prot · GF0965 · 1992-02-18 00:00:00 — Den motion som von der Eschhänvisar till och som bl.a. jag hade undertecknatavslogs av riksdagen.Lagparagraferna i yttrandefrihetsgrundlagen harnaturligtvis en självständig ställning. Näryttrandefrihetsgrundlagen antogs fanns redannärradion och reklamförbudet. Det är klart att manhade ändrat den lagen om man hade ansett attyttrandefrihetsgrundlagen förhindrade förbud motreklam i närradion.En liten kuriositet: Den gamla regeringen ansåg attreklamförbudet i kabel-TV och kabelradio skullefortsätta att gälla . Man sände ettförslag på remiss till lagrådet . Lagrådethade ingen som helst invändning emot ett fortsattreklamförbud i kabel-TV och kabelradio. Dennuvarande regeringen ändrade emellertid på dettaoch lade fram ett annat förslag till ,eftersom vi i regeringspartierna ju har en annangrundsyn än vad den gamla socialdemokratiskaregeringen hade. Det intressanta är alltså attlagrådet inte hade någon invändning och att maninte ansåg att yttrandefrihetsgrundlagenförhindrade ett fortsatt reklamförbud.Det viktiga nu är att vi är i full färd med att ta bortbegränsningen när det gäller radioreklam. Viarbetar så fort som det över huvud taget är möjligtför att kunna komma fram med ett förslag.Anf. 149 ESCH (m):Herr talman! Statsrådet sade att hennes motionavvisades. Texten i motionen gick ut på att fruFriggebo ville ha inskrivet att det gentemot övrigaradio- och TV-företag inte skall finnas möjlighet attförbjuda reklam. Det ville statsrådet ha med. Dåsvarade utskottet att den kompletteringen intebehövdes med hänsyn till att reklamförbudet avsågbara Radio-koncernens sändningar.Jag vill dessutom påpeka att antydningen om attförbudets grundlagsenlighet kan bli föremål fördomstolsprövning innebär ju att statsrådetuppmanar enskilda medborgare att se till att de bliråtalade för att saken skall kunna prövas av domstol.Det måste vara uppgift att i förväg se tillatt lagarna fungerar och inte att uppmana enskildamedborgare att de först måste se till att de bliråtalade.Anf. 150 Kulturminister ():Herr talman! von der Esch vet ju att detframförs olika åsikter om huruvida de lagar somförbjuder reklam är grundlagstridiga eller inte. Detär en verklighet. Jag har redovisat att det kankomma att bli en prövning av dessa frågor. Då ärdet domstolarna som i har att pröva våralagar. Domstolarna har också möjlighet att vialagprövningsrätten göra en prövning gentemotgrundlagarna. Det är vad jag har beskrivit i enmening som visar hur det förhåller sig. Då är detinte lämpligt, vare sig om man är justitieministereller kulturminister, att fortsätta att föra dendebatten, utan det är domstolarna som har attavgöra frågan.Anf. 151 ESCH (m):Herr talman! har ju varit ledamot avkonstitutionsutskottet. Hon vet mycket väl att helasamhället och hela vår lagstiftning bygger pågrundlagarna. Det är uppgift att se tillatt de lagar som den stiftar inte står i strid medgrundlagarna. Det är vad det hela rör sig om. FruFriggebo har all expertis i världen att tillgå för attkunna få fastslaget om närradions reklamförbudstår i strid med förarbetena tillyttrandefrihetsgrundlagen eller inte. Den härfrågan skall inte behöva drivas till domstol för attdet skall bli en lagprövning.Anf. 152 Kulturminister ():Herr talman! Det är helt rätt att det finns mycketexpertis att tillgå både innanför och utanförregeringskansliet. Efter de konsultationer som jaghar gjort är min bedömning att närradiolagensreklamförbud inte strider emotyttrandefrihetsgrundlagen, vilket också står att läsai det svar som jag har avgivit.En annan fråga är den politiska frågan, nämligenvad det är för samhälle vi vill ha . vet också att vi arbetar med att se tillatt det blir möjligt att driva en privatradio som kanfinansieras med reklam. Detta arbete harpåskyndats för att man skall undanröjadiskussioner av just den här typen.Anf. 153 ESCH (m):Herr talman! Slutligen vill jag bara konstatera attom det rör sig om den politiska frågan är Sverigedet sista land som får en fri radio.Anf. 154 Kulturminister ():Herr talman! Det lär finnas ytterligare någraländer, men är ett av de allra sista länderna ivärlden som för en fri radio. Därför är det bråttom.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1991/92:364 omdeltidstjänster vid statliga myndigheterAnf. 155 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att statligamyndigheter skall kunna erbjuda deltidstjänster.Myndigheterna får själva inrätta de tjänster sombehövs för verksamheten. Enligt regeringensföreskrifter förutsätts att tjänsterna i regel inrättassom heltidstjänster. Om verksamheten medger detfår myndigheten inrätta tjänster för deltidsarbete.För den som har en heltidstjänst och som behövervara ledig för t.ex. barntillsyn finns det särskildaregler i författningar och kollektivavtal.Jag tycker att det är värt att uppmärksamma attstaten har generösare regler för sina anställda enligtförfattningar och avtal än vad som gäller förarbetstagare i allmänhet enligt lagen om rätt tillledighet för vård av barn. En statsanställd kan t.ex.få partiell ledighet för vård av barn intill utgångenav det skolår då barnet fyller . Enligt lagenupphör i regel rätten till sådan ledighet då barnetblir åtta år.I samband med omorganisationer av statligamyndigheter är det vanligt att de som hardeltidsarbete erbjuds heltidstjänster i den nyaorganisationen. Mitt råd är att sådana erbjudandenbör accepteras mot bakgrund av de möjligheter tillledighet, som jag har redogjort för. Behovet avdeltidstjänstgöring för barntillsyn finns ju baraunder en begränsad tid av den yrkesverksammakarriären. Erfarenheten visar att det är ytterst svårtför en arbetstagare med deltidstjänst att få en tjänstpå heltid när behovet att vara hemma hos barneninte längre finns. Den som däremot har enheltidstjänst har rätt att efter ledigheten återgå tillsitt heltidsarbete.Anf. 156 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret.Riksdagens uttalade /84 att en ökad flexibiliteti den statliga personalpolitiken är en fördel ocksånär det gäller att rekrytera och behålla personalmed önskvärda kvalifikationer. Det är självfalletbra. Då våra myndigheter arbetar på många olikasätt undrar jag om statsrådet anser att det ärvärdefullt att staten även erbjuder deltidstjänsterjust för att bredda utbudet och föregå med gottexempel.Anf. 157 Finansminister ():Herr talman! Det är oerhört angeläget attåstadkomma en ökad flexibilitet, inte bara hosstaten utan hos alla arbetsgivare. Poängen i detursprungliga svaret var att detta med tjänsternastidsförläggning är en fråga för de enskildamyndigheterna. Det är myndigheterna som har attbedöma verksamhetsbehoven och de anspråk somställs på sammansättningen av arbetskraften.Utifrån dessa allmänna utgångspunkter är detviktigt med flexibilitet.Det är också angeläget att denna fråga ses iperspektivet av de berörda löntagarnas intressen.Det är vanligt med önskemål om deltidsarbete närbarnen är små, men därefter finns det ofta mycketstarka önskemål att återgå till heltidsarbete, vilketerfarenhetsmässigt har visat sig vara ganska svårt.Det är därför som det finns ett allmänt intresse avatt i rätt stor utsträckning ha heltidstjänster och attha rätt till ledighet för vård av barn, en rätt som existerar i ganska generös omfattning just närdet gäller statliga tjänster. Denna ordning är ganskabra utifrån perspektivet av att kunna förenahemarbete och förvärvsarbete, inte minst frånjämställdhetssynpunkt.Anf. 158 ():Herr talman! Jag är medveten om att staten ärgenerös i det här fallet.Jag har emellertid fått kännedom om ett fall där enkvinna arbetat vid en tingsrätt. Hennesarbetsuppgifter överflyttades dock tillkronofogdemyndigheten. Eftersom hon inte hademöjlighet att arbeta heltid, blev hon uppsagd.Statliga myndigheter borde kunna erbjuda nyadeltidstjänster i ett fall som detta, eftersom denmöjligheten finns vid den berörda myndigheten.Det går ju inte, eller är inte lämpligt, överallt attdela på heltidstjänster.Jag har ögnat igenom delar av en proposition somhandlar om statlig personalpolitik, men jag har intehittat något avsnitt om just deltidstjänstgöring.Finns det någon statlig målsättning eller någonstatlig personalpolitik när det gäller deltidstjänster?Anf. 159 Finansminister ():Herr talman! Som förstår kan jag inteyttra mig om enskilda fall. Jag vill därför inte genågon kommentar.I fråga om den statliga personalpolitiken finns detett ganska omfattande regelverk. Det har inte minsti behandlats ett antalförslag, och det har gjorts långtgående principiellaöverväganden när det gäller utformningen avpersonalpolitiken just för att man skall kunnatillförsäkra även statliga myndigheter en brapersonal och tillgodose statens behov avpersonalförsörjning. Detta innefattar i allmänhetatt myndigheten är den som har att bedöma i vilkenmån tjänster skall vara heltids- eller deltidstjänster.Detta ingår alltså i den personalstrategi som utgårifrån det decentraliserade ansvaret, dvs. attansvaret ligger på den enskilda myndigheten. Jagtycker att det är en god politik att tillämpa.Anf. 160 ():Herr talman! I det fall som jag relaterade erhöllstjänsten av en person som accepteradeheltidstjänst, men som hade kort erfarenhet avarbetsuppgifterna. Detta går inte ihop medarbetsgivarverkets ansträngningar att nå bättrekompetensförsörjning inom statsförvaltningen. Föratt tillvarata kompetens och skapa flerarbetstillfällen bör staten i fall av den här typenkunna erbjuda nya deltidsarbeten. Med detta är jagnöjd.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:90 till socialförsäkringsutskottet1991/92:93 till skatteutskottet1991/92:98 till arbetsmarknadsutskottet1991/92:109 till justitieutskottet26 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1991/92:KU21Finansutskottets betänkande 1991/92:FiU11Justitieutskottets betänkanden /92:JuU6 ochJuU8Lagutskottets betänkanden /92:LU16 ochLU17Utrikesutskottets betänkande 1991/92:UU18Jordbruksutskottets betänkanden /92:JoU9-JoU11Bostadsutskottets betänkande 1991/92:BoU1027 § Meddelande om muntliga frågor tillstatsråd den 20 februariAnf. 161 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Vid frågestunden kommer följande statsråd att närvara:Vice statsminister (),kulturminister (), statsrådetGörel Thurdin (c), civilminister () och utbildningsminister ().Vice statsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.28 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:85 Ny kyrkolag1991/92:108 Statens roll i den exportfrämjandeverksamheten vidSveriges exportråd1991/92:110 Ändring i jordbalken m.m.29 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 14 februari1991/92:108 av () tillcivilministern om den kommunala kompetensen:Utveckling av nya verksamhetsformer hoskommuner och landsting kan skapa godamöjligheter till ett mer varierat utbud av tjänstergentemot kommunmedborgarna. Inte minstkommer dock användande av entreprenader ochuppmuntrande av enskilda initiativ att kunnaberika tjänsteutbudet. Goda lokala exempel kansedan sprida sig.Parallellt med denna utveckling pågår även ettannat förändringsarbete. Interna kommunalaserviceenheter omorganiseras och ombildas iblandtill bolag. med detta händer detuppenbarligen att deras verksamhetsområde(formellt eller informellt) vidgas till att gälla ävenannat än sådant som omfattas av t.ex. denkommunala kompetensen.Ett exempel kan ges. Inköpare inom den offentligasektorn har i kraft av sin kompetens och storainköpsvolym en stark förhandlingsposition. Detkan leda till att inköp för den kommunalaverksamheten blir förmånligt. Så långt är allt gottoch väl. är det naturligt att grossister somlevererat varor blir upprörda när de finner att detkommunala servicebolaget i sin tur börjarkonkurrera på den privata marknaden med varordet köpt in till förmånliga villkor. Plötsligt harkommunen från att vara en kund övergått till att blien konkurrent.Det är naturligtvis viktigt att det inte utvecklas enkommunal affärsverksamhet som går utanförkommunens eller egentliga uppgifter.Mot den angivna bakgrunden vill jag ställa följandefråga:Hur avser regeringen följa utvecklingen i fråga omkommuners näringsverksamhet och vilka åtgärderkan regeringen vidta för att motverkaöverskridanden av den kommunala kompetensen?den 17 februari1991/92:109 av (fp) till utrikesministernom respekten för mänskliga rättigheter iJugoslavien:Förhållandena för den albanska majoriteten (ca90 % av totala befolkningen) i Kosovo har starktförsämrats. Enligt uppgifter frånHelsingforskommittén har albanska skolor,universitet, tidningar, radio- och TV-stationerstängts och albanska läkare sagts upp frånsjukhusen. Det rapporteras också om grovaövergrepp av serbiska myndigheter och poliser motden albanska befolkningen. Sammanfattningsviskan konstateras att grundläggande mänskligarättigheter kränks i Kosovoprovinsen.Jag vill därför fråga utrikesministern på vad sättSverige medverkar till att söka återställa respektenför de mänskliga rättigheterna för den albanskabefolkningen i och andra delar avJugoslavien.1991/92:110 av (fp) till utrikesministernom utrikespolitiska syn påPalestinafrågan:Enligt uppgifter i pressen har statsministern ochutrikesministern för sedan gett FeisalHusseini och som båda företräder PLO''försäkringar om att svensk utrikespolitik liggerfast också i Palestinafrågan''.Jag vill därför fråga utrikesministern om regeringenhar vidtagit eller avser vidta några åtgärder sominnebär att svensk politik i här berört avseende harförändrats till följd av regeringsskiftet.30 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 14 februari1991/92:393 av () tillarbetsmarknadsministern om regionalpolitiskamedel till upprustning av kommunala VA-nät:I årets budget skriver arbetsmarknadsministernunder rubriken skall leva att det skallgöras en uppräkning av de regionalpolitiskaanslagen med drygt 300 milj.kr.Min fråga är om arbetsmarknadsministern villmedverka till att en del av dessa pengar kananvändas till att rusta upp kommunernas VA-nät.31 § Kammaren åtskildes kl. 16.45.Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.