prot · GF0962 · 1992-02-12 00:00:00 — Det undviker varjeföreträdare för regeringspartierna utom faktisktskolministern, som jag vill ge en eloge. Fråganrörde alltså besparingarna beträffande skolansarbetsmiljö, gymnasieskolan ochvuxenutbildningen. Jag kanske får ett svar i IngridNäslunds nästa replik.Det var positivt att höra på betygen, att inte heller kdsförespråkar betyg före årskurs sex. Det välkomnarjag.Också jag anser att det är mycket viktigt attföräldrar och lärare samverkar kring barnet,eleven, men denna samverkan måste kunna ske pånågot annat sätt än just genom betyg. Kontaktenskall vara naturlig, och ansvaret skall ligga hos bådeföräldern och läraren.Det är litet synd att inte gick vidareoch kommenterade alla de andra frågor som jag togupp: slöjd, ämnesintegration och andrapedagogiska frågor. Även där stämmer nog kdsåsikter bättre överens med det socialdemokratiskapartiets, och åsikter än medden moderatledda politiken.Anf. 117 () replik:Herr talman! Jag börjar med kronorna och örena,så jag inte glömmer dem. Det var inte så att jagförsökte undvika frågan, men käringen börjar välbli gammal, för det är inte så bevänt med minnetlängre. Det är inte bara barn som ibland har svårtatt komma ihåg.När det gäller besparingarna i gymnasiet -- om nudessa skall kallas besparingar -- är min uppfattningatt det verkligen vore en fördel om kursplaner ochannat är färdiga innan man sätter i gång, så att detinte blir något hastverk. Om kommuner ändå villsätta i gång har de den friheten. Jag tycker inte attdet var någon katastrof att man gjorde dessabesparingar. Det är min uppfattning.I fråga om att spara in på skolmiljö är det nog få idenna församling som har talat så mycket omskolmiljö som jag har gjort. Jag har jämförtskolmiljön i med de absolut sämstaoffentliga miljöer som finns: spårvagnarna iGöteborg och tunnelbanan i . Där är detnedklottrat och nedsmutsat, och ingen människavill vistas i dessa miljöer. Så illa har det varit istorstäderna, men det är inte lika illa överallt. Detär regeringens sak att följa upp om det är så illa,inte minst i storstadskommunerna, att man inte kanfullfölja den renovering som har påbörjats. I annatfall får regeringen t.ex. se till att skadanrepareras. Vi kan inte fortsätta att ha en sådanskolmiljö som vi har haft tidigare. Sedan får deträcka med de insatser som har gjorts . Det är juen stor summa pengar som har avsatts.Beträffande hemkunskap och slöjd anser jag attdessa ämnen mycket väl försvarar sin plats i skolan,men inte heller på detta område finns det någotfärdigt förslag. Det sitter en beredning som såsmåningom skall komma fram till någonting somsedan skall diskuteras. Hemkunskap är oerhörtviktigt för den allmänna överlevnaden. ärnästan alla mammor ute och jobbar. Därför är detväldigt viktigt att deras barn klarar att själva skötasitt hushåll när de kommer hem från skolan.Dessutom är det viktigt att barnen får lära sig hurriktig kost skall se ut, så att vi inte förfaller till attbli lika feta som t.ex. amerikanarna är nu för tiden.Även slöjd är väldigt viktigt. Under min egenskoltid upplevde jag dessa ämnen som någontingavstressande och fint, som avbrott från allateoretiska ämnen.Jag vill gå ett steg längre i fråga omämnesintegrationen. Det är väl inte sagt att alltingskall förbli vid det gamla. har det varitblockundervisning, men skall man gå ett steg till.Även humanistisk och naturvetenskaplig inriktningskall integreras. Det är väldigt viktigt att få inhumanistiska ämnen i naturvetenskapen. Man skallalltså gå ett steg längre, och det kan man göra inomämnenas ram. Det är bra att det blir endifferentierad ämnesindelning, men detta skall intehindra integrationen mellan SO- och NO-ämnena.Anf. 118 () replik:Herr talman! har fått frågan avmig, och av hur hon ställer sig när det gäller kommunalvuxenutbildning. har haft ordet , men hon har inte med ett ord lyckatsberöra denna fråga.Under den senaste tiden har det kommit väldigtmånga telefonsamtal och brev. Dessutom har jagträffat många människor ute på möten ochdebatter. Därför har jag en mycket klar bild av vadrepresentanter för kds, och centernförespråkar vid olika möten om komvux. IngridNäslunds bedövande tystnad här i kammaren står iskarp kontrast mot de besked hon ger tillmänniskor ute i landet, nämligen att det här medkomvux nog skall ordna sig. Jag vill därför upprepafrågan: Skall ni se till att de 350 milj.kr. återställstill komvux eller inte?Som jag uppfattade det av den föregåendediskussionen accepterar av bidragen till skolmiljön. Detgår dåligt ihop med vad sadeinledningsvis, nämligen att det är viktigt att vi haren fin och bra skola. Om nu fårytterligare på sig -- då har hon haftordet i sammanlagt -- hoppas jag att detkan bli åtminstone en kommentar till det här medkomvux.Anf. 119 () replik:Herr talman! Jag hade faktiskt tänkt att spara dettamed komvux till , eftersom hanhuvudsakligen uppehöll sig vid det i sitt anförandetidigare. Jag tyckte därför att det var riktigast attden repliken gick till honom. Jag hade inte allstänkt låta bli att svara. Jag har försökt att få ordettidigare i detta ämne och i flera andra, men jag harfått ge mig till tåls. Jag tycker att debattreglernakanske inte är helt solklara ur pedagogisksynpunkt. får också ge sig tilltåls, tills jag hinner svara på hans fråga. Det skalljag göra nu.Jag tycker att komvuxundervisningen är oerhörtviktig. Jag anser att de människor som på grund avatt skolsystemet tyvärr inte har fungerat så att dehar fått den utbildning de behövt och har velat få igrundskola och i gymnasium, skall kunna få enchans även i fortsättningen. Många av dem har gåtti grundskola och t.o.m. gymnasium.Jag vill också ha sagt att jag tror att det finns en delluft, att vi kan effektivisera en del. Jag har ettexempel från , där man bedrevundervisning inom komvux på eningenjörsutbildning för åtta elever. Tvärsöver gatanhade en vanlig skola också åtta elever imotsvarande utbildning. Båda var , ochutbildningen tog . Där kan man rationalisera.Jag vet att det i andra fall kanske inte går lika lätt,där man t.ex. läser snabbare på komvux. Men jagtror att det även där finns möjligheter tillsamkörning.Jag tror att regeringen är så förståndig att man intekommer att låta elever som har påbörjat envärdefull utbildning avbryta den. Det är ju mångasom befarar detta, som de skriver i sina brev ellerkort. Jag tror att man i det fallet kommer attanvända arbetsmarknadspengar. Det är inte någotlöfte som jag har fått. Jag talar om den goda tilltrosom jag har till regeringen. Jag tror inte att manlåter dessa elever gå via AMS och AMU, så att manmåste försörja dem, utan man är nog så klok låter dem gå direkt på något sätt. Då slipperman försörja dem och det blir merarbetsmarknadspengar att använda även på andraområden.Anf. 120 () replik:Herr talman! Det var mycket vackra ord, men vadjag förstår ett nej till att återställa bidraget, de 350miljonerna. Det kan inte hjälpas att jag kom atttänka på ett citat ur en bok, som jag tror att IngridNäslund läser . ''Rösten är , menhänderna är Esaus.'' Man skulle kunna säga attrösten var , men händerna är PerUnckels.Anf. 121 () replik:Herr talman! Det finns olika sätt att citera Bibeln.För all del, jag får väl ta det som det kommer ochtänka på det. Goda ord skall man alltid tänka påoch begrunda på olika sätt.Det är inte min sak att avgöra på vilken väg dessapengar kommer komvuxeleverna till del. Jag sitternämligen inte i regeringen. Som jag har förståttsaken har alla departement fått i uppgift att spara,och det är väl det som har åstadkommitsvårigheterna.Jag tror inte att vare sig den ena eller den andra harvelat spara på detta, utom där man kaneffektivisera. Det vill väl ni också göra, hoppas jag.Ni vill väl inte att pengar skall rinna bort i onödan,att man skall ha onödigt små klasser t.ex.? Däremotär jag övertygad om att de som är inne i en värdefullutbildning eller just skall påbörja sådan skall fågöra det. Jag kan inte tänka mig att man skulle väljaatt dessa människor gick ut i arbetslöshet. Sårationella som exempelvis moderater brukar vara,kan jag svårligen tro att de vill betala mer pengarför dessa människor.Anf. 122 ():Herr talman! Statsbidragen till folkbildningenminskas med 306 miljoner och komvux blir av med350 miljoner, om regeringen får som den vill. Densvenska vuxenutbildningen och folkbildningen stårinför en katastrof. De arbetslösa, handikappadeoch korttidsutbildade är inte längre värda en andrachans. skall utbildning åter bli ett privilegiumför den intellektuella medelklassen, tycks detmoderatstyrda mena.Eftersom det har talats om komvuxkommer jag att uppehålla mig mest vidfolkhögskolornas och studieförbundens del avvuxenutbildningen och folkbildningen.Ett av folkbildningens särmärken är att den tarmänniskors egna erfarenheter och intressen somutgångspunkt för lärandet. Det är en avanledningarna till att den mestadels når så braresultat, är så effektiv eller produktiv, för att nuanvända ord som har slungats fram och tillbaka häri kammaren i dag.En folkhögskolekurs börjar ofta som ett uppbrott,från arbetslöshet eller långtidssjukskrivning, ochblir en början till ett annat och rikare liv.Utbildning ger självförtroende ochhandlingsberedskap inför livet. Det är inte för intesom begreppet allmän medborgerlig bildningfortfarande är en bra etikett på folkhögskolornasoch studieförbundens verksamheter.Trots stora skol- och utbildningssatsningar desenaste decennierna är utbildningsklyftornafortfarande djupa. De följer bl.a. av ålder, kön ochklass. Klasstillhörigheten spelar här t.o.m.förmodligen större roll än på andra områden.Den högre utbildningen har förblivit ett reservat,ganska svåråtkomligt för dem som inte är uppvuxnai en studievan tradition.Det tar att reformera ett heltutbildningsväsende. Det är klasspolitik ochingenting annat, och en ovanligt rå sådan.Om inte möjligheterna till vuxenutbildning bestårblir resultatet att utbildningsklyftorna ökar i taktmed att den allmänna ungdomsutbildningen blirbättre. och utredningen ''Attvidga deltagandet i kulturlivet'' visar attsnedfördelningen beträffande deltagandet ikulturlivet snarare har ökat . Det är deredan kulturaktiva som har blivit ännu mer aktiva.På motsvarande sätt ökar utbildningsklyftorna.Med regeringens utbildningspolitik, där tonviktenläggs på de teoretiska gymnasielinjerna, högskoloroch forskning, förstärks skillnaderna. Mensamhället behöver väl utbildade människor på allanivåer. Arbetslivet förändras ochsamhällsutvecklingen går allt snabbare. Godakunskaper i allmänna ämnen är därför nödvändigaför att hänga med i såväl jobbet somsamhällsfrågorna och debatten.Det talas ibland om vilket land som har den bästaeller sämsta utbildningen. Man har ibland berömtsig av att skulle ha den bästavuxenutbildningen. Det må vara hur som helst meddet. I vårt land är det av den arbetandebefolkningen som har gymnasiekompetens. I USAär motsvarande siffra 84 %.Nedskärningarna av komvux och folkbildningenstryper möjligheten till den kompetensgivandevuxenutbildningen. Om regeringens förslag gårigenom kommer det att bli hart när omöjligt för deutbildningsmässigt redan missgynnade att komma ikapp.Herr talman! Vi har i vårt land över en halv miljonmänniskor mellan som endast har 7-årig folkskola eller motsvarande. Det är nästan enhalv miljon människor som har kvar iarbetslivet till pension, som skall finnas med i denallt hårdare konkurrensen. Det borde vara enhederssak för ett rättvist och demokratisktsamhälle att ge dem möjlighet att komplettera sinskolutbildning.Folkbildningen och komvux är naturligtvis inteofelbara eller alltigenom heliga verksamheter. Detförekommer självfallet både en och annanslentrianmässig folkhögskolekurs och kansket.o.m. någon meningslös studiecirkel och möjligenockså dåliga komvuxkurser. Men det här är ju interegeln. Det är undantaget. De eventuella bristersom finns inom vuxenutbildningen motverkasnaturligtvis inte av nedskärningar i verksamheten,snarare tvärtom.Visst kan det förekomma att en och annanhöginkomsttagare slinker med på en studiecirkeleller en komvuxkurs. Men det är väl knappast ettskäl för att skära ner folkbildningen med306 milj.kr. och anslaget till komvux med350 milj.kr. Om t.ex studieförbunden får minskadeanslag, som de naturligtvis får i konsekvens med dethär, och tvingas ta ut högre cirkelavgifter drabbardet inte de rika som har råd att betala för sinaspråkstudier eller vad det kan vara. Det drabbaralla dem som inte har råd att betala och som alltsåäven fortsättningsvis får stå utan.För övrigt vill jag bara påminna om attfolkbildningens anslag under det härverksamhetsåret redan har minskats med drygt100 milj.kr.Anf. 123 ():Herr talman! För den som starkt vill verka förkultur, utbildning, humanism och etik ärstatsverkspropositionen ytterst glädjande. Härpresenteras förslag beträffande utbildning, kulturoch forskning som präglas av kvalitet. Här skisserasåtgärder som skall ge oss en mycket bättre skola ivilken begreppen kunskap, bildning och fostran fåren självklar central roll och där läroplanen åter gerutrymme för humanism och etik. Därtill gerpropositionens utbildnings-, kultur- ochforskningsavsnitt ett tydligt Europaperspektiv.För den som tror på utbildning och kultur är dessaförslag värdefulla. De bidrar starkt till att förändraoch förbättra det svenska kulturklimatet. De fåreffekter i ett samhälle som alltför länge kommit attpräglas av socialdemokratins och socialismensmaterialistiska synsätt och som präglats av statligstyrning och reglering i andra termer än etikens ochhumanismens.Herr talman! ''Bildning är vad som blir kvar när viglömt allt vi lärt oss'', heter det i ett citat,''Repetition är all kunskaps moder'', i ett annat.Dessa citat leder mig över till ett resonemang omfolkbildning och vuxenutbildning.Utbildningspropositionen innehåller ocksåsynpunkter på och förslag beträffande vuxnasmöjligheter att inleda eller fortsätta studier. Inomden sektorn har vi en del av hjärtat i svensktförenings- och organisationsliv. Här finnsfolkhögskolorna som givit generationer avmänniskor kunskaper, bildning och färdigheter.Här finns den skolkompletterandekomvuxverksamheten och här finns den fria ochsjälvständiga vuxenutbildningen som sker inomstudieförbunden med kvalificerade lärare och starkuppmärksamhet på pedagogikens möjligheter. Tilldenna sektor bör också räknas AMU och dessarbetskvalificerande utbildning.Inom ramen för utbildningen totalt väljerregeringen att satsa mer och kraftfullt påungdomsskolan och högskolorna. Det känns fel attkritisera detta. Det kommer snarare som ennödvändig och önskvärd åtgärd när årtionden avsocialdemokratisk skolpolitik misslyckats och fåttoacceptabla konsekvenser.Jag tycker också att det är märkligt närsocialdemokrater och vänsterpartister här ikammaren så hårt kritiserar aviserade besparingarinom vuxenutbildningen. De glömmer då att det ärderas egen politik som skapat enorma ekonomiskaproblem i vårt land och att sanering och besparingblir nödvändig. Jag tycker att regeringen kan takritik från det hållet lugnt.Herr talman! Däremot är det rimligt att uppmanaregeringen att lyssna på de röster som talar förkvalitet och bredd i folkbildningens,vuxenutbildningens och folkhögskolornasverksamhet. De många uppvaktningarna bör mötasmed respekt. De avspeglar en stark känsla för någotman tror på och vill fortsätta med.Som moderat, värdekonsevativ och borgerlig villjag med visst eftertryck och tydlig adress säga att enfördjupad analys av konkurrensförhållanden,ekonomisering och kvaliteter inom de fyravuxenutbildningssektorerna behövs de närmasteåren.Den offentliga sektorns AMU och komvux börjämföras med, och balanseras mot, den friasektorns folkhögskolor och studieförbund. Myckettalar för att samma attityd som regeringen har tillprivata daghem, privata vårdhem och privataentreprenader också visas studieförbund ochfolkhögskolor. Dessa arbetar ju på enkonkurrensutsatt sektor där endast deras egnakvaliteter avgör resultaten. De finansieras delvis,men inte helt, av skattemedel.Herr talman! Här är det inte de totala bidragensstorlek som främst bör diskuteras, utanarbetsförutsättningar och konkurrens, så att intefolkhögskolor och studieförbund jämt får ståtillbaka för den offentliga sektorns komvux ochAMU.Herr talman! Därtill vill jag positivt kommenteraatt regeringen i propositionen framfört attstudieförbunden bör ges möjlighet att bedrivakompetensgivande studier. Med denna möjlighet,och med den i växande utsträckning aktuellauppdragsutbildningen, kommer studieförbunden,med deras pedagogiska kvaliteter och deras bredaoch erfarna lärarkrafter, att på ett omfattade sättkunna gå in och hjälpa och kompletteraungdomsskolan, AMU, komvux, företag, landstingoch kommuner. Detta känns som en utmaning ochen möjlighet för den som är starkt engagerad i ochtror på folkbildningen.Jag vill också uppmärksamma regeringen på vilkenbred och erfaren informationsgivarestudieförbunden är när det nu mycket bliraktuellt att genomföra informationskampanjer ochstudier kring EG och Europaproblematiken införfolkomröstningen. Jag har egna erfarenhetr frånden stora informationskampanj som genomfördes1968--1970 inför enkammarriksdagen och därhuvuddelen av information och studier skeddegenom och i studieförbunden. Den blev bred ochbra.Herr talman! Avslutningsvis vill jag uppmana till attgenom detta och genom andra positiva åtgärder tatill vara det enskilda initiativet och det personligaansvarstagandet inom bildningsverksamheten.Anf. 124 ()replik:Herr talman! talar med kluventunga. Å ena sidan talar han lyriskt omfolkbildningens kvaliteter och innehåll. Å andrasidan försvarar nedskärningarnamed på folkbildningen. Jag får inte det att gåihop. Jag förstår att tycker att det ären bra politik att sanera samhällsekonomin genomatt skära ner på folkbildningen och sedanockså minska skatten för höginkomsttagare, gelägre arvs- och gåvoskatt, lägre förmögenhetsskattoch bolagsskatt.Men detta är egentligen inte ett stort problem förmig att förstå. Vad jag inte begriper är om centernoch kds ställer sig bakom detta. De talade ju sålyriskt om folkbildningen före valet.Anf. 125 vill erinra om att replikrätten gäller GöranÅstrands anförande.Anf. 126 ()replik:Jag vill också påminna litet grandom vad som har sagts tidigare. Profilering ochmångfald har varit någonting som skulleuppmuntras. Om håller med migom att man, när det gäller utbildning, inte kan hittanågot bättre än folkbildning, är det då försvarligtatt skära ned den möjligheten tillkompetensgivande utbildning i den situation somSverige befinner sig i nu?Jag skulle kunna rada upp en del andra exempel påvad som har sagts här, men har jusjälv lyssnat. Hur kommer att röstaden dagen det här kommer på bordet? KommerGöran att ställa sig bakom vänsterpartietsmotion som inte vill tillåta några nedskärningar förfolkbildningen?Anf. 126a () replik:Herr talman! Man kan närma sig folkbildningensproblem från många olika håll.Det är märkligt närElisabeth närmar sig folkbildningen utifrånfrågan om skattefinansieringen. För mig handlardet om kulturklimat och villkor för folkbildningen iett kulturklimat som regeringen nu försökerförändra och förbättra med en rad olika positivaåtgärder. Det borde vara glädjande för ElisabethPersson och alla andra som säger sig värna omfolkbildningen att den åtgärden vidtas. I ett längreperspektiv är det oerhört mycket viktigare än hurstor andel av en skattefinansiering som en regeringanslår.Jag kommer solidariskt att rösta med en regeringsom bidrar till det här förbättrade kulturklimatet,men jag kommer , vilket framgår av mittanförande, att diskuteraden svåra avvägningen mellan den offentligasektorns bägge vuxenutbildningssektorer, dvs.komvux och AMU, å ena sidan ochfolkhögskolorna och folkbildningen å andra sidan --den som jag står på. Det är en diskussion och enanalys som vi redan har igångsatt och som vi skallfullfölja.Jag vill avslutningsvis till säga inte avbryter någon kompetensgivandeutbildning, utan man inleder sådana. En av demånga positiva sakerna i propositionen är att studieförbunden en efterlängtad möjlighet attbedriva kompetensgivande studier.Anf. 127 ()replik:Herr talman! Det var som gjordepåståendet beträffande ekonomin. Jag vill hävdaatt om det någonstans finns ett gott kultur- ochutbildningsklimat inom det svenskautbildningsgebitet, är det just på folkhögskolorna.Frågan är: Skall man kunna behålla detta klimatdär eller ej?Vad skall exempelvis göra omman där tvingas att lägga ned utbildningen för sinahandikappade elever för att klara de nedskärningari miljonklassen som blir aktuella i och mednedskärningsförslaget?Vad skall göra med dekvinnliga elever som äntligen fått möjlighet attskaffa sig en utbildning för att komma tillbaka efterlång arbetslöshet, sjukskrivning osv. ?Av de 132 folkhögskolor som vi har i landet kaningen fortsätta den utbildningsverksamhet som dehar bedrivit i det klimat som rått, om det intekommer att finnas pengar att bedrivakursverksamhet med. Man kan inte rationaliseraeller effektivisera mer än man har gjort. Jagvill påminna om att folkbildningen underinnevarande år självmant har tagit på sig ettsparbeting på 100 milj.kr. Man kan på det hålletinte klara en ytterligare 15-procentig nedskärning.Under sådana förhållanden blir det i stället frågaom direkt nedläggning, inget annat.Att studieförbunden nu i teorin har möjlighet attanordna kompetensgivande utbildning kan intevara annat än bra, men det har inte ett dyft att göramed de föreslagna besparingarna tvärtom. Det ären utvecklingsprocess som folkbildningen själv hartagit initiativ till, och det tycker vi självfallet är bra.Men frågan är: Hur skall de klara att anordna dessakurser? Vilken del av den befintliga verksamhetenär det som man vill skära bort med den 15-procentiga neddragningen? Jag skulle tycka att detvore ärligt och redigt att få svar på det.Sedan kan vi gå ut till alla dem som har protesteratoch säga: Du och du skall inte få den andra chanssom folkbildningen ka ge dig. Den och den kanmöjligen få vara kvar, men ni andra får försöka attklara er själva. Jag garanterar att dessa personerinte går tillbaka till något lyxliv, utan i allmänhet tillarbetslöshet, långtidssjukskrivning eller liknande.Anf. 128 () replik:Herr talman! Som kravmaskin fungerar ElisabethPersson alldeles utmärkt. Det framförs krav påskattefinansiering av allt. Kom då ihåg var boven idetta drama finns! Det är en politik som stötts avvänsterpartiet och förts av socialdemokraterna ochsom lett till att vi har en ekonomisk situationsom kräver besparingar.Jag har i mitt anförande, som på, sagt att det finns en rad positiva ting iden proposition som det nu handlar om. De ärviktigare än skattefinansieringen.Jag har också sagt att jag vill ha en analys avavvägningen mellan den offentliga sektorns organoch den fria sektorns organ. Den analysen kommernaturligtvis att göras, men att här bara varakravmaskin och tala om skattefinansieringensvälsignelser ställer jag inte upp på. Det är inte detsom folkbildningen i första hand behöver.Folkbildningen behöver ett bra kulturklimat,möjlighet att arbeta inom olika sektorer, där bl.a.den kompetensgivande utbildningen blir viktig,möjlighet att bedriva uppdragsutbildning och attkomplettera skola, företag och kommuner med enkulturell entreprenad. Detta är vad folkbildningenbehöver, och det synes den också få.Andre vice talmannen anmälde att ElisabethPersson anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 129 ():Herr talman! Jag skall först något beröra den högreutbildningen och därefter gå in på folkbildningen,som just har debatterats.För att skall hävda sig som en framgångsrikindustrination måste den högre utbildningenerhålla kraftfulla förstärkningar. Detta har vi fråncenterns sida varit överens med regeringen om.Också de av tidigare framförda förslagenom utökning av högskolornas antagningskapacitetmed 12 000 årsstudieplatser för den kommandetreårsperioden har anammats.