prot · GG0916 · 1992-11-04 00:00:00 — I kulturutskottets betänkande KrU2om museifrågor behandlas just den motion från osssocialdemokrater som har nämntmed ett yrkande om att bör besluta att geregeringen till känna att det under de närmaste årenbör utredas vilka möjligheter som finns förNordiska museet och att också iframtiden ta ett ansvar för att gemensamt spegladen svenska historien.Vi socialdemokrater menar att det utomordentligtfina historieprojekt som håller på att tas fram isamarbete mellan de berörda museerna inte bör blien engångsföreteelse.Man kan naturligtvis ägna tid åt att diskutera varförvi till skillnad mot många andra länder har enuppdelning av vår historia på två större museer. Ivårt fall handlar de om tiden före och efter 1521.Men i stället för att koncentrera oss på hur det harvarit menar vi att vi bör se till hur det är och hur vivill att det skall vara i framtiden.Från socialdemokratisk sida menar vi att detsamarbete som pågår mellan Nordiska museetoch gör det möjligt förbesökarna att äntligen få en samlad bild avhistorien, som i historieprojektet framställs på ettlärorikt och roande sätt.Dessutom är det enligt vår uppfattning heltnaturligt att följa upp det samarbete som pågårgenom att i en utredning se vilka förutsättningarsom finns för att man också skall skapaett fastare samarbete mellan, låt mig kalla dem, dehistoriska museerna.I ett allt kärvare samhällsekonomiskt läge finns detväl all anledning att undersöka om det finnssamarbetsvinster och organisatoriska vinster attgöra också inom kulturområdet. Det förvånar miguppriktigt sagt att man från borgerligt håll och ävenfrån Ny demokratis sida inte delar vår uppfattningom behovet av den utredning som vi föreslår.Syftet med förslaget från socialdemokratisk sidaom en utredning är ju inte att försämramöjligheterna för de berörda museerna att bedrivaverksamhet, utan målet är att öka derasmöjligheter att på ett ännu bättre sätt beskriva ochskildra den svenska historien för svenska ochinternationella besökare.Herr talman! Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen som är fogad tillkulturutskottets betänkande KrU2.Anf. 112 ():Herr talman! Som framgick av är skillnaderna inte så stora. Men jag haranledning att ställa en fråga.Det är alldeles uppenbart att två museer som sysslarmed svensk historia skall samarbeta. Det behövervi egentligen inte tala om, och jag.Det är alldeles självklart att det är så. Frågan ärbara om detta samarbete skall resultera i någonform av gemensamt historiskt museum. Skall jagtolka så att ochNordiska museet skall upphöra och att det skallskapas ett nytt svenskt historiskt museum?I diskussionen har vi gjort tolkningen attsamarbetet bör finnas på alla sätt, men att någonsådan omstrukturering inte bör ske. är minfråga: Vill socialdemokraterna göra en sådan?Anf. 113 ():Herr talman! Som svar på den fråga som GöranÅstrand ställer vill jag säga, att om vi redan nuvisste att en sammanslagning av de båda museernavore det bästa, hade vi naturligtvis inte haft skäl attbegära någon utredning i den här frågan.Men eftersom vi vill ta reda på om man kan görasamarbetsvinster eller organisatoriska vinstergenom ett ökat samarbete mellan de två museerna,hemställer vi om att ger regeringen tillkänna att en utredning behövs. Jag menar att vi,innan vi kan ta ställning till en sammanslagning, omdet över huvud taget skall vara någonsammanslagning, måste ha utrett den frågan för attse vilka för- och nackdelarna i sammanhanget är.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )17 § betänkande1992/93:KrU3 TornedalsfrågorAnf. 114 ():Herr talman! Ända fram till freden i Fredrikshamn1809, som kan betecknas som den nesligaste isvensk krigshistoria, utgjorde på bådasidor om en språklig och kulturellenhet. På båda sidor om talades finska.Älven utgjorde en förbindelselänk och enkommunikationsled för transport av människor ochvaror.Efter 1809 förändrades svenska statusplötsligt. Dess finskspråkiga befolkning kom medens att utgöra en gränsminoritet, varsfinskspråkighet kom att betraktassom en säkerhetspolitisk riskfaktor. Sverigegränsade nu mot det mäktiga ryska tsarväldet, avvilket det finska storfurstendömet på andra sidanTorneälven utgjorde en del. Tornedalingarnatalade samma språk som befolkningen på andrasidan älven, ett språk som kom attbetraktas som ett främmande språk för Sverige.Det var ett språk som sedan kom att på olika sättförtryckas av majoritetskulturen genom den s.k.försvenskningen. Detta har lett till att mångatornedalingar ända fram till våra dagar haftproblem med sin identitet.Försvenskningen skedde framför allt genomskolans försorg. Staten uppmuntrade kommunernaatt starta svenskspråkiga skolor genom att erbjudakommunerna generösa statsbidrag. Först kom ett uttryckligt förbud frånskolmyndigheterna mot att bestraffa barn somtalade sitt eget modersmål, finska, med varandra pårasterna.Modersmålet för de flesta tornedalingarna ärfortfarande tornedalsfinskan eller ''Meän kieli'',vårt språk, som det populärt kallas. Meän kieli äräven mitt modersmål, och jag har liksom så mångaandra tornedalingar bittert fått erfara olika formerav bestraffningar under min skolgång för att jagunder rasterna använt mitt eget modersmål.Den negativa självuppfattningen hostornedalingarna har på en heltförändrats. Vi känner en stor stolthet över vårkultur, och håller en tornedalsk identitet på attformas. Tillkomsten av Svenska TornedalingarnasRiksförbund-Torniolaksolaiset är ett av mångabevis på detta. Organisationen arbetar nu medutgångspunkten att tornedalingarna är en inhemskminoritetsgrupp. En aktiv verksamhet med ytterstbegränsade resurser pågår inom många olikakulturområden.Herr talman! behandladeriksdagen ett innehållsmässigt sett nästanlikalydande betänkande som frånkulturutskottet. Det betänkandet var föranlett avden motion som jag då liksom under denallmänna motionstiden lade fram om etterkännande av STR-T, Svenska TornedalingarnasRiksförbund-Torniolaksolaiset, och ett ekonomisktstöd för den organisationen.År har jag jag haftförtroendet att representera min landsdel i den härförsamlingen under den allmänna motionstidenaktualiserat dessa frågor. Varje gång harkulturutskottet i sitt betänkande sagt samma sak.Utan närmare motivering säger man att man inte ärberedd att erkänna STR-T som en organisation fören inhemsk kulturminoritet, och följaktligen inte heller att skall medverka till attstatligt stöd skall utgå för organisationensverksamhet.Av detta kan jag dra en enda slutsats:Kulturutskottet är inte berett att göra något för dentornedalska kulturens fortlevnad. Kulturutskottetär inte berett att medverka till bl.a. atttvåspråkigheten skall fortleva i Tornedalen.Försvenskningen av skall tydligenenligt utskottets uppfattning fortgå. Den dag vi fåranvända oss av ett tredje språk, nämligenengelskan, för att kunna tala med varandra överTorneälven, den dagen har blivit kulturelltfattigare. Jag anser att det vore renhårigare frånutskottets sida att en gång för alla säga sin mening iklartext och inte gömma sig bland svävandeskrivningar.Herr talman! Vi har i vårt land två inhemskaminoritetsgrupper, båda med varsitt eget språk.Det är samerna och tornedalingarna. Samerna harsedan länge accepterats som en inhemsk minoritet.Helt nyligen fick samerna sig serverat enproposition med ett brett register av åtgärder för attstärka den samiska kulturen. Dessa demonstreradedock sin besvikelse över propositionens innehållmed att elda upp den. Jag har inte för avsikt att häroch på ett sådant sätt visa min besvikelse överkulturutskottets betänkande. Därtill befarar jag attdet inte är möjligt att elda upp det, då det till sittinnehåll, i motsats till samepropositionen, saknarförslag till konkreta åtgärder.I vårt grannland finns ett likartatförhållande, med två minoritetsgrupper, nämligensamerna och de s.k. kvenerna. Kvenerna ärbenämningen på den befolkning i somär finsktalande och har sina rötter i . har i september 1989erkänt Norske Kveners Forbund som enminoritetsorganisation och tar också istatsbudgeten upp medel till denna organisation.Norge har i andra avseenden också varitföregångare vad avser minoritetsgrupperna ilandet. Det som är möjligt i verkar vara istort sett omöjligt i Sverige.Herr talman! Jag har inte för avsikt att yrka något,men jag vill ändock deklarera att jag kommertillbaka. Jag vill även , liksom tidigare, uttala envarm förhoppning om ett annat ställningstagandefrån utskottets sida.Anf. 115 ():Herr talman! har vid flera tillfällenhär i tagit upp frågan omtornedalingarnas situation. Jag vill verkligenunderstryka att jag hyser stor respekt för BrunoPoromaas engagemang i den här frågan.Kulturarvet är viktigt för oss alla, från vilket landeller från vilken landsända vi än kommer.Människans rättigheter till sitt kulturarv och tillmöjligheterna att utöva sin kultur och att tala sittspråk har varit och är viktigt för oss alla, inte minstför oss socialdemokrater. Därför vill jagunderstryka att det är angeläget att samhälletstöder och engagerar sig för det tornedalskakulturarvet och för att det skall kunna utvecklas.Utskottet förutsätter att stöd som tidigare givitsfrån olika myndigheter skall fortsätta att lämnas. Ibetänkandet finns redovisningar av bidrag frånolika myndigheter. Jag kan nämna att t.ex. Statenskulturråd har lämnat tidskriftsstöd, utgivningsstödför utgivning av tornedalska boktitlar och bidrag tillTornedalens bibliotek.Ett annat projekt är stödet till det lexikon som harutgivits med bl.a. tornedalsfinska ord som äröversatta till rikssvenska och riksfinska.Andra projekt som syftar till att bevara och slå vaktom det tornedalska kulturarvet är insamlingen avvisor, ramsor och sagor.Jag tycker också att man skall tala om de rättighetersom de tornedalska barnen har när det gällerhemspråksundervisning. Den rättigheten skiljer sigfrån andra elevers här i . Man har rätt till sitthemspråk även om det inte är ett umgängesspråk ihemmet.Herr talman! Jag förstår att det egna språket ochden egna kulturen måste värnas i . Vi ikulturutskottet vill slå vakt omursprungsbefolkningarnas rättigheter. Jag kanförsäkra att vi följer denna frågamycket noggrant. Det är inte oengagemang. Det ärhela utskottets uppfattning att det är enangelägenhet att ekonomiskt stöd lämnas och attinsatser görs för att bevara den tornedalskakulturen och det tornedalska språket även ifortsättningen. Om stora negativa ändringar skulleske i förhållande till dagens situation lovar jag att vikommer att agera.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillhemställan i kulturutskottets betänkande.Anf. 116 ():Herr talman! följer sammaspår som tidigare talesmän från utskottet har följtnär man har behandlat den här frågan. Hon sägeratt det är angeläget att samhället stöder genomolika myndigheter. Men det stödet är mycketbegränsat i det hårt ansträngda ekonomiska lägesom vi har . Det är också mycket osäkert.Tornedalingarna har t.o.m. vid enEuroparådskonferens fått ettinternationellt stöd för hävdandet av sinminoritetsstatus. Anser inte utskottet att detta ärtillräckligt för att vi skall kunna ställa krav på detofficiella om stöd för vår verksamhet? Viför ju ett resonemang om EG-anpassning på skildaområden. Såvitt jag vet finns det endast två länderi som är helt enspråkiga. De flesta är säkerligen flerspråkiga. Förmodligenhar EG också en uppfattning om minoritetsfolken iresp. Har inte utskottet studerat vad EGsäger i dessa frågor?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )18 § Protokoll om flyktiga organiska ämnenFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU2 Protokoll om flyktiga organiskaämnen (prop. 1991/92:171)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutKonstitutionsutskottets betänkande KU1Mom. 5 (systemet mednormgivningsbemyndiganden och ett svensktnärmande till EG)Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 12för meningsyttringen av . 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 8 (översyn av lagstiftning som begränsar denpersonliga friheten m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 20för reservationen av momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU2Mom. 10 (fackliga stridsåtgärder)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 12 (regeringsformensdiskrimineringsförbud)Först biträddes meningsyttringen av JohanLönnroth i motsvarande del -- som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion K228 av MargaretaWinberg och i motsvarandedel -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 263röster mot 19 för meningsyttringen av JohanLönnroth i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta.Mom. 13 (rasism och hets mot folkgrupp m.m.)Motion K228 och yrkande 1 i motion K424 såvittavser homosexuella och hets mot folkgruppUtskottets hemställan -- som ställdes mot delsmotion K228 av och i motsvarande del, dels motion K424av i motsvarande del -- biföllsmed acklamation.Motion K410 avseende översyn av lagen om hetsmot folkgruppUtskottets hemställan -- som ställdes mot motionK410 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 13 i övrigtUtskottets hemställan bifölls.Mom. 14 ()Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 34för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 19 (offentlighet och insyn i övrigt)Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 20för reservationen av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 20 (kontaktannonser)Utskottets hemställan -- som ställdes mot motionK433 av i motsvarande del --bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU1Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU2Utskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU1Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 18för reservationen av betänkande SfU2Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU1Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU2Mom. 3 (samarbete mellan Statens historiskamuseum och )Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot128 för reservationen av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU3Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU2Utskottets hemställan bifölls.19 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:82 Kapital för nya företag, m.m.1992/93:119 Ändringar i livsmedelslagen(1971:511) m.fl. lagar i anledning av EES-avtalet20 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 3 november1992/93:134 av () tillutbildningsministern om studiestödet:För att erhålla studiebidrag måste elev underhöstterminen ha en studielängd på 3 1/2 månadenligt studiestödslagen kap. 3.Vårdgymnasiet i fick i uppdrag attstarta det s.k. tredje året för ungdomar som ej komin på högskolan eller var arbetslösa, alltsåungdomar . Eftersom kommunen ocharbetsförmedlingen ville se hur många ungdomarsom kunde erhålla annan sysselsättning fördröjdesskolstarten. Detta innebar i praktiken att dessaungdomar ej blev berättigade till fullt studiebidragunder höstterminen. För att fullgöra utbildningenutan inskränkningar har eleverna undervisningv 44, v 8 och v 15. Vidare är kurstiden utsträcktt.o.m. v 25.Vilka ändringar i studiestödslagen är statsrådetberedd att överväga så att berörda elever kanerhålla fullt studiebidrag?1992/93:135 av () tillstatsrådet om mobbning i skolan:Varje dag mobbas i mellan 100 000 och150 000 barn i och utanför skolan. Det är ca 1 av 10elever eller . Dessa barns/elevers skolgångär ofta ett enda stort lidande, ibland från den förstatill den sista klassen. Många barn får alltså utståtrakasserier så gott som , i värsta fall i nioårs tid.Ofta slutar inte mobbningen efter skoldagens slut.Många barn utsätts på vägen till och från skolan ochäven på fritid.Mobbning sätter i regel mycket djupa sår hos ettbarn och detta kan följa människan hela livet medrädsla, dåligt självförtroende, otillräcklighet osv.Mobbning kan inte få fortsätta obehindrat iskolorna som det gör på många ställen. Min frågaär vad statsrådet har för avsikt att göra åt det storaproblemet med mobbning.1992/93:136 av () tilljustitieministern om reglerna om kroppsvisitationoch kroppsbesiktning:I 28 kap. 13 § finns reglerrörande kroppsvisitation respektivekroppsbesiktning.I dessa anges att kvinnor endast får kroppsvisiterasav annan kvinna, läkare eller legitimeradsjuksköterska. Eventuellt vittne måste ocksåuppfylla dessa krav. I princip gäller dessa regleräven vid s.k. kroppsbesiktning.För män finns inte motsvarande regler, vilket ärmärkligt. En man kan tvingas tillkroppsvisitation eller kroppsbesiktning av kvinnligpersonal.Jag vill därför fråga justitieministern:Är regeringen beredd att lägga fram förslag omändring i som jämställer män ochkvinnor, dvs. att kroppsvisitation ellerkroppsbesiktning av män inte får verkställas ellerbevittnas av annan än man, läkare eller legitimeradsjuksköterska?1992/93:137 av () tillmiljöministern om PET-lagen om miljövinsterna:Enligt en artikel i den 29 oktoberhävdar en departementssekreterare i ochnaturresursdepartementet att man i den kommandekretsloppspropositionen skall skriva in att någradispenser inte kommer att ges från PET-lagen.Enligt andra tidningsuppgifter, bl.a. Expressensledare , ifrågasätts det om PET-lagen leder till större miljövinster än något annatsystem. Bl.a. går det åt mycket energikrävandetransporter.Vilka belägg har miljöministern för att PET-lagenger miljövinster jämfört med alla andra alternativ?21 § Kammaren åtskildes kl. 15.27.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 7 § anf. 34 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 76 ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.