prot · GG097 · 1992-10-15 00:00:00 — Den har ett värde i sig, och denär en styrka i förhandlingarna. Det vet jag av egenerfarenhet.Fru talman! GATT-förhandlingarna befinner sig iett kritiskt skede. EG:s och förhandlaremöts nu för att söka bryta dödläget iförhandlingarna. Det är av avgörande betydelse attde lyckas. Misslyckas förhandlingarna riskerar deatt skjutas upp , och vi riskerar enfragmentering av världsekonomin. Gårförhandlingarna i lås, kan vi sända en god signal tillvärldsekonomin. Det ger en stimulans. Ingen mödafår sparas för att föra förhandlingarna i hamn, ochSverige kommer att satsa stenhårt på detta.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag hoppas att den beskrivning som UlfDinkelspiel har givit av förhandlingarnas snabbaförlopp också blir verklighet, liksom att vi kanåstadkomma den samling här hemma som han, ochäven jag, givit uttryck för.Men beskrivningen av samlingen här hemma är välnågot glättad. kommenterade inteett, som jag tycker, uppseendeväckande faktum,nämligen att frågan om neutraliteten över huvudtaget inte fanns med i den regeringsförklaringstatsministern läste upp. Den återkommer i ställetpå ett i förhållande till beslut korrektsätt i statsrådet föredragning införriksdagen. Det här väcker dock farhågor om att detfinns starka spänningar i regeringen, därstatsministern egentligen inte riktigt står för denuppläggning vi här i har samlats kring.I finns en artikel skriven avCenterns talesman i EG-frågor - som också är här ikammaren. Det som står i artikeln strider inteformellt mot den deklaration som regeringen haravgivit. Men alldeles uppenbart är det en heltannan inriktning av förhandlingarnas uppläggningsom främste talesman ger uttryck för.Han talar om en mellannivå samlad kringDanmark. Det är något som, såvitt jag förstår,regeringen och ingalunda tänker sigi förhandlingarna. Spänningarna i regeringen måsteväl på den punkten vara ganska stora.Anf. 6 Statsrådet ():Fru talman! hänger sig åtönskedrömmar, dvs. att det skulle finnasspänningar gällande dessa frågor i regeringen.Regeringen står helt bakom - det är ensjälvklarhet - den klara entydiga förklaring somstatsministern avgav i för någon veckasedan.På samma sätt står en enad regering bakom deninformation jag lämnade här i förratorsdagen och de synpunkter som jag har framförthär. Det råder inte den minsta tvekan om vilkenhållning kommer att inta i förhandlingarnanär det gäller utrikes- och säkerhetspolitiken ochnär det gäller ett eventuellt framtida samarbete påförsvarsområdet. I grunden ligger utrikesutskottetsbetänkande.Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag hänger mig sannerligen inte åtönskedrömmar. Jag är djupt och uppriktigtengagerad i den förhandling som skall starta. Jaghoppas att den skall gå bra. Den kommer att gå braenbart om det finns en ordentlig sammanhållningsåväl i regeringen som i riksdagen.Därför är det beklagligt att vi i oppositionen gångpå gång måste återkomma till, att regeringen intekan stå på ståndpunkt i varje viktigtsammanhang när det gäller utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Det försvagar vårförhandlingsposition om man inom EG fårföreställningen att regeringen inte riktigt står fördet som uttrycks här i . Det är denkritiken vi har framfört såväl mot statsministernsom mot försvarsministern i olika sammanhang. Vihade hoppats att slippa upprepa den. Tyvärrtvingades vi göra det efter den regeringsförklaringsom kom.Jag har samma inriktning som . Detär viktigt att åstadkomma samling. Jag hoppas atthan kan ägna sig åt det också i regeringen.Anf. 8 Statsrådet ():Fru talman! och jag är eniga omvikten av en bred politisk förankring och en breduppslutning bakom de svenska förhandlingsmålenoch bakom den svenskaförhandlingsuppläggningen. Mot bakgrund av mitttidigare uttalande hoppas och tror jag att MatsHellström skall känna sig lugnad på den punkt somhan tog upp i sitt första inlägg.Anf. 9 () replik:Fru talman! Det låter ju ganska hyggligt detta attett deltagande i försvarpolitiken inom EG inte äraktuellt. Men jag tycker att alla EG-partiernaborde tänka på dynamiken i hela processen. Närman integrerar säkerhetspolitik och utrikespolitikkommer det av moraliska och politiska skäl att blioerhört tungt och svårt att stå utanför ettförsvarssamarbete.Det sägs att skall försvara sitt egetterritorium med egen kraft. Men om vi har enannan uppfattning än t.ex. stormakterna i EG omhur det skall försvaras, vad händer då om vi skallha en gemensam utrikespolitik? Jag tycker att manibland tar litet för lätt på dessa frågor.Ulf säger att det finns 15 tuffa krav.Före EES-förhandlingarna fick vi upprepadeförsäkringar från dåvarande handelsministernAnita och om att det nuställdes tuffa krav i EES-förhandlingarna. Vi vet också skulle få permanenta undantag på en radområden. Vi vet att det inte blev något av det. Detfinns naturligtvis en oro att det skall gå samma vägden här gången.Vidare konstaterar jag att intesvarar på min fråga om hur han tänkte att Sverigeskulle agera för att få en ändring av EG:shandelspolitik gentemot u-länderna.Slutligen vill jag konstatera att vi har markerat vadvårt alternativ är. Det är ett frihandelsavtal ochäven en förbättring och utvidgning av alla de övrigaavtal vi har med EG på områden som gällerstandardisering av produkter, forskning,utbildning, miljösamarbete osv.Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Jag svarade helt enkelt inte på BengtHurtigs fråga i mitt första inlägg därför att tidengick ut.Han tog upp en tidigare fråga som gällde personersrörlighet. Han undrade om jag väntade en storrörlighet över gränsen, antingen mot ellerfrån , som följd av . Svaret är attjag tror att det blir en mycket begränsad rörlighet.Det visar erfarenheten från andra länder. Det visarockså erfarenheten från den nordiskaarbetsmarknaden som har fungerat i flera tiotalsår. Även när hade en arbetslöshet på10 % och hade en arbetslöshet på varrörligheten över gränsen mycket begränsad.Den andra frågan gällde handelspolitiken och vadSverige gör för att påverka EG:s handelspolitik. Vihar gjort en jämförelse och funnit att det finns vissaavvikelser mellan vår egen handelspolitik ochEG:s. De är inte stora. De gäller bl.a.tekopolitiken. Där kommer vi att verka för att vårlösning kommer att fortsätta att gälla inom EG ochatt alla textilrestriktioner avskaffas också avEG. I övrigt kommer vi givetvis som medlemmar iEG att driva vår traditionella frihandelslinje.Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag fickuppenbarligen svar på en fråga om rörligheten somjag inte upplever att jag själv hade ställt, men denkanske kan vara av värde ändå.Jag vill upprepa att i går bemötteden massiva kritiken som finns bland Europaspolitiker och folk mot med att detinte kunde vara så dåligt, eftersom ochSverige såg det så positivt. Det använde han i ettengagerat anförande för att driva igenom enratificering av detta avtal, även om alla är överensom att det har stora brister. Känns det inte litetegendomligt att ha den positionen och användassom ett slagträ i denna debatt ute i ?Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Jag känner stolthet över att Sverigesällar sig till den stora majoritet av EG:smedlemsländer som redan har ratificeratMaastrichtfördraget. Det är ett svenskt intresse attEG-samarbetet fördjupas. Det är vår förhoppningatt kommer att ratificeras ochatt förutsättningar därmed öppnas förförhandlingar med utomstående länder.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 13 ():Fru talman! Det är svåra tider i . Mångasvenskar oroar sig av naturliga skäl för sin framtid.Därför är det inte heller egendomligt att de oroarsig för förändringar som kan bli en följd av svenskmedverkan i de stora, viktiga och för vår framtidavgörande europeiska samarbetssträvandena.Vi som är övertygade om det här samarbetetsbetydelse har inte lyckats göra klart vad det är vivill åstadkomma och varför vi vill göra det. På depunkterna behöver vi förvisso skärpa oss.Samarbetet mellan demokratierna i väst ochframstegen genom europeisk integration avgjordeutgången av det . Det är, sett ibackspegeln, ett enastående resultat. Vi behöverinte längre frukta att kärnvapenbestyckade missilerstår uppställda med spetsen pekande mot ochLondon, mot och och inteheller mot och . Det är enoerhörd landvinning och en seger för demokratinoch för de liberala värdena.Fru talman! Det duger dock inte att vila pålagrarna. En ny gigantisk utmaning står framföross. Sönderfallet i , i och detforna , den ekonomiska krisen, denutbredda fattigdomen och det mänskliga eländet idessa våra grannländer kan och får bara inte blibestående. Förhållandena där utgör ett hot ocksåmot vår säkerhet och vår välfärd. Om skallbli en fredlig kontinent, kan vi inte stänga dörrenmot öst. Om vi inte hjälper dem nu sitter vi på enkruttunna, som uttryckte saken i enintervju i nyligen.Insatserna för måste öka. EG har ocksåde andra OECD-staternas, dvs. ochJapans, uppdrag att samordna insatserna. Sverigehar också viktiga insatser att göra här, i t.ex.Baltikum, och . Menvår största möjlighet att påverka utvecklingen härär att delta i den europeiska gemenskapen ochtillsammans med de andra länderna se till att någotverkligt rejält sker. Kampen för är ettviktigt skäl till att skall vara med i deneuropeiska gemenskapen.Ett annat skäl är vår vilja att i eget intresse varamed och bygga upp det europeiska monetärasamarbetet syftande till en monetär union. Det varbra att , liksom , togså klart ställning för att detta är ett svenskt intresse.Jag vill också understryka betydelsen av detmonetära samarbetet. Jag gör det här i medvetenpolemik med de tankar på en begränsning av dettamonetära samarbete till enbart som PärGranstedt gett uttryck för i en artikel i i dag.Som svar på dessa tankar vill jag säga att det integår att skapa valutastabilitet för inom en såbegränsad krets av små länder som utgör.Inom ramen för en starkt fördjupad europeisksamverkan, en samverkan som tenderar att sträckasig från till öster om , kan nordisksammanhållning visa sig meningfull ochframgångsrik, men som handelsområde,valutaområde, som område för kampen mot deregionala miljöhoten eller som område för att lösaeuropeiska freds- och säkerhetsproblem är Nordenför litet.Att ställa fram som alternativ till deneuropeiska integrationen och föreslå t.ex. ennordisk enhetskrona i förhållande till en europeiskvaluta bidrar inte till någon lösning. Det är vad manpå engelska brukar kalla en non-starter. Resultatblir endast ökad förvirring, oro och obeslutsamhet.Fru talman! För att inte riskera att missförstås villjag starkt understryka att i de förhandligar som stårframför oss om medlemskap i , skall våraförhandlare bara ha en ledstjärna. Den ledstjärnanär att hårt och konsekvent föra fram och drivasvenska intressen. Jag har en stark tilltro tillregeringens förmåga i de avseendena. Vi skall inteheller i någon slags pojkscoutsnit genomföraanpassningar till och EG-målsom de nuvarande inte själva tagit till sigoch inte själva följer.Europa har mycket att ge , men vi har ocksåmycket att bidra med i det europeiska samarbetet,i kampen mot arbetslöshet, för jämställdhet och enbättre miljö. utgör, som UlfDinkelspiel sade, ett viktigt etappmål i desträvandena. Vi vill komma med i ett enat Europa.Om vill ha med oss får de visa att deuppskattar och respekterar vårt land och det visvenskar står för. Innehållet, fru talman, i avtalet ärviktigare än något annat, t.o.m. viktigare äntidpunkten för när detta avtal träffas.Anf. 14 TALMANNEN:Det går bra att ta repliken från bänken.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag ville ta chansen att kunna vändamig till utan att vända fru talmannenryggen, men får jag vända ryggen istället.Jag tror att jag är lika angelägen som skall kunna spela en aktiv roll i deneuropeiska integrationsprocessen och formandet avdet nya . Ett svenskt deltagande i deneuropeiska gemenskapen kan vara ett mycket brasätt att åstadkomma det. Men om vi skall kunna fådet inflytande som vi önskar oss, är det ocksåmycket viktigt med nordisk sammanhållning. Jagtror för min del att den underlättas om de nordiskaländerna kan få en likartad roll i den europeiskagemenskapen och deltar i detta arbete på likartadevillkor. Det är utgångspunkten för det jag harförsökt utveckla i en i dag.Det här innebär inte att vi skulle ställa oss utanförett monetärt samarbete inom den europeiskagemenskapen. Det framgår också av min artikel.Däremot kan jag tänka mig att avstår ifrånatt ingå i en gemensam valuta, och sådana tankar ärjag ju inte ensam om. Många inom EG i frågasätteri dag om man verkligen skall driva samarbetet ändadärhän att de nationella valutorna avskaffas ochersätts med en gemensam valuta. Jag tycker att detär en debatt som vi också kan föra, inte minst motbakgrund av det danska ställningstagandet.Det skulle alltså kunna innebära ett mycketlångtgående samarbete på valutaområdet, men vibehåller kronan. I det perspektivet tycker jag attdet är intressant att också diskutera möjligheten avatt ha en gemensam nordisk valuta för att denordiska länderna skall få tillräcklig tyngd i etteuropeiskt valutasamarbete.Jag tycker att det är en debatt som är legitim attföra. Även om vi i första hand skall ta till varasvenska intressen, tycker jag att det är ganskasjälvklart att vi också skall ha insikten att vi kangöra det bäst om vi också har en nära samverkanmed övriga nordiska länder och försökerupprätthålla en så stark nordisk gemenskap sommöjligt inom ramen för den europeiskagemenskapen.Anf. 16 () replik:Fru talman! Det säger om betydelsenav samarbete i inom ramen för eneuropeisk gemenskap kan jag hundraprocentigtställa upp på. Jag framhöll också i mitt anförandeatt det just är inom den ramen somförutsättningarna för det nordiska samarbetet ärsom allra bäst.När säger att vi skall delta pålikartade villkor, är det ju en direkt uppmaning tillde länder som står utanför den europeiskagemenskapen att se till att de kommer inomden ramen.Allt detta är vi överens om. Men det är inte det somstår i artikel, utan det står där skall eftersträva ett slags enhetskrona som ettalternativ till den monetära gemenskapen ochförsöken att skapa en monetär union med en valutasom skall sträcka sig över hela EG-området.Det är då jag säger att detta inte utgör en startpunktför en konstruktiv diskussion om vår medverkanoch vår framtid i . Då är det något heltannat, en polemik , där man bryter sig ut urde ansträngningar som har gjorts och görs att skapaökad integration i . Där är entillbakahållande, en bakåtsträvande kraft.Jag skulle gärna, fru talman, se ryggen på PärGranstedt, om han liksom jag såg det i sitt intresseatt vara pådrivande och föregångare när det gälleratt skapa ökad kraft bakom den europeiskaintegrationen.Anf. 17 () replik:Fru talman! Den gemensamma valutan är bara ettelement i det valutasamarbete som ingår iMaastrichtavtalet. Det innehåller ju väldigt mycketmer. Den gemensamma valutan är ett sista steg, ochdet finns en hel del skilda meningar om och när detsteget skall genomföras.Jag ser inte en nordisk krona som ett alternativ tillett valutasamarbete i den europeiskagemenskapen. Det samarbetet måste vara betydligtvidare. Jag ser möjligen en nordisk krona som ettalternativ till det sista steget i den utvecklingen, engemensam europeisk valuta som ersätter allanationella valutor. Jag tror som sagt att det finnsmånga inom EG som tänker i samma banor,nämligen att man kan driva samarbetet mycketlångt utan att nödvändigtvis behöva ta detta sistasteg.Det är viktigt att vara pådrivande i den härutvecklingen, det har rätt i. Men jagtror inte att spelar sin pådrivande roll bästgenom att kritiklöst acceptera vissautvecklingsmodeller, utan vi bidrar bäst till att drivapå utvecklingen av det europeiska samarbetetgenom att vara en aktiv partner som också kantillföra egna uppfattningar och egna ide er.Jag tycker alltså att det är viktigt att vi deltar i deneuropeiska debatten om det europeiskasamarbetets framtid, inte bara nickar ja och amentill vad andra föreslår.Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag ber att få citera ur den artikel somjag refererade till i mitt anförande. Där skriver PärGranstedt att ''det är fel att helt avhända sigväxelkursjusteringar som en sista utväg för att rättatill ekonomiska obalanser''.Syftet med det europeiska monetära samarbetet äratt skapa den form av stabilitet som gör attväxelkursjusteringar inte skall förekomma. Det är när man har kommit dithän somman kan gå vidare och skapa den gemensammavalutaenheten i . Om vi skall åstadkommaförutsättningar för en totalt fri handel och totalt frirörlighet för människor, varor, tjänster och kapital,är detta att ha en monetär enhet, som jag ser det,ett betydelsefullt steg, kanske ett avgörande steg påvägen.Det är mot det som polemiserar ochsäger att vi tillsammans med de andra nordiskaländerna, inom ramen för ett slags enhetskrona,skall förbehålla oss rätten att devalvera gentemotandra valutor i . Det är enligt minuppfattning inte att visa vägen för en rätt politik förSverige i Europa.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 19 ():Fru talman! Jag har valt att enbart ta upp här, för det brinner i knutarna. Riksdagenhåller på att bestämma sig just . Jag vädjar tillEES-utskottet att vänta med att ta slutlig ställningtill , så att får tillfälle attdiskutera detta unikt omfångsrika ochbetydelsefulla avtal, innan positionerna låses!Massmedia har uppmärksammat att intevar samlad då regeringen utarbetadekrispaketen. Men de paketen kommer tillriksdagen, och vi får besluta i vanlig ordning.Däremot är det enligt min mening sensationellt attriksdagen inte var samlad då bereddes i riksdagen.Hela hanteringen av denna fråga är unik. Förstlägger regeringen fram propositionen så sent attriksmötet avslutats och ledamöterna åkt hem innanmotionstiden går ut. Därefter sammanträder deflesta utskott för att yttrasig till . ochEES-utskottet har hållit var sitt offentligtutskottsförhör i sommarvärmen. togpreliminär ställning redan innan riksmötetöppnades. Har något liknande någonsin inträffat iriksdagens historia?När utskotten bereder stora frågor, är det regel attledamöterna vill förankra sina ställningstaganden isina partigrupper och resonera om uppkomnaproblem. Det fungerar ju inte när grupperna inte ärsamlade. Massmedias bevakning av det som händeri ligger helt naturligt nere då riksmöteinte pågår. Det går inte heller att ordna debattermed statsråden. Det gör att allmänheten inte fåttinformation om vad som håller på att ske.Det är sant att ratificeringsprocessen fördröjdes avskäl som EFTA-länderna inte råder över. Menenligt Artikel 129 i har vi tiden till den30 på oss innan avtalet behöverratificeras. Enligt uppgift kommer EG inte att varafärdigt med sin ''inre marknad''som skall anpassa oss till. är upptagen med bl.a. extratoppmöten, orsakade av diskussionerna efterMaastricht. Varför har vi då så bråttom?Det är ju fråga om ett avtal som är unikt i sinomfattning, enligt lagrådet, som också säger att detkommer att innebära en genomgripande förändringav svensk rättsordning och att det medför att detblir oklart vilka lagar som gäller i landet. Det finnsmycket som borde diskuterats, innan vi tar ställningoch binder till att följa EG:s nuvarande ochkommande lagar!I lag om EES, som vi själva bestämmer helt över,verkar det som om regeringen övertolkar till vår egen nackdel, när vi införlagvalsregeln och dessutom likställer kommunaltstöd till näringslivet med statligt stöd.Kommunerna i har en unik ställning, mennu urholkas självstyret och de belastas med onödigbyråkrati. De måste anmäla åtgärder förnäringslivet till regeringen, som kan upphävabesluten, om den anser att de strider mot EES.Att vara tvungen att infordra anbud i hela EES-området blir krångligt för kommunerna. Det kaninte ske på svenska. En kommun kan inte längre,utan hot om repressalier från EG- eller EFTA-myndigheter, välja det mest fördelaktiga anbudet,bara det billigaste.EFTA bygger upp en parallell byråkrati med EG.Det blir inte billigt. Skattebetalarna betalar.EFTA:s övervakningsmyndighet kommer att kollaom enskilda och företag i landet sköter sig enligtEES-avtalet. Är det förenligt med svenskgrundlag? Det är tillåtet att sälja sprit och vin iSverige. Går det att hävda att Systembolaget skallha monopol på detta när monopol uttryckligen ärförbjudna i EG:s konkurrenslagstiftning? Hurskyddar vi oss mot kött från djur med ''galna-ko-sjukan'', och Salmonella? Hur förhåller det sig medmat med bekämpningsmedel som inte är tillåtna iSverige? Vi förbjuds uttryckligen att vägra ta emotprodukter som enligt svenska bestämmelser ärundermåliga. Hur går det med bestråladelivsmedel? Kommer våra producenter som harbättre miljökrav på sig att slås ut i konkurrensen,eller kommer vi att bli svenska producenterköptrogna, kommer vi att pressas till sämredjurskydd och sämre miljölagar?Vi har fått en del tidsbegränsade undantag t.ex föratt slippa asbets. Det framgår tydligt att målet är attvi precis skall anpassa oss till . Är dettaförenligt med det förhandlingsmandat somriksdagen gav regeringen, där vi åtminstonevägrade gå med på försämringar?Vi har ett frihandelsavtal med EG och åtskilligaandra avtal som täcker det mesta som är bra medEES-avtalet, utan att vi tvingas ta över en mängdEG-lagar. Vi har ett fritt utbyte till ömsesidig nytta,där vi helt och fullt behåller vår rätt tillsjälvbestämmande. Tänk om detta ändå är mestfördelaktigt för alla parter också för EG? Vi bör taoss tid att tänka efter och diskutera sakenordentligt.Av avi med anledning avSveriges ansökan om medlemskap framgår det anser att berett vägen förmedlemskapet. Andra kallar för etthalvt medlemskap, men utan inflytande. Man harsvårt att värja sig för misstanken att det här smygs på oss utan debatt för att man sedanskall säga: ja nu måste vi ju ändå lyda EG, då kanvi lika gärna vara med och försöka påverka.Det är något nytt som inträffar i . Sverigeföreslås ta över 1 400 EG-lagar och utfästa sig attfortsätta lyda allt som EG hittar på inom dettaområde.Låt oss ta en tankepaus! Ordna debatter i kammaren innanpartierna låser sig! Låt inte framtidens historikerskriva att riksdag tog detta unikt viktigabeslut utan sedvanlig prövning och utan att tänkaigenom konsekvenserna!EG/EES-förhandlingarna. Jag vidhåller att det harförekommit samråd i de här frågorna som, såvitt jagvet, även i enskildheter går längre än i någon annanförhandling.Anf. 20 Statsrådet ():Fru talman! har tagit upp enhel del frågor som rör arbetsformer ochhantering av . Det är givetvis inte minsak att kommentera detta. Jag vill däremot säganågra ord om hanteringen av ochförhandlingarna som föregick undertecknandet avavtalet i år.Jag vill påstå att det inte finns någon förhandlinggenom åren som har förts i så nära samarbete medriksdagen, dess olika organ, och Utrikesnämndensom just EES-förhandlingarna alltsedan initiativettill togs av presidentDelors, ordförande.Under tre års tid har ständigtkonsulterats. som ansvarig förförhandlingarna i den tidigare socialdemokratiskaregeringen och jag, efter regeringsskiftet hardiskuterat förhandlingsuppläggningen. Jag villpåstå att detta avtal grundligt har diskuterats. Nuhar vi att ta ställning till helheten.Birgitta ställde också ett antal frågor.De finns kommenterade i avgiven proposition.Riksdagen har också hafttillfälle att kommentera de olika frågorna. Jag troratt jag vågar säga att de har blivit belysta från olikahåll under hela förhandlingsskedet.Till sist. är är inte ensamt. Den2 maj undertecknade vi och 18 andra länderEES-avtalet. I alla dessa länder har därefter förslagom godkännande av avtalet framlagts i resp.parlament. Vi räknar med att alla 19 länderkommer att ha avslutat den härgodkännandeprocessen . är påintet sätt unikt i det här avseendet.Anf. 21 ()replik:Fru talman! Förhandlingarna har skett i närasamarbete med , säger när har vi här i kammaren diskuterat en del avde problem som uppstod? gavförhandlingsmandat och det är alldeles uppenbartatt inte alla problem lyckats bli lösta.