ett förslag klara för sig. Gruppersom påverkas av avtalet och som är sakkunnigainom olika områden -- t.ex. kommunförbundet,hovrätter och lagrådet -- skrev varnande yttrandentill regeringen. De skrev: Avtalet är unikt i sinomfattning. Det innebär en genomgripandeförändring i svensk rättsordning. Det blir oklartvilka regler som gäller i landet för enskilda, företagoch domstolar.Även behandlingen i av denna storafråga är anmärkningsvärd. Propositionen ladesfram på en klämdag, då vi inte hade arbetsplenum.Motionstiden gick ut efter det attriksdagen åtskiljts för sommaruppehåll.Riksdagens utskott sammanträdde undersommaren, när alltså inte var samlad,och tog ställning innan samlades igen.Formellt justerade man sedan, men i praktiken togman ställning innan samlades. Detta haraldrig hänt tidigare i en stor fråga i historia.Jag försäkrar att det är skillnad påriksdagsbehandlingen när är samlad ochnär den inte är det. När är samlad kanpartigrupperna diskutera svåra frågor som kommerupp. Informella överläggningar i korridorer och vidmatbord betyder mycket för ställningstagandena.Debatter med regeringsledamöter i kammaren kananordnas för att ge klarhet. Massmedia bevakarfaktiskt när den är samlad, men inteannars.Avtalet innebär att lovar att ca 1 500rättsakter -- det verkar inte som om någon vet exakthur många de är -- skall införlivas med svensk rätt.En del kommer i form av propositioner, och en delrättsakter tar myndigheterna över direkt utanriksdagsbehandling.EES-lagarna skall vara överordnade svensk lag. , direktiven, kan vi omarbeta ochinföra i svensk lag som det passar oss. banklagstiftningen i proposition nr 89. Manhar en vanlig svensk process kring det införandet.Andra EG-regler däremot, de s.k. förordningarna,skall inkorporeras med svensk rätt, dvs. bligällande ordagrant i . Redan nu ser vi hurbisarrt detta kan bli. Med proposition nr 107 skalldetaljerade blanketter för räkning av lokrörelser påbangårdar införlivas med svensk lag. Vi är vana vidatt myndigheter utformar blanketter och att de kanändras om de blir för tokiga. Här har blankettenfastslagits i lag, som vi är bunden till av . Vi måste gå igenom hela EG-EFTA-maskineriet för att ändra en enda detalj i dennablankett.I praktiken, om än inte formellt, är det ettgrundlagsbrott att vi på det här sättet lovar att följalagarna. Om vi inte följer lagarna måste vi säga uppavtalet. lovar således att lämna ifrån sigbeslutanderätten över lagar. Svenska folket kan dåinte längre i allmänna val bli av med dem som ipraktiken beslutar om vilka lagar man måste följa ilandet. All offentlig makt utgår inte längre frånfolket.Även andra grundlagsbestämmelser naggas ikanten. Det gäller t.ex. offentlighetsprincipen ochmeddelarskyddet. Enligt den får inte tidningarägas av utländska intressen. Frågan är om vi kanförhindra det -- även om ett sådant ägande ärgrundlagsbrott -- när vi genom harantagit konkurrenslagen. Har vi då inte självabegått brottet mot grundlagen? Hur kommerövervakningsmyndigheter, EFTA-domstolar m.m.att döma i det fallet?Herr talman! Jag yrkar på återförvisning avbetänkandet till utskottet för vidare beredning.Skulle detta yrkande inte få tillräckligt stöd iriksdagen yrkar jag avslag på utskottets hemställan.Jag yrkar också bifall till samtliga motioner som jaghar lagt fram i det här ärendet.(Applåder)Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag vill först uttrycka en stortacksamhet mot för att honnämnde det papper jag skulle ha viftat med.Därmed har jag fått tillfälle att här medge att jaguppgav fel tidningsnamn. I det avseendet hadeBirgitta rätt -- det är Dagens Inudstrisom har burit sig så dumt åt.Men den kritik jag framförde i mitt inlägg tycksBirgitta inte ha förmått att ta till sig,nämligen den att tidningsartikeln innehåller enfullständigt felaktig information om den rapportsom tidningen påstår sig referera. Den kritik jagriktade mot var att honanvände en så osaklig materia i sitt arbete här iriksdagen. Det är ett mått på värdet i BirgittaHambraeus argumentation att hon i debattenanvänder rubriker som inte har någon täckning iverkligheten.Det beklagliga är att fortsattainlägg inhöll en rad exempel på uttalanden somvisar att uppenbarligen intehar förstått ens hur denna fråga är strukturelltupplagd. Jag måste tyvärr uppta tiden med att genågra exempel på detta.Birgitta stora engagemang föddes urhennes oro för den svenska rättsordningen. Jagkände tidigt sympati med , men jag förlorade naturligtvis denkänslan av sympati lika snabbt som hennesargument förvrängdes.I dag säger hon att vi i härefter är tvungnaatt anta alla de lagar som EG/EU tänker stifta.Detta är inte rätt, ! För detförsta finns i den EES-struktur som skapas engaranti för att ingenting blir EES-rätt med mindredet har antagits av . Vi har alltsåredan på det planet en spärr. För det andra ärdetta -- som det har sagts om och om igen i dagensdebatt -- ett folksrättsligt avtal, vilket gör att för detfall nya lagar skall antagas, så skall de passerariksdagen. Detta är folkrätt -- inte överstatlig rätt,. Det kan väl ändå vara på tidenatt lära sig det!Birgitta säger att vi skulle kunna avståfrån att ha med det stöd som lämnas av kommunertill näringsliv och andra -- vi skulle kunna plockarussinen ur kakan och stryka bort kommunerna urEES-avtalet. En princip som jag tycker är skamfullär att plocka russinen ur kakan och låta andrabetala. Vi har accepterat att offentligt stöd skallbort ur näringslivet, och då gäller det helanäringslivet.Anf. 52 ()replik:Herr talman! Jag vill först konstatera att talmännenhar litet olika praxis, och jag tycker att den praxissom den nu sittande talmannen är den mestsympatiska. Trots att jag inte nämnde NicGrönvalls namn fick han replik på mitt anförande.Det var helt tydligt för kammarens ledamöter attdet var mig åsyftade i sitt förraanföranden, men jag vägrades replik av den dåsittande talmannen, eftersom intehade nämnt mitt namn. Men det är utmärkt att NicGrönvall och jag nu ändå får tillfälle att debattera.Jag hoppas att denna praxis skall bli denförhärskande framöver.Jag tror inte att vill förneka att om vinu antar detta , så blir de 1 500 rättssatsersom redan är beslutade vägledande för denfortsatta svenska rättskipningen. Det är riktigt attdet sker en viss sållning -- harvetorätt i den permanenta gemensammakommittén, varför det är möjligt att kanstoppa en del nya lagar och att man i så fall måsteomförhandla . Men släpp för ettögonblick detta formalistiska sätt att se på det helaoch håll med om att vi i praktiken blir bundna attfölja EES-lagarna och att lagstifta efter dessa. Detär ju det som går ut på.Det där med russsinplockningen har jag aldrigförstått. Aldrig någonsin kommer vi att få ett avtalsom bara gynnar oss. Vi får dessa avtal därför attEG också gynnas av dem. Vi har ett utmärktsamarbete till ömsesidig belåtenhet. EG-ländernaskickar lika mycket varor till oss som vi skickar tilldem. Vi har alltså ett ömsesidigt handelsutbyte --ingen ger oss någonting som man inte själv harnytta av att ge.I är inte kommunerna detsamma somstaten. Kommunerna är egna juridiska personer.Den sortens juridiska personer finns, såvitt jagförstår, inte i EG-staterna. Här har regeringen gjorten tolkning av en artikel i , där det isvensk översättning står att statligt stöd inte skallvara tillåtet. Jag vet inte hur originaltexten lyder,men i den i gällande EES-avtalstexten talasdet alltså i denna artikel om ''statligt stöd''. Dettahar man tolkat så att det också skall gällakommunalt stöd.Kommunförbundet har opponerat sig mot detta,och jag tycker att det är onödigt att vi övertolkaravtalet till vår nackdel. Vi måste vara masochister iSverige. Frågan är om man är det i de andra EG-länerna. Varför inte låta något företag, något landeller någon kommissionär klaga på oss, om vi låterden kommunala självstyrelsen vara kvar i ?Varför bjuder vi på att vi krånglar till det förkommunerna alldeles i onödan?Anf. 53 () replik:Herr talman! Låt mig först undervisa enriksdagsledamot som är äldre än jag i riksdagensdebattordning. Om man har deltagit i debatten ochbefinner sig kvar i kammaren, så har man replikrättpå efterkommande talare. Det var den replikrättensom jag tilldelades av talmannen. Det är ingentingmärkvärdigt med det, och jag är säker på att det ärdenna praxis som gäller.Birgitta kommenterade inte i sin replikden tidningsartikel som det har ''viftats'' med. Honhar gjort denna artikel till sin genom att skicka runtden här i och åberopa dess innehåll tillstöd för sitt politiska ståndpunktstagande i dennafråga.Nu är min fråga: Har läst detsom artikeln handlar om? Vet denna rubrik är sann eller lögnaktig? Jag har genom att läsa innantill ur den rapport somartikelförfattaren påstår sig referera visat attrubriken är lögnaktig. Min fråga till BirgittaHambraeus blir därför: Vet det förhåller sig med den saken? Är det somstår här sant eller är det lögn?Birgitta fortsätter att tala omlagstiftningsbekymmer. I det fortsattalagstiftningsarbetet inom EES får vi delta i allaberedningskommittéer med våra egna experter. Vikommer att kunna delta i det arbetet från detögonblick det startar genom initiativ i någon del iEES-strukturen. Vi behöver alltså inte allsacceptera blinda skott från EG/EU, utan vi deltarmed egna experter och kan påverka utvecklingenfrån det allra första stadiet, och vi kan sålla bort detvi inte klarar i EES-kommittén.Anf. 54 ()replik:Herr talman! Först vill jag ge rätt. Jaghade glömt att enligt den ordning somgäller hade replikrätt oberoende av om han varomnämnd eller inte. Jag vidhåller emellertid att viborde ha den debattordningen här i kammaren attom en ledamot klart åsyftas utan att namnet nämns,så skall den ledamoten ha rätt till replik. Jag anseralltså att talmannen borde kunna tolka gällanderegler litet mer generöst. Det tror jag att NicGrönvall kan vara överens med mig om.Nic har hängt upp sig på rubriken till denartikel som jag kopierat och skickat ut tillriksdagens ledamöter. Det är emellertid interubriken utan innehållet som är det viktiga.Allt som sägs i artikeln kan väl inte vara osant. NicGrönvall har valt att ta upp andra saker som står idenna rapport. Vad jag pekade på var att PeterSutherland, som verkligen är en expert på dettaområde, menar att lagarna är mycket svåra och attdetta inte kommer att fungera utan att 38 punkteråtgärdas. Det skulle förvåna mig om det var lögn.Jag tror inte att man på slarvar såtill den mildra grad.Jag sade att om de 1 500 lagar som redan finns ochdär allt beredningsarbete är färdigt harkommittéerna inte ett ord att säga, eftersom detfinns med i l'acquis communautaire. Dessa lagarantar vi nu genom att anta . Vi blir dåskyldiga att fortsätta att stifta våra lagar i enlighetmed dessa 1 500 lagar.Nic väljer att berätta om den fortsattaprocessen. Det är möjligt att vi där kommer att fåett marginellt inflytande. Det gäller kanske inteminst som blir kommissionäroch skall övervaka om alla följer det som är syftetmed dessa lagar. Vi skall emellertid hoppas att vihär får ett tillfredsställande inflytande.Men när det gäller de redan stiftade lagarna måstevi tydligen följa de som finns. har lagtfram en proposition, nr 107, om hur vi nu måste taöver en förordning ordagrant. Jag har motioneratom avslag på propositionen. Det skall bli intressantatt se om man i behandlingen säger att vi mycket välskulle kunna avslå propositionen trots att det gälleren förordning, eftersom vi ju är helt friaatt stifta våra lagar och alltså kan bestämma oss föratt inte anta den propositionen. Jag undrar omdiskussionen blir sådan. I så fall har jag haft fel.Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag begärde replik med anledning avatt framhöll hur viktigt det varmed en upplyst och stark opinion. Jag undrar då omBirgitta gör anspråk på att företrädadenna upplysta och starka opinion. I så fall blir jagbekymrad.Birgitta sade i inledningen av sittanförande att svenska företag och svensktnäringsliv har del av alla gottigheterna iEES-avtalet. Detta är inte sant! Vi har ettfrihandelsavtal för industrivaror, men EES-avtaletomfattar förutom detta tjänster, kapital ochoffentlig upphandling. Dessutom kan detförekomma handelshinder av teknisk art, och det ärju detta som så mycket av EES-reglerna handlarom, nämligen att man genomstandardiseringsarbetet ser till att tekniskahandelshinder försvinner.Att detta har en väldigt stor betydelseför vårt näringsliv tycks ändå ligga någonstans iBirgitta bakhuvud. i sinargumentering, när hon har kommit så långt att honbörjar tala om vad som inträffar när vi har ett och hon kommer fram till att detta äruppsägningsbart, då säger hon bekymrat,ordagrant: Vad skulle det betyda för svensktnäringsliv om vi säger upp ?Det är inte fråga om 1 500 lagar. Det är EES-regler.Det är olika direktiv. I det beslut vi fattar i daghandlar det om 11 lagar. Före ikraftträdandetkommer riksdag att fatta beslut omytterligare 25--30 lagar. För övrigt handlar det omväldigt många föreskrifter, som vi redan har iSverige. Det är föreskrifter som ligger påmyndighetsnivå och som även fortsättningsvis skallligga på myndighetsnivå. Hela resonemanget omatt vi köper 1 500 lagar rakt av är en överdrift.Jag undrar om inser vad fråganom samarbete innebär. Om man tillsammans medett antal andra länder kommer överens om att göraupp ett avtal, måste man ju i rimlighetens namnsedan följa detta avtal. Självfallet kan inte ett landdiktera allting i en överenskommelse. Man måste juse till helheten och värdet av det här EES-avtaletför , för oss svenskar, vår ekonomi och vårvälfärd.Anf. 56 ()replik:Herr talman! kan vara helt lugn. Jaganser mig ingalunda företräda en stark och upplystopinion.För det första är opinionen inte upplyst. Så myckethar nämligen varit hemligstämplat under så lång tidatt opinionen inte har hunnit sätta sig in i dessafrågor. Det är en av mina poänger.För det andra gör jag mig aldrig till företrädare förnågon. En folkrörelseperson agerar inte på detsättet.Karin Falkmer var mycket upprörd över att jagansåg att alla gottigheter redan fanns. Jag har aldrigpåstått detta, inte heller att alla fördelar eller allaaspekter finns med. Vad jag har sagt är att man ibetänkandet på s. 11 och 12 räknar upp många avde fördelar som brukar åberopas som EES-avtaletsfrukter, och detta är fördelar som vi redan har.Skillnaden är alltså att vi , innan vi har antagitEES-avtalet, fortfarande själva bestämmer övervåra egna lagar. samarbetar som fri statmed andra länder och tar över bestämmelser som visjälva väljer att ta över. Det är skillnaden.Självfallet finns inte alla aspekter med här, mentillräckligt många finns ändå. Jag undrar om de fåtilläggen -- som det dessutom råder delademeningar om ifall de verkligen är fördelar --uppväger nackdelarna med att rusa in i EES-avtalet.Karin Falkmer sade också att alla de 1 500rättsreglerna som vi skall ta över från EG inte ärlagar. Det är säkert riktigt. Jag är också mycketbekymrad över att en hel del saker över huvud tagetinte kommer upp på bord. I stället är detmyndigheterna som direkt kommer att tillämpadessa regler, de regler som vi här antar utan att vetavilka de är.Vad händer om en sådan myndighetsföreskrift isjälva verket strider mot en lag som harstiftat? Lagrådet har ju redan varit inne på att detkommer att bli väldigt oklart vilka rättsregler somgäller. Myndigheterna kommer ju ofta medföreskrifter som enskilda och företag måste följa.Om de då säger att en föreskrift är en EES-regelsom har antagits och en enskild som drabbas sägeratt den lag som riksdag har stiftat säger påett annat sätt, måste alltså efter vad jag förstår, omvi utgår från som det ser ut ,myndigheten ha rätt att hävda att man har rätt attbestämma, eftersom man följer och har beslutat att alla de1 500 rättsakterna skall gå före svensk lag.Anf. 57 () replik:Herr talman! Det var befriande att höra att BirgittaHambraeus inte anser sig företräda en upplystopinion. Men bekymret är ju att det som BirgittaHambraeus för fram i debatten kommer ut imassmedia och blir någon form av ''sanning'' idebatten. Jag menar att i detsammanhanget har ett stort ansvar för hur den härdebatten förs. Det är inte rimligt att gå ut och påståsaker och sedan säga att man inte företräder någonupplyst opinion. Man måste ju litet grand ta ansvarför vad det är man håller på med.Birgitta säger att vi skickar lika mycketvaror till EG som EG skickar till oss, men det är jufel. Vi skickar av våra varor till EG. OmEG skulle skicka av sina varor till ossskulle vi dränkas.Många av de fördelar som svenskt näringsliv fårgenom har vi redan, säger . Ja visst har vi fördelar i och med att vihar ett frihandelsavtal för industrivaror, men somjag sade så omfattar så mycket mycketmer, som ger oss mycket mycket bättre villkor.Sedan något om de 1 500 reglerna. Vi har enordning som innebär att myndigheter fattar beslutom vissa regler. Vi har olika beslutsnivåer. Lagarnastiftas i denna kammare, och det skall ske också ifortsättningen. Jag undrar om sitt resonemang menar att vi skall låta allamyndigheters föreskrifter passera riksdagensutskott och sedan bli föremål för beslut ikammaren. Då säger jag: Bevare mig väl för det! Vihar tillräckligt mycket jobb ändå.När det handlar om lagar är det och ingenannan som bestämmer. Att påstå att en myndighetkan tillämpa föreskrifter som sätter sig på lagar är därför inte heller något som stämmeröverens med sanningen.Anf. 58 ()replik:Herr talman! Det sista som sade varväldigt intressant. Jag måste ärligt erkänna att jaginte kan avgöra hur det är med det här. Jag läserEES-avtalet efter bästa förstånd och försökertränga in i det. säger själv att en heldel av de 1 500 rättsakter som vi nu antar -- vi antardem, det är vi överens om -- kommer att ligga tillgrund för myndigheternas föreskrifter. Samtidigthar vi en lagvalsregel i lag om EES som säger att vii händelse av en tolkningstvist skall rätta oss efterEES-reglerna, eftersom de tar över svensk lag. Dåkan det ju hända att en myndighet kommer att följaen EES-regel men att myndigheten tolkar en lag påett sätt som vi aldrig hade tänkt oss. Myndigheternamåste ju följa lagar.Vi har inte möjlighet att ändra på lagen. Människorringer till oss och frågar om vi verkligen har antagiten sådan här konstig lag. Men vi har ingenmöjlighet att ändra lagen och säga att myndigheteninte längre kan bete sig som den gör. Om vi skullegöra på det sättet går vi emot EES-avtalet.Det här är precis lika invecklat som det låter. Jagtycker verkligen att en återförvisning skulle varariktig.Det är alldeles riktigt som säger, attdet naturligtvis inte är enbart varuutbytet somEES-avtalet handlar om; men det gör inte heller detnuvarande avtalssystemet med EG. Vi har bådefrihandelsavtalet och många andra avtal med EGsom vi har skrivit under därför att de gynnar ossbåda, utan att vi därmed har antagit en massa lagarin . Det är det som är skillnaden. Som det ärnu har vi fortfarande rätt till självbestämmande,men om vi går in i ett blir vi -- kanskeinte formellt -- men i praktiken, bundna att följadet.Karin Falkmer talar om ansvar. Jag menar att detverkligen är oerhört väsentligt att man känneransvar för vad man säger här i kammaren. Manskall hålla sig till sanningen så långt man någonsinförmår. Jag strävar faktiskt efter det. Det här är ensvår materia och ett stort ämne. Det är just därförjag tycker att vi skall återförvisa det. Vi har barahaft på oss att sätta oss in i detta. Det är juförst nu som debatten har kommit i gång så att mankan lyssna på många insatta personer.Jag är övertygad om att om massmedia skrivernågot om vad jag sagt har de tillräckligt omdömeför att avgöra när jag har fog för mina påståenden,och om jag skulle ha råkat säga något som det intefinns anledning att publicera.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 59 HANS () replik:Herr talman! tyckte att jagkunde stödja hennes återförvisningsyrkande. Jagmåste göra besviken och sägaatt jag inte kan göra det. Orsaken är attåterförvisningen inte löser ett enda problem menskapar många nya. Det finns därför ingenanledning att stödja det yrkandet.Så till frågan om huruvida det kommunala stödetkan likställas med statligt stöd och om det bör ingåi lagen. Jag tycker att det finns goda skäl att likställadem. Det har inte att göra med vad som står i lagenutan det har att göra med hur verkligheten ser ut.Kommun och stat är så sammanflätade medvarandra i de nordiska länderna att det inte går attskilja åtgärderna mellan de olika enheterna. Det ären ganska orimlig tanke att man skulle kunna drasig undan sina förpliktelser genom att flyttahuvudmannaskapet mellan verksamhetoch statlig verksamhet. Jag tycker att skrivning är alldeles korrekt.