prot · GF0957 · 1992-02-04 00:00:00 — Då blir det ett annatsamband. Det illustrerar svårigheten att diskuteraskattepolitik i termer av skattekvot. Det ärviktigare att prata om enskilda skattesatser.Anf. 57 ():Herr talman! Det där var en uppmaning som ocksåkan rikta sig till biträdande finansministern. I ettpressmeddelande har han sagt att ett sänktskattetryck är en viktig förutsättning för ökadtillväxt. Han borde nyansera det uttalandet.Anf. 58 Finansminister ():Herr talman! Jag tror att den viktigaste slutsatsenman kan dra här är att inte vill förstå.Det beror naturligtvis på att är totaltointresserad av att över huvud taget sänka någraskattesatser i Sverige.Det går naturligtvis att tänka sig att sänka vissaskattesatser och höja några andra -- om man promtvill behålla ett högt skattetryck. Det är möjligt attdet skulle åstadkomma några förbättringar förföretag, men knappast för hushållen i Sverige.På den nivå där det svenska skattetrycket nubefinner sig, av socialdemokratiskskattepolitik, är det min bedömning, och denbedömning som står i finansplanen och denbedömning som har gjort i raderav uttalanden och skrivningar, att sänkningar avstrategiskt viktiga skattesatser har positiva effekterför den ekonomiska tillväxten och därför börgenomföras.Jan vill tvärtom höja ett antal av dessastrategiska skattesatser. Om fingemöjlighet att genomföra dessa höjningar, är jagövertygad om att han skulle få se negativa effekterpå den ekonomiska tillväxten. Jag är glad att så inteär fallet.Anf. 59 ():Herr talman! står det attWesterberg medger att han nu har en annan syn påbehovet av skattesänkningar än den somredovisades i Ny Start För och ifinansplanen.I artikeln finns ett citat, som såvitt jag vet BengtWesterberg inte har dementerat, där det framgåratt hans bedömning är annorlunda än den som görsi finansplanen.Anf. 60 Finansminister ():Herr talman! Jag tycker att de citaten skall läsasmed en viss försiktighet. Jag har själv gett uttryckför en viss ökad handlingsfrihet vad gäller t.ex.sänkningen av mervärdesskatten, som var ettviktigt inslag i Ny Start För Sverige.Ser vi enbart på de internationella kraven ochförutsättningarna, har vi sannolikt mer tid på oss iSverige att sänka mervärdesskatten. Det behöverinte ha åstadkommits en anpassning redan till den1 . Vi har från den utgångspunktenlängre tid på oss. Det är viktigt att slå fast det.Det finns andra skäl till varför det är angeläget attgenomföra en sänkt mervärdeskatt. Det gerenskilda medborgare en större beslutsrätt över sinaegna inkomster. Jag tycker att det är viktigt. Mendet tycker förmodligen inte är viktigt.Men från rent ekonomisk utgångspunkt, utan någravärderingar, kan man konstatera att det finns enstörre mängd år till vårt förfogande innan denekonomiska verkligheten innebär att vi måstesänka momsen. Det finns andra värderingsmässigaskäl, och det tycker jag är viktigt att slå fast.Anf. 61 ():Herr talman! Jag väckte inte denna fråga för att fåtill stånd en skattepolitisk debatt. Jag ser fram emotden när jag skall replikera finansministern när detgäller innehållet i skattepolitiken.Jag väckte frågan för att fåklarhet i vad regeringen står för när det gäller denekonomiska politiken. Där har det kommit frammycket tydligt att inte delar BengtWesterbergs uppfattning att skrivningarna ifinansplanen är kategoriska. Hon har tydligen intevarit medveten om att han har sagt det. Detanmärkningsvärda är att det pågår en kampanj utåtav regeringens ledamöter, där biträdandefinansministern går ut mycket hårt ochunderstryker sambandet mellan skattesänkningaroch tillväxt. är inte särskilt aktivi debatten just , men säger detmotsatta. Detta skapar oklarhet om regeringensekonomiska politik.Anf. 62 Finansminister ():Herr talman! Om är ute efterklarhet, föreslår jag att han läser finansplanen.Lägg den under huvudkudden ! Hanskall då finna att det står samma sak . Detär den politiken som gäller.Anf. 63 ():Herr talman! Kvar står att vice statsministern sägeratt skrivningarna i finansplanen är kategoriska.Han säger också att han gör en annan bedömningän den som görs i finansplanen.Anf. 64 Finansminister ():Herr talman! Kvar står, vilket jag har sagt ett pargånger, att den ekonomiska politik som beskrivs ifinansplanen har blivit möjlig enbart med hjälp avmycket stora insatser från biträdandestatsministerns sida. Därmed får man säga att den ihög grad är en produkt av hans ansträngningar. Dettycker jag är bevis nog för att denna ekonomiskapolitik också omfattas av vice statsministern liksomav alla övriga statsråd som finns i regeringen.Jag tror att skulle må bra av att läsadet som i går under benämningenregler om gemensam beredning. När man läggerfram propositioner har de varit föremål förgemensam beredning. Det innebär att helaregeringen står bakom de förslag som läggs fram.Anf. 65 ():Herr talman! Jag beklagar att debatten förlängsytterligare, men jag måste ändå protestera motAnne sätt att lägga upp debatten. Hontalar om att man till stora delar är överens iregeringen. Det vore väl konstigt annars. Jag haråberopat konkreta uttalanden av frågat om finansministern instämmer i denkritiken eller inte. Finansministern argumenterarhela tiden som om dessa kritiska uttalanden överhuvud taget inte existerade. Låt mig överlämnautskriften från Ekot. Då kommer finansministernatt se att de finns där.Anf. 66 Finansminister ():Herr talman! Just därför att jag har utskriften frånEkot och de olika TT-telegrammen,tidningsartiklar m.m., kan jag vara precis såutförlig i diskussionen som jag har varit.I de skrivningar som finns i finansplanen talas detom preliminära bedömningar. När vi tar ställningoch gör de slutliga bedömningarna, de som inte ärpreliminära, krävs det ett mera utförligt underlagän det som finns . Det är just därför det står''preliminära bedömningar''.Anf. 67 ():Herr talman! Men finansministern, varför sägerBengt då att han gör en annanbedömning än den som står i finansplanen?Anf. 68 Finansminister ():Herr talman! Den bedömning som görs ifinansplanen -- jag har upprepat det till leda -- harenbart varit möjlig att genomföra genom de mycketaktiva insatser som socialministern har gjort, inteminst på det sociala området men också inom denekonomisk-politiska diskussionen. Debedömningar som det finns anledning attåterkomma till , nu närmast ikompletteringspropositionen, rör det som ifinansplanen formuleras som preliminärabedömningar.Anf. 69 ():Herr talman! Mycket fakta har jag hört avfinansministrar, men sällan så litet.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:345 ominstruktionerna för utbåtsjaktAnf. 70 Försvarsminister ():Herr talman! har bett mig redovisade instruktioner som gäller för marinen vadavser ubåtsjakt och när regeringen senastfastställde dessa instruktioner. harockså frågat om jag därutöver har utfärdatytterligare instruktioner.Enligt en bestämmelse i regeringsformen (10 kap.7 §) får regeringen bemyndiga försvarsmakten attanvända våld i enlighet med internationell rätt ochsedvänja för att hindra kränkning av riketsterritorium i fred eller under krig mellanfrämmande stater.Med stöd av denna grundlagsbestämmelse harregeringen i förordningen (1982:756) omförsvarsmaktens ingripanden vid kränkningar avSveriges territorium under fred och neutralitet,m.m., den s.k. IKFN-förordningen, utfärdatbestämmelser om vilka åtgärder försvarsmakten fårvidta vid olika former av kränkningar av svensktterritorium.I 15 § IKFN-förordningen finns regler om hurförsvarsmakten skall förfara när en utländsk ubåtpåträffas i undervattensläge inom svenskt inrevatten eller inom territorialhavet. De regler somgäller nu trädde i kraft och innebären skärpning i förhållande till vad som gälldetidigare.Regeringen har inte utfärdat några ytterligareföreskrifter rörande ubåtsjakt. Självfallet har inteheller jag utfärdat några sådana föreskrifter.Härutöver vill jag endast erinra om attöverbefälhavaren inom ramen för regeringensföreskrifter har utfärdat anvisningar förubåtsskyddsverksamheten, vari ubåtsjakten utgören del.Förste vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.12 § Svar på fråga 1991/92:346 om beräkning avpensionärers vårdavgifterAnf. 71 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om detjust nu förbereds några åtgärder angåendeberäkningen av pensionärers avgifter försjukhusvård eller om jag har för avsikt att underden behandla denna fråga. EnligtLennart kan vårdavgiften för pensionärer försjukhusvård numera sägas vara regressiv, dvs. detfinns ett högsta belopp som dras från pensionen ochsom minskar i relation till dess storlek. Enligt Fridénär det också förvånande att denna avgift, somberäknas och tas ut som ett avdrag på utgåendeallmänna pensionsförmåner, endast utgår frånsvensk pension och hänsyn således inte tas till t.ex.ränteinkomster och förmögenhet samt utländskapensioner.Det nuvarande avgiftssystemet vid sjukhusvård förålderspensionärer har gällt , då detavgiftsfria året för dessa pensionärer avskaffades.Avgiftssystemet motsvarar i princip det som hargällt till utgången av vid sjukhusvård försjukpenningförsäkrade. Avgiften per vårddagutgör högst , dock högst entredjedel av summan av utgåendepensionsförmåner från den allmänna försäkringenföre skatt.Före år 1989 gällde att när det avgiftsfria åretförbrukats ankom det på sjukvårdshuvudmännenatt själva ta ut en avgift. Detta system med s.k.differentierade vårdavgifter avskaffades den 1 april1986 och ett system med fasta avgifter infördes,vilket innebar att avgiften då skulle vara högst 55kr. per vårddag.En viktig utgångspunkt för utformningen av det nyaavgiftssystemet var att det skullevara enkelt och att några tillämpningssvårigheterinte skulle behöva uppkomma. Enligt minbedömning uppfyller det nuvarandeavgiftssystemet, som således administreras avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna,dessa krav. En återgång till ett sådant system somLennart förordar, med en avgiftsberäkning ivarje individuellt fall enligt vad som gällde före den1 för utförsäkrade pensionärer anser jaginte vara motiverat. Bl.a. kräver ett sådant systemen kraftig ökning av de personella resurserna påfrämst försäkringskassorna och därmed en ökadbyråkratisering.Avslutningsvis vill jag nämna att frågan om ettöverförande av administrationen avsjukhusvårdsavgifterna för pensionärerna kommeratt tas upp med företrädare försjukvårdshuvudmännen i anslutning tillöverläggningarna om ersättningar till dessa frånsjukförsäkringen för tiden . Ettöverförande av denna administration tillhuvudmännen förutsätter sannolikt ett ändratavgiftssystem, och i det sammanhanget bör desynpunkter som för fram eventuelltkunna övervägas.Anf. 72 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret påmin fråga. En av anledningarna till att jag har ställtfrågan är att jag som överförmyndarei en storstad som har kommit i kontaktmed ganska många fall med åldringar som har varitintagna, där gode män har kunnat redovisa vad dehar upplevt som ganska obegripliga skillnader iavgiftsavdraget på pensionen.Vi kan ta ett exempel. Två damer delar rum på ettvårdhem. Den ena har vad vi kan kalla en normalsvensk folkpension med ATP och betalar full avgift,som är . som ligger i sängenbredvid har en miljonförmögenhet på banken ochdessutom amerikansk pension och betalar enligtbeskedet från . om dagenför samma vård. Det är inte svårt att förstå att mani detta sammanhang tycker att det är litet orättvist.Det finns t.o.m. gode män som har hävdat att dearbetar för att det skall bli så stort arv som möjligttill arvingarna, medan en del andra får betala fulltut för vården.Jag har så sent som strax före diskuteratmed en person på i --jag känner till den ganska bra och vet vem jag skallvända mig till. Men där tycker man inte att detta ärkonstigare än differentiering i andra fall, t.ex. närdet gäller KBT. Det sker redan nu en individuellprövning. Jag fick veta att avgiften varierarfrån ca . De beräkningarna måstegöras i vilket fall som helst. Man tyckte att det intevar så stora merkostnader och så mycket byråkratisom skulle till.I slutet av svaret säger statsrådet att i och med deförhandlingar som är på gång mellan de nuvarandeoch de tillträdande huvudmännen kan det ske enförändring härvidlag. Jag kanske får avvakta och sevad den innebär. Men jag förstår dem som tyckeratt det i högsta grad är stötande när en person medmiljonförmögenhet knappt betalar denadministrativa kostnader för att ligga intagen,medan andra får betala fullt ut.Anf. 73 Statsrådet ():Herr talman! Jag har i likhet med för de människor som tycker att det vorebättre med en tingens ordning där beräkningenskedde med större precision. Jag har i mitt svarvelat peka på att vi här, som på så många andraområden, tvingas göra en avvägning mellanönskemålet om en millimeterrättvisa å ena handenoch å andra handen önskemålet att ha så litetbyråkrati och administration som möjligt. SomLennart avslutningsvis sade kan frågankomma upp relativt snart igen.Anf. 74 ():Herr talman! Det kan vara ett tips för den som villundgå allt förstora utgifter när vederbörande bliräldre att skaffa sig en utländsk pension.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1991/92:352 ommodersmjölksersättningarAnf. 75 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättraefterlevnaden i av den internationella kodför marknadsföring av modersmjölksersättningarsom antogs av år 1981.Som riktlinjer för tillämpning av deninternationella koden gav , och jagtror att den frågande väl vet det, utallmänna råd om marknadsföring avbröstmjölksersättningar. Råden vänder sig såväl tillproducenter och distributörer som till dem som haransvar för uppfödning av spädbarn.Enligt vad jag erfarit efterlevs marknadsföringen avbröstmjölksersättningar i enlighet med de principersom lagts fast.Kodens syfte är att stödja amningen. Koden har sinstörsta betydelse i utvecklingsländerna men harnaturligtvis betydelse även i ett land som Sverige.WHO, som följer amningsutvecklingen, begär fördetta ändamål in rapporter från de olikamedlemsländerna. För del ombesörjersocialstyrelsen denna rapportering. Den senasterapporten sammanställdes , således för etthalvår sedan. Amningsfrekvensen i harutvecklats på ett positivt sätt under de senastedecennierna och ligger i jämförelse med många i-länder på en förhållandevis hög nivå. Lägst var deni för att sedan stadigt öka till år1988, varefter frekvensen i stort sett varitoförändrad. Nästan alla mammor påbörjar amning.Ca 85 % ammar helt eller delvis när barnet är tvåmånader och omkring hälften när barnet är sexmånader.Som komplement till de allmänna råden gersocialstyrelsen ut broschyren ''Lättare att amma'',vilken riktar sig till nyblivna mödrar. Dennabroschyr omarbetades för mindre än sedan.Eftersom amningen bedöms vara viktig gerregeringen också bidrag till organisationenAmningshjälpen. För innevarande budgetåruppgår bidraget till 150 000 kr.Det mer direkta ansvaret för att personal erhållervidareutbildning och för att föräldrar fårvederhäftig information åliggersjukvårdshuvudmännen. Statens roll är närmast attstödja det lokala arbetet. Genom inrättandet avfolkhälsoinstitutet kommer möjligheterna attförstärka insatserna för en förbättrad folkhälsa attutökas. I samband med institutets inrättandekommer man att diskutera den framtidahanteringen av olika folkhälsofrågor. Dit hörkostfrågor generellt, varav amningsfrågor är enviktig del.Anf. 76 ():Herr talman! Ja, det var en stor dag för de nordiskaländerna när Världshälsoförsamlingen 1981 antogden aktuella koden för marknadsföring avbröstmjölksersättningar och därmed tog ställningför amning. Vi hade verkligen slagits för att fåigenom det här och det var ingen lätt match vi hade.Men sedan konstaterade vi att det inte var lika lättatt driva igenom det hela här hemma. Frågan blev litetstyvmoderligt behandlad.Socialstyrelsen gav allmänna råd 1983 och 1986,som statsrådet nämnde. Dessutom förekom ennationell amningsrapportering. till medeltaletnär det gäller dessa siffror kan det hela se bra ut.Men om man studerar materialet litet närmare, serman att det finns klara regionala skillnader. IStockholm t.ex. ammades av barnenefter . Motsvarande siffra för Malmövar . Här finns alltså en skillnad. Men framförallt finns det en skillnad mellan olika grupper --t.ex. mellan olika invandrargrupper -- i samhället.Bland dem som kommer från , Greklandoch är siffrorna när det gälleramningsfrekvensen betydligt lägre. Man har tagitefter ett storstadsbeteende i sitt hemland och tagitmed sig detta hit. Man använder sig således avbröstmjölksersättningar. Informationen når alltsåinte ut till dessa grupper.Jag är glad över att fårytterligare en uppgift, för jag tror mycket på dettainstitut. Vidare hoppas jag att man skall se till attden här informationen når de grupper däramningsfrekvensen är låg. Det är barnen jag tänkerpå, för det här är viktiga saker för barnens hälsa ochframtid.Sedan tycker jag att det är värdefullt attfrivilligorganisationer får ett bra stöd. Här hararbetslivsfonden varit litet njugg. Men jag hoppasatt det blir ett bra stöd i fortsättningen.Anf. 77 Statsrådet ():Herr talman! Fråganden har mycket ingåendekunskaper i detta sammanhang, bl.a. från tidigareyrkesverksamhet. Jag vet att fråganden ocksåfortsätter att följa dessa frågor. Det här är, som jagnämnde i mitt svar, ett väldigt viktigt område. Deregionala skillnader och även de skillnader somfinns mellan olika grupper i som frågandenhär nämner finns säkert. Det är viktigt att framförallt få till stånd förbättringar för de grupper somuppvisar de sämsta siffrorna. Speciellt gäller detkanske att få till stånd förbättringar redan frånförsta början i ett barns liv.Frågan om stöd till frivilligorganisationer får vipröva nästa gång vi tar ställning i detta avseende.Anf. 78 ():Herr talman! Jag tackar för svaret och följer dethela med stort intresse.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1991/92:353 om kostnaderför blodtransfusion i hemmetAnf. 79 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta för att kostnadernaför blodgivning i hemmet inte skall leda till attpatienterna tas in på sjukhus i stället.Om säkerhetsaspekterna kan uppfyllas, fårsjukvårdshuvudmannen i samråd med patientenbedöma om det finns praktiska förutsättningar föratt ge blodtransfusioner i hemmet. Jag utgår frånatt detta kan ordnas i samverkan mellan den öppnaoch den slutna vården på ett sådant sätt attpatienten inte åsamkas ökade kostnader.Enligt har styrelsen ännu inte fåttnågra signaler om att kostnader som drabbarpatienten skulle utgöra något hinder förblodtransfusioner i hemmet.Jag har därför inte någon orsak attvidta några särskilda åtgärder med anledning avvad frågat. Skulle det senareframkomma uppgifter som tyder på attkostnadsaspekten skulle vara ett avgörande hinderför blodtransfusioner i hemmet får jag naturligvisstudera frågan närmare.Anf. 80 ():Herr talman! Bakgrunden till min fråga är faktisktett brev från företrädare för onkologiskt centrum iStockholms läns landsting. Där haravdelningsföreståndarna påtalat den höga kostnadsom resp. enhet har för blodtransfusioner ihemmet. Den är 600--. per påse plustransport. De har kontaktat , somhar sagt att detta var en intressant fråga. har hänvisat till attblodprodukter inte är receptbelagda. Det hela ärlitet konstigt. Om man får blodersättningsmedelkan man alltså få en rabatt, men om man får blodetsom sådant, får man ingen rabatt. Det här leder tillatt man av penningskäl, med omtanke ompatientens ekonomi, kan välja en dyrare och enmindre lämplig vårdform, nämligen sluten vård, änvad som skulle vara fallet om blodtransfusionerskulle kunna rabatteras. Det finns flera sådana härsystemfel inom läkemedelsområdet.Jag är ute efter att man, om vi nu får en nyläkemedelslag som ju är aviserad ,försöker undanröja sådana här snårigheter så attingen av penningskäl försöker gå runt systemet ochegentligen gör det mera opraktiskt för patientenoch också dyrare för samhället. I det här fallet ärdet billigare att vårda patienten hemma än att ta inpatienten på sjukhus.Det finns andra exempel där man skriver utpatienter från sjukhus för att nedbringaläkemedelskostnader för sjukhuset, som statsrådetsäkert väl känner till från sin tidigarelandstingserfarenhet. Vad jag är ute efter är alltsåatt man i samband med läkemedelspropositionenförsöker få bort det här hindret för rationell vård.Anf. 81 Statsrådet ():Herr talman! och jag harsamma inställning i sakfrågan, dvs. att vi inte skallha sådana system som styr bort från den önskadeutveckling som innebär att fler människor, om devill, skall kunna få vård i hemmet. Vi bör alltså inteha regelsystem som snedvrider det hela.Det som framför allt har skilt oss åt är att deuppgifter som jag har inhämtat tyder på att så inteär fallet på det här området. De uppgifter som jagnu får från tyder på att detinom skulle finnas uppgifter som jaginte hunnit få ta del av på grund av den korta tidsom gått sedan jag fick frågan . Men jagskall ta reda på om det är ett reelltproblem eller om det är ett formelt problem sominte har så stor betydelse i praktiken.Vad gäller möjligheterna att inarbeta detta i denproposition om läkemedelslag som skall föreläggasriksdagen får vi se om vi hinner ta meddet i sammanhanget. Det är fråga om en stor ochomfattande proposition.Anf. 82 ():Herr talman! Jag hoppas att det går att hitta enlättvunnen lösning på det här och att inte helleranpassningen till EG skall lägga hinder i vägen.Sådana signaler har nämligen kommit frånläkemedelsverket. När det gäller blod är detknappast så att vi kommer att exportera det tillandra med tanke på den WHO-överenskommelse som vi har om att varasjälvförsörjande. Det här är ett internt problem,där jag som sagt hoppas att EG inte lägger hinder ivägen för en praktisk lösning.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1991/92:347 omungdomsorganisationernas lokalförsörjningAnf. 83 Civilminister ():Herr talman! har frågat mig omsamma möjligheter till stöd ur allmänna arvsfondentill ungdomslokaler gäller för allaungdomsorganisationer. Frågan har ställts medanledning av att regeringen har beviljat 4 milj.kr. urallmänna arvsfonden till trossamfundens lokaler förungdomsverksamhet.Först vill jag säga att detta stöd till trossamfundenslokaler för ungdomsverksamhet har utgått underåtskilliga år. Stödet i sig är alltså ingen nyhet.Jag vill vidare understryka att det är min och helaregeringens uppfattning att det ideella arbete blandbarn och ungdom som bedrivs i olika organisationerrunt om i landet är mycket värdefullt. Det är ocksåav stort värde att svenskt föreningsliv präglas av såstor mångfald att var och en kan finna sin förening.En viktig förutsättning för föreningsarbete är oftaatt ha tillgång till en lokal eller annan lämpligmötesplats. Regeringen har uppmärksammat dettapå flera sätt än det som tar upp i sinfråga.Redan förra året avsattes 10 milj.kr. ur allmännaarvsfonden för en särskild satsning på träffpunkterför ungdomar. Stödet, som skall fördelas av statensungdomsråd , är öppet för allaorganisationer som bedriver barn- ochungdomsverksamhet.Mitt svar till blir alltså: Ja, det finnsredan i dag möjlighet för alla typer avorganisationer som bedriver ungdomsverksamhetatt få stöd till bl.a. lokaler för denna. Så bör detenligt min mening vara även i framtiden.Anf. 84 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag förstår attvi är ganska överens om att barn- ochungdomsorganisationers verksamhet är av storbetydelse. Vi är också överens om att det är viktigtmed mångfald. Det är kunskapen om detta somligger till grund för hela samhällets stöd till barn-och ungdomsorganisationer. Då är det viktigt attstödet utgår på ett sådant sätt att det just stimulerarmångfalden och bredden i verksamheten för att,precis som civilministern säger, var och en skallkunna hitta sin förening.