prot · GF09121 · 1992-05-27 00:00:00 — Det tillsattes ensärskild utredningsman, som kom fram till attutbildningen skulle spridas i och attSödertälje var ett bra alternativ. Förslaget gick utpå remiss. Tunga remissinstanser som länsstyrelseni och landstingtillstyrkte förslaget. Det blev sedan föremål för enlång beredningsprocess i regeringskansliet.Jag är i och för sig den första att beklaga attberedningsprocessen drog ut . Sedanredovisade i ettpressmeddelande hur beredningen av fråganframskred. Det fanns inget förslag från dendåvarande socialdemokratiska regeringen om att1989 års beslut skulle frångås. Det här är den sannahistoriebeskrivningen.Nu finns det en möjlighet att här ta ställning i fråganpå ett sätt som skulle vara bra från regionenssynpunkt. Men jag konstaterar att ändrat uppfattning och att han nu försökerkamouflera detta med olika kamerala argument.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt som SörenLekberg säger att regeringen lade fram ett förslag1989. fann då förslaget sådåligt underbyggt att det inte var möjligt att fattanågot beslut.Som har sagt har frågan stötts ochblötts i och i olikautredningar fram till strax förevalrörelsen . Då kom det besked från densocialdemkratiska regeringen att utbildningen vidlärarhögskolan skulle delas upp. Återigen skulleförskollärarutbildningen och lärarutbildningen förårskuserna 1--7 lokaliseras till -- meninte resterande utbildning. Vad är det som gör attSocialdemokraterna i oppositionsställning heltplötsligt har ändrat uppfattning och varmt talarför den campusidé man inte hadeförmåga att lägga fram ett nytt förslag om tillriksdagen?Jag begär inte några exakta kostnadsberäkningar.Men jag vill veta om ni på något sätt har gjort enuppskattning. Är det fråga om 1 miljard eller 2miljarder kronor? På vilket sätt skulle dettafinansieras?Jag har i grunden inte ändrat uppfattning när degäller behovet av att decentralisera utbildning ochatt använda utbildningsinsatser också som endrivkraft i regional utveckling. Men deregionalpolitiska skälen får inte styra när deutbildningspolitiska besluten fattas. Varje högskolaskall naturligtvis lokaliseras efter egna meriter. Attdet därefter blir regionalpolitiska effekter på köpetär självklart en fördel. De effekterna skall tas tillvara. Men det går inte att fatta utbildningspolitiskabeslut enbart från en regionalpolitisk ståndpunkt.Jag tror att kan ge mig rätt att deekonomiska förutsättningarna att diskutera eninvestering i den storleksordningen tedde sig litetannorlunda 1989 i förhållande till 1992. Jag trorockså att inser att det finns vissaändrade förutsättningar när det gällerfinansieringen av en sådan stor investering.Anf. 20 () replik:Fru talman! Det pressmeddelande om kom . Pressmeddelandetvar inte från regeringen utan från departementet,och den pågående beredningsprocessen beskrevs imeddelandet. Det fanns inte någon färdigproposition. Jag beklagar i och för sig att det intefanns någon proposition och att beredningen toglång tid. Det fanns alltså inget socialdemokratisktförslag som innebar att man gick ifrån denuppfattning som fanns 1989.Larz talar nu så mycket om ett nyttkostnadsläge osv. och att man skall ha kvarförslaget om Rålambshovsparken. Där skall det skeen upprustning osv. Det tyder på att lärarhögskolani visserligen kommer att finnas kvar somen sammanhållen lärarhögskola. Men det går inteatt se fram emot några större anslag tillupprustning. Högskolan kommer att dömas avmajoriteten till att få fortsätta sin tillvaro isplittrade och bristfälliga lokaler. Det hade varit till stor fördel om högskolanså småningom hade kunnat flytta över till modernaoch ändamålsenliga lokaler i en campusmiljö. Jagtror också att det hade varit samhällsekonomisktlönsamt.Fru talman! konstaterar jag att LarzJohansson har övergett sin tidigare uppfattning omdecentralisering.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tycker att det är mycket angelägetatt i äntligen får beskedom sin framtid. Det kan gelärarhögskolan , vilket skulle vara av stortvärde.Det finns goda förutsättningar att skapa ett bracampus vid Rålambshov. stad har tagitfram underlag för en sådan utveckling. Jag tyckeratt det finns skäl att titta närmare på detunderlaget. Det är ett bättre alternativ än ensamlokalisering med vid Brunnsviken.Fru talman! Jag vill inleda mitt anförande med attcitera ett avsnitt ur min motion. Det är i sin tur ettcitat ur 1986:32 om nygrundskollärarutbildning. ''I såväl propositionen'', alltså den om nygrundskollärarutbildning, ''somutbildningsutskottets betänkande framhålls attlärarutbildningen skall omfatta alla delar avlärarens verksamhet. En mängd angelägnalärarkunskaper anges. För att detta syfte medutbildningen skall kunna förverkligas är detnödvändigt att ämnesstudiernas yrkesinriktningfrämträder tillräckligt tydligt. En sådan inriktningmot läraryrket åstadkoms framför allt genom attämnesstudierna får en tydlig didaktisk karaktär ochgenom att ämnesstudier och praktisk-pedagogiskutbildning varvas. I den lokala planeringen kan detvara nödvändigt att utnyttja pedagogisk, metodiskoch annan expertkunskap också inomämnesstudiernas ram. Därmed kan gränsen mellanämnesstudier och praktisk-pedagogisk utbildninghållas öppen. ''För mig är det här yttrandet fortfarande i högstagrad relevant. Det handlar ytterst om vad som ärbra för eleverna. Självfallet är ämneskunskaperviktiga. Men det allra viktigaste är elevernas vilja,intresse och förmåga att tillgodogöra sig dekunskaper som är nödvändiga för att de själva skallkunna värdera och sätta in kunskaper ocherfarenheter i ett användbart sammanhang ochtillämpa dem på olika sätt.Elevperspektivet har fått låg prioritet ipropositionen. Ändå är det för elevernas skull viskall skapa en ännu bättre skola.Respekten för eleven är ett grundläggandeförhållningssätt som måste genomsyra skolan. Detinnebär alla elevers rätt att gå till skolan med glädjeoch att få den undervisning som behövs utifrån deolika förutsättningar eleverna bär med sig. Detställer krav på skolan när man formulerar denlokala arbetsplanen och de pedagogiska mål manskall ha i förhållande till läroplan och kommunalskolplan.Det kräver vuxna i skolan, skolledare och läraresom samarbetar för att tillsammans med elever ochföräldrar nå de målen. Då krävs att lärarna har stortrygghet i sin lärarroll, att ämneskunskaper,pedagogik och metoder finns väl förankrade hosvarje enskild lärare. Vuxna som samarbetar gereleverna trygghet och underlättar inlärningen. Detär litet svårt att tro att en lärare som fått pedagogikoch metodik som en särskild kurs efterämneskunskaperna kan ha samma insikt som de ivilkas utbildning detta ses i ett sammanhang.All erfarenhet och även forskning, både i Sverigeoch andra länder, betonar vikten av att pedagogikoch metodik kopplas till ämneskunskaperna.Därför är det något märkligt att innan det ens finnslärare som har gått den reguljäragrundskollärarutbildningen ute i undervisningen,och det därmed inte har kunnat ske någonutvärdering av hur det fungerar i verkliga livet,konstatera att det behövs en annan variant. Manunderkänner faktiskt någonting som man ännu intevet något om. Det rimliga vore att undersöka hurnågot fungerar och göra eventuella förändringarinnan man drar slutsatsen att något annat behövs.Jag konstaterar dock med tillfredsställelse attutskottet betonat några viktiga saker, framför allthur betydelsefulla lärarnas insatser är för elevernaoch att det är viktigt med förståelse för elevernasbegreppsvärld och särskilda behov. Utskottet haralltså något högre prioriterat elevperspektivet.Utskottet betonar också att ämneskunskapernasom ges inom ramen för den nu föreslagnautbildningen skall vara relevanta förundervisningen. Det är bra.Jag känner också ett behov av att påpeka att jaginstämmer i att det skall finnas fler ingångar tillläraryrket. Det har jag också markerat i minmotion. Men enligt min uppfattning måste det varaskolans behov av bra lärare som skall utgöragrunden. Det finns många som arbetari skolan eller förskolan som skulle vilja skaffa sigformell behörighet i läraryrket. I de fallen behövsmöjlighet att skaffa sig den kompetensen, vilketborde kunna ske på olika sätt, bl.a. genomindividuella studieprogram.Det kan t.o.m. bli så, vilket också nämns ibetänkandet, att lärare med för få ämnen i sinutbildning kommer att få svårt att få jobb. Denenskilda skolan kan inte alltid åstadkomma fullatjänster åt lärare med för smal kompetens.Jag kan inte se annat än att det förslag omlärarutbildning som nu skall ta ställningtill innebär att man tar ett steg tillbaka. Dessutomkan det t.o.m. bli så att elever luras in i enåtervändsgränd, om de förleds att tro att dennavariant uppfyller de krav som kommer att ställas påframtidens lärare. Det handlar inte om att begränsastudenternas rätt att välja, det vill jag betonasärskilt, utan om att tillgodose grundskolanselevers behov av och rätt till en skola med kunnigaoch allsidiga lärare.Det finns många tecken som tyder på att lärarebehöver en bredare kompetens. Det behövskunskaper om barns utveckling, om barn medsärskilda behov, kunskaper i att hantera olikakrissituationer, förmåga att samarbeta med vuxna,både andra lärare och föräldrar, kunskap om detenskilda samtalets funktion och om hur det skall fåbetydelsen av ett utvecklingssamtal som stöd föreleven och som visar föräldrar hur de kan och skallmedverka i inlärningsprocessen. Förutsättningarnaför att dessa krav skall tillgodoses är bättre -- intehelt bra, men bättre -- i den reguljäralärarutbildningen.Fru talman! Trots att utbildningsutskottetsbetänkande nr 20 på några punkter har närmat sigsynpunkterna i min motion, tycker jag fortfarandeatt min motion är bättre och bättre tillgodoser dekrav eleverna har rätt att ställa på sina lärare. Jagyrkar därför bifall till yrkandena 1--5 i min motion.Anf. 22 (nyd) replik:Fru talman! Jag har två frågor till ChristinaLinderholm. Jag kan instämma i mycket av det honsäger. Eftersom hon pratar mycket om bra lärareskulle jag vilja ha en precisering: Vad menarChristina med en bra lärare?Den andra frågan lyder: Vilket konkret råd villChristina ge föräldrar till barn som harlärare som inte är bra utan uppenbarligen ochbevisligen är dåliga?Anf. 23 ()replik:Fru talman! En bra lärare är, precis som jag sade imitt anförande, en lärare som har bredd ochallsidighet. Jag frågade i går min dotter, som gårsista året i gymnasieskolen, vad en bra lärare är. --Det är en lärare som är kunnig, lyhörd, som harförmåga att fånga upp stämningarna i klassen,förmåga att lyfta de elever som är tysta och kanskeinte vågar komma fram med vad de tycker och vadde vill veta. Hon lyfte fram en mängd egenskaperhos en bra lärare. konstaterade hon attdet kanske inte var alla lärare som uppfyllde dekraven.Jag kan dela uppfattningen att vi behöver flera bralärare i skolan, lärare som uppfyller krav på enbredare kompetens och som har denna lyhördhetför eleverna. Men jag tror inte att man uppnår detenbart genom att ge mera ämneskunskaper. Jagtror att det behövs en större bredd. Det är därförjag har väckt min motion och ställt de krav jag harframfört i talarstolen.Anf. 24 (nyd) replik:Fru talman! Jag tackar för det svaret ochkonstaterar att det är lätt att instämma i denbeskrivningen. Men jag konstaterar också attmånga av de faktorer som är personliga egenskaper som ärkopplade till personlig mognad. Det lär man siginte, vare sig lärarutbildningen är varvad eller ej.Det krävs betydligt mycket mer.Jag upprepar min andra fråga: Vilket konkret ochhandfast råd vill ge föräldrarmed barn som har lärare som inte är bra?Anf. 25 ()replik:Fru talman! Självfallet krävs personliga egenskaperhos lärare. Jag tror inte att man åstadkommersådana med det förslag till lärarutbildning vibehandlar . Det är helt andra värderingar ochsynpunkter som man måste ha. Man måste kunnavärdera eleverna . Detmenar jag att man har större möjlighet att göra iden reguljära lärarutbildningen än om mankommer från och skall läsa de 40poängen pedagogik.Stefan frågar hur man skall göra somförälder för att bli av med en dålig lärare -- jag vetinte om använde det uttrycket i sinreplik, men han använde det tidigare i sittanförande. Detta är en fråga för lärare, skolledareoch föräldrar gemensamt, som man måste våga ta i.Man måste kunna diskutera möjligheter för lärareatt få fortbildning, att få ökade insikter om hur desjälva skall agera för att utöka sin kompetens påolika områden. Man skall också kunna säga att detinte är lämpligt för en viss person att vara lärare;vederbörande får söka sig en annan utbildning. Jagtycker att vi måste vara så raka mot eleverna att vivågar säga att vissa inte passar.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 26 ():Fru talman! Kammaren behandlar ettbetänkande om ny lärarutbildning, dess dimensionoch lokalisering.I den motion jag skall tala för finns tre yrkanden tillförmån för högskolan i . Som jag tidigarevid upprepade tillfällen sagt anser jag attstatsmakterna på ett orättvist sätt snålar medresurser till denna högskola, men hoppas att enförändring skall vara i sikte -- . Jag vänder mig emot att inga av de540 platser som skall inrättas lokaliseras tillJönköping, och jag vill anföra följande skäl.Lärarutbildningen vid högskolan i haren lång tradition och gott renommé. Utbildningenfinns på grundskollärarlinjen årskurs 1--7 med 150nybörjarplatser, på fritidspedagoglinjen med 60nybörjarplatser och på förskollärarlinjen med 120nybörjarplatser.Högskolans egentliga upptagningsområde förlärarutbildningar är stort och befolkningsrikt ochomfattar -- förutom -- Skaraborgsoch Norra län. Inom dettaupptagningsområde bor ca 1 miljon människor.Inom upptagningsområdet finns väl utbyggdakommunikationer, och får allt större betydelse.Studerande kan pendla mellan ochSkövde med tåg.Lärarutbildarnas ämnesmässiga kompetens är hög;av 65 lärare är 17 lektorsbehöriga. Därutöver finnsen fördjupad kompetens inom detspecialpedagogiska området.Forsknings- och utvcklingsarbeten bedrivs inomolika profilområden där forskarna också undervisarpå grundutbildningarna.Bra lärare leder till en hög rektrytering avstuderande till högskolans lärarutbildningar.Lärarutbildningarna ligger i topp i landet vad gällerelevrekrytering, om man undantarstorstadsregionerna.Som exempel på den goda rekryteringen kannämnas grundskollärarlinjen, årskurs 1--7. Den harunder över hela landet dragits medtomma platser på grund av lågt antal behörigasökande. I däremot kunde redan vidantagningen samtliga 120 platserfyllas, och påbörjade över 150studerande utbildningen.Som enda utbildningsort utanför storstädernafyllde vid denna antagning samtligatilldelade 60 platser på fördjupningen i matematikoch naturorienterande ämnen. Jag framhåller dettamot bakgrund av att det i propositionen klagas påatt tillströmningen till lärarutbildningen varitojämn i landet och att direkta rekryteringsproblemför grundskollärarutbildningen med inriktning påårskurs 4--9 med specialisering i matematik ochnaturorienterande ämnen funnits.Vidare efterlyser vi i motionen ett snabbt förslagfrån regeringen angående vidareutbildning avförskollärare till grundskollärare, årskurs 1--7.Planeringsarbetet för en dylik linje har pågått vidhögskolan i under innevarandebudgetår, och skolan ligger här väl framme. UHÄhar för övrigt föreslagit att denna utbildning iJönköping skall få medel redan för budgetåret1992/93.Fru talman! Jag yrkar bifall till s-reservationerna,utom reservation 16 -- där jag har för avsikt attavstå i voteringen.I detta anförande instämde ().Anf. 27 ():Fru talman! Frågan om lokalisering avlärarhögskolan i är i sanning enföljetong. De första diskussionerna började redanför fem . gjordes vissauttalanden av dåvarande utbildningsministernLennart , som förordade ett campus isödra länsdelen. Så kom 1989 utredningen av ClaesElmstedt, som förordade att skulleplaceras i . I budgetpropositionen 1989föreslogs att skulle lokaliseras tillSödertälje. Det hade ju varit klädsamt omSocialdemokraterna redan då hade intagit denståndpunkt som de intar ; i så fall hade eleveroch lärare vid redan nu kunnatarbeta i en funktionell och väl planerad skola.Det är ju inte så, som någon sade i debattentidigare, att förslaget var dåligt underbyggt när detdet kom 1987. Sanningen är den attsocialdemokraterna inbördes var så oeniga att maninte kunde enas om det beslut som lades fram ipropositionen. I stället beslöt man att utredaytterligare, och man har fått en utredning somunderstryker att är det bästaalternativet.Fortfarande är oenigheten så stor att manbestämmer sig för en ny utredning, och endepartementspromemoria har varit ute påremiss. Här kan man faktiskt se att de pedagogiskavillkoren och förhållandena i övrigt är lika när manväger olika alternativ mot varandra. Däremot harman inte alls lagt någon särskild vikt vid detregionalpolitiska inslaget. I de tidigare besluten harman begärt belysning av den inomregionalaobalansen och betydelsen av ytterligare högreutbildning på . Detta kommenteras juknappast i propositionen den här gången, trots attremissinstanserna betonar att man behöverhögskoleutbildning på . Jag får säga attdet är märkligt att regionalpolitiska hänsyn inteskall tas i , medan det däremotär viktigt när det gäller andra län.Nu föreslås alltså i propositionen att man skall se påområdet --. Så sent som inovember 1991 fattade regeringen beslut om att deberörda kommunerna, dvs. och ,måste redovisa naturvårdens och friluftslivetsintressen i planeringen av området, innan man görnågon ytterligare utbyggnad. Det gäller här ettredan högexploaterat område ute vid , därtvå tredjedelar av marken redan är tagen i anspråk.Samtidigt har också berättigadeutökningsbehov som inte är tillgodosedda.Den här utredningen kommer naturligtvis att dra utpå tiden ytterligare fem , till nackdel för destuderande och för lärarna vid iSödertälje. Uppenbarligen har också dennuvarande utbildningsministern gett efter förStockholmskompisarnas påtryckningar.Vad vi nu ser fram emot är åratal av förseningar.Kvaliteten vid i sjunkerytterligare -- för det är ju inte så att en skola somfinns på 14--15 adresser ligger i spjutspetsen av denpedagogiska utvecklingen på området. Dessutomfinner vi att regionalpolitiken i länlämnas därhän.När man ser till den reservation somsocialdemokraterna har lagt fram, skall man varatacksam att de äntligen har insett behovet av att taregionalpolitiska hänsyn också i närförhållanden i övrigt är likartade. Ett stöd till denreservationen innebär faktiskt att man ganska snartskulle kunna starta bygget i . Manförbättrar för eleverna, man förbättrarutbildningens kvalitet och man stödermotverkandet av den regionala obalansen.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 14.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag vill ta upp tre saker. Den ena är attjag tycker att gjorde sig skyldig tillett anmärkningsvärt uttalande när hon påstår attutbildningskvaliteten vid iStockholm sjunker. Jag undrar vad YlvaAnnerstedt har för belägg för ett sådant påstående.Den andra är ett konstaterande att när dendåvarande regeringen föreslog den härlokaliseringen för 1989, var det ett enigtutskott som sade att vi inte kunde fatta beslut pågrundval av det material som då förelåg, eftersomdet var för bristfälligt för att fatta ett sådant viktigtbeslut på.Den tredje är en fråga till . Harhon talat med den folkpartistiska finansministernom utrymmet för en investering av den härstorleken?Anf. 29 () replik:Fru talman! Det är självklart att en lärarutbildningsom har sin undervisning spridd på så många ställensom i , får vidkännas enbristande kvalitetsutveckling, i motsats till vadandra lärarhögskolor har. Vi behöver bara tala medde människor som arbetar inom området för att fåveta att i inte ses somden goda förebild som den skulle kunna vara medden goda personal som den har.Ibland krävs det faktiskt också fysiskaförutsättningar för att man skall kunna ha detsamarbete, samundervisning och samverkan somlärarutbildningarna kräver . Det är inte fysisktmöjligt att åstadkomma detta i med denorganisation och de dåliga lokaler som man har.När det sedan gäller det föregående beslutet, varman så oenig att det inte gick att åstadkommanågon majoritet för att fatta ett beslut, inte ensbland dem som hade majoriteten vid det tillfället.Därför hamnade man på den ståndpunkten attbegära ytterligare utredning.Att begära en ny utredning är faktiskt ingen nymodell för att förhala ett beslut. Det är precis vadsom har hänt i den här frågan. Den ena gången efterden andra begär man nya utredningar, trots att manhar mycket goda förutsättningar att fatta beslut pågrundval av de utredningar som finns. Jag vill inteprecis påstå att den senare utredningen har gettspeciellt mycket till de informationer vi redantidigare hade.Anf. 30 () replik:Fru talman! Det som i det förra inlägget var ensjunkande kvalitet har blivit en bristandekvalitetsutveckling, och det är självklart säger . Jag tycker inte alls att det på något sättär självklart. Jag vill påstå att iStockholm har en hög kvalitet i sin utbildning. Detkrävs nog litet mer än rykten för att göra den härtypen av uttalanden i riksdag, YlvaAnnerstedt.Dessutom konstaterar jag, eftersom jag inte ficknågot svar på frågan, att samtalet medfinansministern nog har uteblivit. Jagrekommenderar att ta ett sådantsamtal.Anf. 31 ():Fru talman! I propositionen om lärarutbildningsom är orsak till det betänkande som diskuteras,föreslås att de nuvarande 21 linjebundnautbildningarna ersätts av 9 examina.Utbildningslinjer som inte gillas av regeringen försökt göra sig av med på två olika sätt.Antingen har man frankt deklarerat att de skallläggas ner, det har bl.a. drabbat utbildningslinjenför grundvuxlärare, eller också, och det är ett någotmer raffinerat sätt att göra sig av med enutbildningslinje, försöker man tiga ihjäl den genomatt låtsas att den inte finns och över huvud taget inteomnämna den i propositionen.Den senare strategin försökte regeringen användasig av för att göra sig av med folkhögskollärarlinjen.Det är en utbildning som startade i Linköpingsom en särskild utbildning inom ämneslärarlinjen.Nu var dess bättre flera riksdagsledamöteruppmärksamma och protesterade mot regeringensförslag i motioner. Tillsammans med LarsStjernkvist har jag också i en motion tillutbildningsutskottet krävt attfolkhögskollärarlinjen framgent skall vara ensärskild linje och att man skall utbildafolkhögskollärare med särskilt examensbevis. Jagär tacksam över att utbildningsutskottet varklokare än regeringen och tillstyrkte motionen idenna del.Tyvärr räckte inte samsynen till att inse värdet avmotionens andra del som handlar omgrundvuxlärarutbildningen. Den borgerligautskottsmajoriteten ställer sig bakom regeringensförslag och motiverar avvecklingen avgrundvuxlärarutbildningen med attvuxenutbildning till största delen ställer sammakrav på kompetens som grundskoleundervisning.Vidare hänvisas till att rekryteringen tillutbildningen har varit svag. Vi kan naturligtvis inteacceptera att rekryteringsproblemet utgör skäl förnedläggning. Det rimliga är ju i stället, om mantycker att vuxenutbildning är viktigt, att stimulerarekryteringen med offensiva åtgärder. Manbehöver inte vara skolmänniska för att inse attvuxenutbildning ställer mycket speciella krav pålärarna.Det är bl.a. den insikten som ligger bakom att dehar byggt upp en särskild kompetens påvuxenutbildningsområdet i . Där har desamlat all kompetens i ett vuxenutbildarcentrum.De har också landets enda professur ivuxenpedagogik. Förslaget att lägga nedgrundvuxutbildningen utgör ett hot mot den rollsom spelar på vuxenpedagogikensområde. Vi har i vår motion utvecklat motiven förbevarande av grundvuxlärarutbildningen. Jag skallinte upprepa dem här. I en reservation frånSocialdemokraterna återfinns många fler kloka ordsom motiverar ett avstyrkande av regeringensförslag om avveckling av den här utbildningslinjen.Fru talman!