prot · GF0963 · 1992-02-13 00:00:00 — Det som kan uppfattas som ettbyråkratiskt krångel är i själva verket ett uttryck föratt den enskildes rättssäkerhet har stärkts.Vad gäller tunneln under ochförbifarten förbi går ut medett antal alternativa förslag och gör översiktligamiljökonsekvensbeskrivningar av dessa för attstimulera en lokal debatt i dessa frågor. Den harockså verkligen, herr talman, kommit i gång inomdet aktuella området. Det förs en intensiv debatt.Det fördröjer projektet, men jag tror att det är en igrunden positiv utveckling att flera människor drasin i en lokal beslutsprocess om en så oerhört viktigsak som en järnvägsdragning är.Anf. 129 ():Herr talman! Jag vill frågakommunikationsministern när start kan ske förbyggandet av den s.k. . Enligttidningsartiklar har det hakat upp sig tidsmässigt pågrund av delvis olösta mark- ochfinansieringsfrågor.Anf. 130 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kan inte exakt besvara HugoBergdahls fråga, och det ligger inte heller inomramen för de kompletterande frågorna, men jagskall gärna ge en så utförlig redovisning som möjligtefter mitt anförande, när jag har fått tillfälle attkonsultera mina medarbetare. Det kan vara så attdet i detta sammanhang finns någon upplysningsom jag inte har nåtts av. Jag tror att det ändå inteskall behöva bli fråga om några större förseningar.Anf. 131 ():Herr talman! Det är naturligtvis bra omkommunikationsministern och regeringen meddessa åtgärder snabbare får i gång projekt ochsysselsättning. måste man fråga sig, medhänsyn till den detaljeringsnivå somkommunikationsmininstern diskuterar dessa frågorpå med olika ledamöter: finns det inte enlista på de nya projekt som är högstprioriterade inom ramen för de 10 miljarderkronorna som föregående regering och riksmöteanvisade till infrastrukturutbyggnader -- det är juegentligen bara de som kan komma i fråga i dettasammanhang.Man anvisade ju de här pengarna förinfrastrukturen med precis samma godamotiveringar som de somkommunikationsministern här har redogjort för.Därvidlag är det ju inte fråga om någon nyinställning från vare sig riksdag eller regering.Vad som är intressant är ju det sätt på vilket nuexempelvis och här iMälardalen drabbas av omprioriteringen. Såvitt jagförstår av kommunikationsministerns besked drasnu finansieringen av dessa projekt in, och pengarnaskall gå till andra projekt, som kan sättas i gångsnabbare. Kan då kommunikationsministerngarantera att och Svealandsbananbehåller sin turordning och verkligen får sinfinansiering när de projekten kan komma i gång?Anledningen till den omprioritering somkommunikationsministern vill göra är ju att det harhakat upp sig på ett eller annat sätt med olikaprojekt. Vad gör nu statsrådet för att genompåverkan på olika organ se till att de tidigare högstprioriterade projekten kommer i gång så snabbtsom möjligt? Det borde ju vara den allra viktigasteåtgärden.Avslutningsvis två kommentarer. Lederomprioriteringen till en ökad satsning påvägbyggandet på bekostnad av järnvägsbyggandet,är det en allvarlig miljöfråga. Jag vill dessutomfråga: Är kommunikationsministern beredd att idenna omprioritering medge att pengar i K-anslaget i fråga får användas för investeringar i deninfrastruktur som sjöfarten har nytta av?Anf. 132 Kommunikationsminister ():Herr talman! Varför finns det ingen lista? Jag skall gärna upprepa mittsvar på den punkten: Därför att vi bereder dettaärende. Jag ville ändå lämna information omatt vi har bestämt oss för en ny princip, nämligen attanvända de anslagna medlen snabbare. Det är denprincip som jag har redovisat. Det gäller bl.a. försådana saker som nu frågar om.För att avvägningarna i frågor av typen huruvidajärnvägen skall få mindre anslag, och i stället meraskall satsas på vägar, skall bli kloka och förståndigahar vi ingen lista för detta, utan beredningenpågår.Anf. 133 ():Herr talman! Jag fick ingen kommentar till fråganom garantin för finansieringen av exempelvisMälardalsbanan och . Vad är detsom gäller? Det finns faktiskt bara 10 miljarder attresonera om i reda pengar, och de skall nu användaspå ett annat sätt än vad som ursprungligen vartänkt.Beträffande en lista över prioriteringarna låter detsig ju sägas att en sådan bör göras, men deninformation som har fått är ungefärdensamma som vi kunde läsa oss till och höra viaTT . Det hade varit bra om vi hadekunnat få åtminstone en översiktlig inriktning påden nya prioriteringen.Får jag också påminna om frågan ominfrastrukturinvesteringar för sjöfarten.Anf. 134 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror inte att jag kan svara ja påden sista frågan, huruvida det går att mednuvarande bestämmelser använda anslaget K 1 förinvesteringar i sjöfartens infrastruktur.På den första frågan, om jag kan lämna någrafinansieringsgarantier, kan jag bara säga attregeringens målsättning att satsa på infrastrukturennaturligtvis inkluderar de objekt som GöranMagnusson räknar upp, osv.Självfallet har vi inte minskat ambitionerna. Vikonstaterar bara att det finns andra projekt som ärfärdiga att sätta i gång . Dessa vill vi starta. Närdet andra projekten kommer i samma läge, skall vita itu med dem också.Anf. 135 ():Herr talman! Som mestadels verksam iarbetsmarknadsutskottet var det med betydandeintresse som jag såg fram emot denna information,sedan kommunikationsministern under helgenhade talat om att han skulle komma med förslagsom skulle ge ända upp till 30 000 nya jobb. Det vari alla fall det besked som kablades ut.Nu talade kommunikationsministern om att manhoppas på att få till stånd 7 000--9 000 nya jobb. Dethar alltså skett en ordentlig devalvering på dessadagar, till torsdagen. Jag blir interiktigt klok på vad det egentligen är somkommunikationsministern har satsat på. Det gällerfortfarande samma gamla anslag om 10 miljarderkronor, som vår tidigare regering hade beslutat om.Den nuvarande regeringen tillsköt ju inte en kronatill infrastrukturanslaget för nästa budgetår, utanman reducerade i stället ramen från 20 miljarder till19 miljarder.Jag har vidare inte upptäckt att har medsig några nya pengar, utan man skall använda dehittills beslutade 10 miljarderna på annat sätt.Några projekt har jag inte heller hörtkommunikationsministern redovisa. Det helaverkar minst sagt luftigt. Urarbetsmarknadspolitisk synpunkt är det en mycketstor besvikelse. Jag kan inte uttrycka det på annatsätt.Anf. 136 Kommunikationminister ():Herr talman! Jag var tvungen att titta upp motväggtablån för att se efter vilken partibeteckningSten har, men jag hann inte upp medblicken. Jag förstod ändå vilken bokstav som stoddär.Sten måste trots allt ha varit närvarandeoch lyssnat när jag förklarade att vi vill använda de10 miljarder som anslagits på mycket änvad som från början var planerat. Vi vill satsa påprojekt under nu rådande lågkonjunktur. Samtidigtsäger vi oss vara beredda att på olika sätt, bl.a.genom att sälja ut statligt ägda företag, fylla på förkommande infrastrukturinvesteringar.Jag tror, herr talman, att det är ganska enkelt attkonstatera att detta är något helt annat än attfortsätta med den politik som den förra regeringenhade slagit in på.Anf. 137 ():Herr talman! Den förklaringen frånkommunikationsministern gör inte det helaklarare. Det är fortfarande fråga om samma gamla10 miljarder som skall användas. Var finns alladessa nya projekt som skall kunna komma igång såsnabbt? Vi från arbetsmarknadsutskottet är mycketintresserade av att få veta det. Vi hjälper gärna till.Men det är väl ändå ganska luftigt att på söndagentala om 30 000 nya arbetstillfällen, för att sedankomma till och inte ens kunna redovisavilka projekt det kan vara fråga om?Anf. 138 Kommunikationsminister ():Herr talman! Luftighet är naturligtvis ett relativtbegrepp. De siffror som har uppgivits angående hurmånga årsarbetstillfällen som skall skapas harkommit från olika håll.Jag har sagt att om man satsar ungefär 8 miljarderpå vägar och järnvägar, skapar det i ''rundasvängar'' 8 000 årsarbetstillfällen.Det finns olika skolor som anser att varje sådantdirekt arbetstillfälle ger multiplikatoreffekter.Vissa hävdar att det blir ytterligare ettarbetstillfälle, andra hävdar att det blir ytterligaretvå, osv. Det är fritt att spekulera. Jag säger attpengarna över den period de skall användas gerdenna mängd med årsarbetstillfällen. Sedan finnsdet olika uppfattningar om vad detta kan ge i andraoch tredje hand.Anf. 139 ():Herr talman! Det är glädjande att Nynäsbananskall rustas upp. Det finns andra projekt iStockholmsregionen eller i dess närhet som ärekonomiskt lönsamma och som skulle kunna ge ettvärdefullt tillskott till den arbetsmarknad som iantal arbetslösa snart börjar motsvara helaNorrlandsregionen. är ett projektsom snabbt kan komma igång. Där finns också enmängd delprojekt -- som dessutom ger pengartillbaks inom en inte alltför lång framtid.Även om statsrådet har sagt atthan inte kan svara på frågor om enskilda fall, skullejag ändå vilja veta hur han ser på Arlandabananoch givetvis också ochMälarbanan. Den här regionen har fått en relativtliten andel av investeringspengarna förinfrastrukturen . Av det skäletvore det också viktigt att veta hur regeringen ser påsatsningar i -- förutomNynäsbanan.Anf. 140 Kommunikationsminister ():Herr talman! är en duktig politiker.Han försöker få mig att säga något om min egenregion som jag inte har sagt till våra vänner frånnorra . Jag tänker inte falla för denfrestelsen, även om det hade varit spännande att fåredovisa projekt i den egna valkretsen. Det är detsom alla försöker göra här.Alla och envar vet att när det gäller Arlandabananråder där ett intensivt arbete för att så snabbt sommöjligt få igång arbetstillfällena. Jag ser ingentingsom tyder på att det skulle bli försenat jämfört medden planering som föreligger.Anf. 141 ():Herr talman! Det är sorgligt att vi vid den stund iriksdagen som kallas Aktuell information får eninformation som är något inaktuell. Denpresenterades ju i söndags.Antingen har man inte kommit till skott idepartementet, eller så kan man ana att ministernhar gått en massmediekurs: ''Hur man suger på enpolitisk karamell''. Man delar upp den påsöndagen, därefter. Jagantar att ministern kommer tillbaka med enredovisning av de olika delprojekten, så att vi iriksdagen kan få möjlighet att debattera dem. Detmåste ske snart, eftersom det handlar om enomstrukturering och omfördelning.Anf. 142 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är naturligtvis intressant att vetavilka kurser jag har gått. Jag har säkert gått någonmassmediekurs jag varaktiv i ungdomsförbundet. Det skall jag inte stickaunder stol med.Men jag vill framhålla att det som vi har presenterati dag är något helt nytt. De satsningar som vi nuaviserar är ganska unika.Inget år investerades mer än 1miljard i järnvägar. beräknas banverketinvestera 3 miljarder. investerades drygt 3miljarder i vägar -- priser. Övriga åruppgick investeringarna till i genomsnitt 1,5miljarder.Vi talar här om en oerhört stor kraftsamling på dethär området. Ett av de mål som finns nu är att ökatakten på igångvarande projekt. Där finns godaförutsättningar att öka antalet sysselsatta i deprojekten, för att få en större sysselsättningseffektoch få dem färdiga tidigare än planerat.Anf. 143 ():Herr talman! Jag har också haft höga förväntningarpå informationen denna torsdag. Jag får väl lov atttacka för redovisningen. Men jag blir bekymradöver den debatt jag har lyssnat på.Enligt statsrådet är det fråga om den nyaprincipen. Det verkar vara principen att tommatunnor skramlar mest.Statsrådet upprepar att det är fråga omnågot helt nytt. Vad är det som är helt nytt? Detskulle möjligen vara att den nya regeringen villfullfölja beslut redan tagna av den gamlaregeringen och som står bakom. Det ärdet enda som är annorlunda och nytt.Det enda konkreta gäller min egen valkrets. Det äri och för sig positivt. Vi hade ställt krav på att fåbesked från regeringen månad.Men det dröjde till februari. Det är kanske ocksånytt att vi skall behöva tjata litet extra mycket påden här regeringen med brev och uppvaktningar änvad vi behövde göra med den gamla. Men jagtrodde inte att det var något att vara stolt över.Statsrådet säger att nu när pengarna skallomfördelas, måste infrastrukturanslaget fyllas på.Hur blir det när statsrådet skall förklara förinvånarna i att det inte skall bli någonMälardalssatsning, eftersom det inte kom intillräckligt med pengar vid försäljningen av SvenskBilprovning? Hur skall statsrådet förklara att detinte går att satsa på genom ,eftersom Prippsaktierna inte var tillräckligtlönsamma vid försäljningen?Anf. 144 Kommunikationsminister ():Herr talman! Man lär sig något nytt varje dag.Ines Uusmann är förvånad över att jag uppreparsamma svar . Det beror i viss mån på attde socialdemokratiska ledamöterna har bestämt sigför att ställa samma fråga . Jag är artignog att försöka svara på frågan. Det blir litet tjatigt.Jag håller med om det. Vi får leva med det. OmInes Uusmann vill ställa samma fråga en gång till,lovar jag att svara på den en gång till. Vad det ärsom skramlar överlåter jag åt ledamöterna ikammaren att avgöra. ''Vad är det som är nytt? Det är den gamlaregeringens politik.'' Ja, visst! Men vi säger att vigenomför nu på betydligt det som nisocialdemokrater hade tänkt att genomföra till1995. Vi är beredda att tillskjuta mera pengar tillinfrastruktursatsningar, bl.a. med hjälp avutförsäljning av statligt ägda företag. Detta ärnågot nytt. Är det inte nytt, är det en fantastiskomsvängning i det partis politik som de övriga frågeställarna här representerar. Detskulle i så fall glädja mig.Anf. 145 ():Herr talman! Skall vi då villkora den framtidainfrastruktursatsningen på hur aktieläget är i destatliga företagen vid försäljningstillfället? I så fallblir jag allvarligt oroad över hur det skall gå medSveriges kommunikationer.Anf. 146 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi har i regeringen sagt att vi ärberedda att sälja ut för i storleksordningen 10miljarder kronor . Vi säger naturligtvis inteatt dessa pengar krona för krona skall överföras tilljust vägar och järnvägar. Men regeringen har vidflera tillfällen uttalat att den storleksordningen påutförsäljningar är rimlig. Jag kan försäkra InesUusmann, att även om inte principen gäller attöverföra krona för krona, kommer vi att se till attdet finns resurser för de infrastrukturinvesteringarsom vi anser vara nödvändiga för att det här landetskall få bra förutsättningar för att säkraarbetstillfällen och boende i hela Sverige.Anf. 147 ():Herr talman! I likhet med många av de andraledamöterna måste jag säga att jag är besviken,efter att ha tagit del av informationen frånregeringen. Kommunikationsministern talar omden s.k. nya principen. Jag skulle då vilja säga atthade den gamla principen fått gälla, hade många avprojekten varit i gång.Kommunikationsministern säger att det finns enlång lista över projekt som är färdiga att sätta igång. När får vi se listan här i kammaren? Detborde vara möjligt att ge ett något så när konkretsvar på den frågan.Det är alltså stor besvikelse efter den informationsom vi har fått. Vi hade faktiskt förväntat osskonkreta svar. är det februari månad 1992. Närkommer projekten att påbörjas? Det vill vi habesked om. Vi har fått höra att de skalltidigareläggas, men när kommer de i gång?Anf. 148 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att vi kan säga att ett stortantal projekt av olika slag -- allt från att sätta uppmittsträcken på motorvägar, viltstängsel och andraarbeten som kan komma i gång väldigt snabbt, tillde större projekten -- kommer att påbörjas inomnågon månad eller ett par månader.Anf. 149 ():Herr talman! Jag konstaterade attkommunikationsministern tror. Han vet alltså inte.Abf. 150 ():Herr talman! Jag tillhör dem som inte är besvikna --. Men jag kan bli det.Efter några få månader i har jag lärt migen sak: Om man kommer från de södra delarna avvårt land, då skall man yttra sig. Mina vänner frånde övre delarna av landet är duktiga på att framförasina uppfattningar, och framför jag minuppfattning.För att informera kommunikationsministern vill jagsäga att situationen i de södra delarna av ,som för övrigt kommunikationsministern besöktehäromdagen, är mycket bekymmersam.Arbetslösheten ökar dramatiskt. Dessutom har interiksdagens regionalpolitiska satsningar lyckatsspeciellt bra, för att uttrycka sig milt.Arbetslösheten i och är högreän i flera Norrlandslän.Det står i regeringsförklaringen att hela Sverigeskall leva. När nu pengarna skall fördelas, vilket jagi och för sig hoppas inte stannar vid de miljardersom det har talats om , är min fråga tillkommunikationsministern: det som står iregeringsförklaringen?Som litet hjälp kan jag tala om att det finns ett antalprojekt som kan komma i gång omedelbums iSkåne: elektrifiering av järnvägen ----, motorväg --Gårdstånga,E 66:an, förbättringar på det nuvarandemotorvägsnätet, en ny ringled kring Ystad.Dessutom kommer Hulterströmsförhandlingarnainom någon månad.Min fråga var alltså: Är det så att hela skallleva, också ?Anf. 151 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är självklart att man försöker fåden process som pågår och som jag har hänvisat tillflera gånger, där man bereder ärendet i syfte att fåtill stånd en balans, att omfatta hela . Vårambition är att satsningen skall få en även iregionalpolitisk mening så rättvis fördelning sommöjligt över hela landet.Anf. 152 (nyd):Herr talman! Jag fattadekommunikationsministern så, när han pratade omtillväxten, att han har tänkt prioritera de s.k.flaskhalsar som den tunga trafikens representanterpåtalat. Har jag uppfattatkommunikationsministern rätt i det avseendet?Anf. 153 Kommunikationsminister ():Herr talman! Produktivitets- ochtillväxtperspektivet på infrastruktursatsningarna ären annan av de aspekter som måste vägas in ihelheten. Vi har talat om regionalpolitik, men ävendetta som tar upp är en mycketviktig del, och det är en sammanvägning av de häraspekterna som pågår.Jag tror att kammarens ledamöter skall vara gladaför, när vi nu har fått ett principbeslut om att satsaså mycket i anläggningar som skall användas och hastor betydelse , attberedningsprocessen får ske på ett rimligt sätt.Kraven på att få reda på vad sommöjligtvis kommer i gång i den egna valkretsen fårfaktiskt komma i andra hand. Det viktiga är att fåen helhetsbedömning som vi tror på och som vi kanstå för även om 10, 20, 30, 40 år.Anf. 154 ():Herr talman! Jag skall i mitt anförande beröra tvåområden som har att göra med såväl trafikfrågorsom sysselsättning och göra det ur ettGöteborgsperspektiv.I storstadsuppgörelsen förutskickades ett riktatstatsbidrag om sammanlagt ,varav en betydande del skulle tillfalla . IGöteborgsområdet har emellertid vetomot den i Adelsohnförhandlingarna föreslagnadragningen av tagits som intäkt för att hållainne pengar även till andra delar i uppgörelsen sominte har med vägens sträckning att göra.Nu har en del släppts till ett angeläget bygge av enjärnvägsstation i anslutning till utbyggnaden avdubbelspår mellan och . Tillandra delar hålls dock pengarna inne, trotsuppvaktningar hos ansvariga statsråd.Det är angelägna satsningar på kollektivtrafiken iGöteborg som kommunen startat men som fåttläggas i malpåse, då de pengar ur uppgörelsen somrätteligen skulle ha utbetalats -- ca 50 milj.kr. --hålls inne och kommunen i det redan ansträngdaekonomiska läget inte själv kan fortsätta utan deinsatser som uppgörelsen förutsatte.Liknande projekt visar sig ofta ha långförberedelsetid innan de kan påbörjas. I det härfallet finns nu projekt i storleksordningen300 milj.kr. för vilka inga hinder föreligger att dra igång . Det är bra projekt som kommer attvara av stor betydelse för utvecklingen avkollektivtrafiken i och som självfalletockså skulle vara av betydelse för sysselsättningen.De projekt som tagits fram är angelägna. Attkommunen inte själv kan gå vidare kan närmastförklaras av den oro för ekonomin som delas av allapartier i . Det kanräcka med att återge vad som står i tisdagensGöteborgs-Posten. , skriver GP, riskerarGöteborg att förlora 1 330 milj.kr. Det är dels de indragningar enligtregeringens budget som vi nu skall börja behandlai , dels den kommunalekonomiskautredningens förslag som upplevs som ett hot motGöteborgs ekonomi.Jag skall direkt citera ,kommunstyrelsens ordförande i ,moderat, som säger: ''Jag är livrädd för attriksdagen i ett kollektivt vanvettsutbrott skall antakommunalekonomiska kommitténs förslag.'' Manhar alltså inte höga tankar om oss och inte storaförväntningar. Jag hoppas att vi kan göra någontingåt det här.En annan fråga som berör oss göteborgare i särskilthög grad är de signaler som kom ochi budgetpropositionen om regeringens avsikter attinrätta ett internationellt sjöfartsregister, i likhetmed vad som införts i och Norge.Det skulle kunna kasta i land tusentals svenskasjömän till en arbetsmarknad som på grund av deninternationella lågkonjunkturen -- som slår hårt iGöteborgsområdet på grund av dess internationellaberoende -- var i nedgång redan innan och som nudramatiskt förvärrats av den nya regeringenspolitik, inte minst på byggsidan.En annan konsekvens är att skullekomma att förlora ca 80 milj.kr. i skatteinkomster,vilket skall läggas till de andra neddragningarnasom har drabbat och som hotar att drabbakommunen. En majoritet i kommunstyrelsen haruttalat sig mot inrättandet av ett sådant register.I frågan om sjöfartspolitiken är vi nu på väg mot ettläge som liknar det som regeringen försattbyggmarknaden i.I budgetpropositionen föreslås att stödet till densvenska sjöfarten dras in. Det rör sig om drygt300 milj.kr. Det är ett stöd som har inrättats för attsvenska fartyg under svensk flagg, med svenskaavtal och svenska sjömän skall kunna konkurrera.Som alternativ anvisas det aviserade registret. Mennågot sådant förslag kommer inte förrän , enligt vad vi fått information om förplanerade propositioner . Det innebäri sin konsekvens att det inte hinner behandlas undervåren. Då inträder ett läge som innebär, omförslaget om att dra in stödet till sjöfarten drivsigenom i , att stödet försvinner fr.o.m.den 1 juli och att något annat inte kan sättas ini stället förrän tidigast , efter beslutunder hösten. Och vad detta ''annat'' är kommer, ilikhet med vad som råder för finansieringen avbostadsbyggandet, ingen att veta förrän riksdagennågon gång har fattat sitt beslut.För oss socialdemokrater är det en omöjlighet attacceptera att svenska fackliga organisationer inteskulle få förhandla om villkoren på svenskaarbetsplatser, vilket svenskflaggade fartyg är.Jag har i en motion krävt att om inte dessa våra kravpå sjöfartspolitiken kan uppfyllas, skall regeringenåterkomma med förslag till om ettfortsatt redarstöd, så utvägar finns redan i vårensriksdagsbehandling.Att nu också rekommenderatEG-länderna att inrätta ett stöd till EG-ländernassjöfart som är identiskt med det nuvarande svenskagör styrkan i det kravet än större. Det borde ocksåge regeringen underlag för att i dessa EG-anpassningens tider ompröva sitt förslag försjöfartspolitiken.Herr talman! Jag skulle vilja avsluta med en frågatill , om han tänker ställa sig på sammasida som sin partikamrat i Göteborgskommunfullmäktige och på de svenskasjömännens sida. Men eftersom han har lämnatkammaren är det ju ingen större mening med det.Anf. 155 (nyd):Herr talman! Ny Demokrati ser medtillfredsställelse på de infrastruktursatsningar somkommunikationsministern nämnt. Satsningar påunderhåll och nybyggnation av vägar har ju släpatefter , trots att man frånsocialdemokratiskt håll har mjölkat bilägarna påmånga gånger fler miljoner än vad som gått åt.Skulle man bedöma standarden på vägarna medsocialdemokratisk måttskala skulle väl uttryck som''nationell katastrof'' vara lämpligt.Ny Demokrati anser att en viss nybyggnation avmotorvägar och större landsvägar är nödvändig föratt få transporterna att ge nationelltillväxt. Med ett gemensamt transportverk, som viföreslår, skulle man kunna samordna transporternaså att järnvägs- och sjötrafiken tar över för demlämpliga delar av transportbehovet.