prot · GF0998 · 1992-04-22 00:00:00 — Denberör mom. 4 och går ut på en begäran frånriksdagen om ett tillkännagivande om ett förbudmot ytterligare plantering av contortatall och ettgenerellt förbud mot införande av främmandeträdslag, om det inte rör sig om forskningsprojektdär man gjort en noggrann och allsidigmiljökonsekvensbeskrivning innan ett sådanttillstånd ges.Anf. 158 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas en delmotioner på skogsområdet. satte igång en allmän skogspolitisk debatt, och jag skallväl ta upp några av hans trådar.Först och främst måste man konstatera att denskogspolitiska utredningen ursprungligen fick sinadirektiv från en socialdemokratisk regering. Det ärinte konstigt att en borgerlig regering genomför deförslag som de har motionerat om. Medhänsyn till genomförandet av dessa åtgärder måsteman då genomföra vissa ändringar i direktiven. Detär väl i detta fall en självklarhet.Jag skulle tro att skogsägarna är utomordentligttacksamma över den förändring som skett. De harnog alltid betraktat denna skogsvårdsavgift som enren skatt och det med all rätt. Att slippa en skattmåste ju för den grupp som slipper skatten upplevassom positivt.Även om det skett ett visst överuttag i förhållandetill de insatser som gjorts, tror jag ändå att deupplever förändringen som det väsentliga i det härfallet.När det gäller skogsbilvägarna och miljöpåverkanvill jag konstatera att SNF i mångadebattartiklar i sin tidning mycket skarpt kritiseratdet statliga stödet till skogsbilvägarna.Jan tar upp svårigheten att samordna, närman överlåter åt enskilda skogsägare själva attbestämma hur skogsbilvägarna skall dras. Jag ärinte det minsta orolig. Jag är övertygad om att omdet är en fördel att samverka så kommerskogsägarna att göra det. Betänkandet pekardessutom på möjligheten att via skatteavdragstimulera till en satsning på skogsbilvägar frånskogsägarnas sida. Jag är helt övertygad om attskogsstyrelsen i vissa fall kan bidra till ensamordning men att den samordningen naturligtkommer som ett initiativ från skogsägare somkänner behov av hjälp på det här området.Jag kan konstatera att de motioner som behandlasi betänkandet i de flesta fall avstyrks medhänvisning till den skogspolitiska utredningen, somJan nämnde. Jag är övertygad om att denkommer att ge en allsidig belysning avskogsfrågorna, och jag hyser inte alls denpessimism i fråga om utredningens resultat som jagtyckte litet genomsyrade . Utredningen skall presentera sinaresultat , så det är ju enrelativt kvar.Jag hoppas och tror att utredningen kommer attföreslå en radikal förenkling av nuvarandeskogsvårdslagstiftning. Jag menar att det finns allanledning att hälsa en sådan förenkling medtillfredsställelse. Det finns många exempel på attden nuvarande skogsvårdslagen faktiskt intefungerar så väl som försökte göragällande. I fortsättningen tycker jag i princip att dekrav som skall ställas på skogsägaren skall gällaskyldigheten att återplantera.Att befria skogsbruket från detaljregler ochbyråkrati kommer enligt min mening att gynna nya,alternativa skogsbruksmetoder, och detta bör i sintur medverka till en artrik och variationsrik skog.Det kommer på det sättet att vara lättare att levaupp till de krav på naturhänsyn som med rätta kanställas på skogsägarna. Det förekommer iSocialdemokraternas motion på det här områdetkritik mot skogsägarna för att de inte i alla fall harlevt upp till 21 § i skogsvårdslagen. Man kan ändåkonstatera att det har skett en utomordentligt starkförbättring och att intresset från skogsägarnas sidaständigt ökar. Jag är på den punkten mycketoptimistisk om möjligheterna att nå mycket långtinom det här området. Jag är dessutom övertygadom att skogsägare som tilldelas ett större egetansvar också kommer att förvalta skogstillgångarnapå bästa sätt och med stort hänsynstagande tillnaturvården.Den socialdemokratiska tanken i reservationen, skall säkerställa mark för naturvårdsändamålmed hjälp av kollektiv ägarfinansiering, finner jagstötande. Behöver vissa biotoper ett så starkt skyddatt det är aktuellt att bilda naturreservat måstevanliga regler gälla. Staten får då gå in medbudgetmedel och lösa in marken. Jag är helt säkerpå att ett biotopskydd ofta kan åstadkommas medrelativt små förändringar i brukningsmetoder ochatt en rättvis ersättning till skogsägarnas insatserkommer att skapa ett gott klimat för samarbete.Även sådana ersättningar bör finansieras överbudgeten.När det gäller den särskilda meningsyttringen ominförande av främmande trädslag kan jag mycketväl tänka mig att man genomför enmiljökonsekvensanalys för att bedöma om enfrämmande trädart skall införas.Miljöskyddskommittén arbetar i den riktningen,och jag är övertygad om att förslag med deninriktningen kommer att läggas fram.De krav som ställs på en sådanmiljökonsekvensanalys måste vara rimliga. Vi harändå hundraåriga omloppstider när det gäller träd,och kraven måste sättas så att man tillåts starta enodling och successivt kan blisäkrare och säkrare på att det är en riktig åtgärd.Jan hade ett par åsikter om skogen somtillgång för vår välfärd, och jag håller fullständigtmed honom om detta. Jag skulle vilja säga attskogen är en av våra absolut värdefullastetillgångar. För att säkra den tillgången menar jag attdet är av utomordentlig vikt att vi slår vakt omäganderätten i fråga om våra svenskaskogstillgångar. Enligt min mening är densocialdemokratiska reservationen ett uttryck för inte respekterar den äganderätten.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservation ochmeningsyttring.Anf. 159 () replik:Herr talman! Jag begärde inte av att hanskulle göra någon större genomgång. Han börjadeså smått med det. Vad jag var intresserad av var denmer principiella inriktningen och på vilken grunden framtida skogspolitik skall vila.Jag frågade vilka medel i vår nuvarandeskogspolitik vill mönstra ut och omgrunden skall vara ägandemakt och marknad. I såfall skulle det naturligtvis vara intressant att höravar Virgin hämtar sina föregångsexempel, om definns någonstans ute i världen. Hur ser allmänt på sätt att sköta sinnaturresurs skogen? Det var kanske mer av detresonemanget och de synpunkterna i klartext jagönskade från Virgin.Anf. 160 () replik:Herr talman! Jag tyckte att jag väl täckte in just detområdet i mitt anförande. Jag har enutomordentligt stark tro på den privataäganderätten. Jag är helt övertygad om attskogsägare som uppmuntras och som får stöd frånstat och samhälle är de bästa förvaltarna av denutomordentligt viktiga tillgång som skogen är. Allaintrång, alla statliga ingrepp på det här områdetbidrar i själva verket till att öka bl.a.miljöproblemen.Vi har många instrument för artskydd ochbevarande av viktiga, unika biotoper ochnaturtillgångar. Nationalparkerna är ju det ytterstainstrumentet, och i det sammanhanget tycker vi attdet är självklart att det är staten som skall äga,eftersom det är fråga om tillgångar av ett sådantvärde att staten bör ta det yttersta ansvaret.Naturreservaten utgör ett annat sätt att bevaraviktiga biotoper och viktiga tillgångar. Vi kan ocksåtänka oss att på olika sätt stimulera enskilda ägaretill att göra särskilda insatser för att skyddabiotoper.Jag kan erinra om att det inom EG finns mycketgenerösa regler för hur man kan hjälpa till attåstadkomma ett sådant artskydd. Dehektarersättningar som förekommer i EG är höga,vilket innebär att man sätter stort värde på insatsersom görs på det här området och att man är bereddatt på ett rättvist sätt betala för den här typen avinsatser. Jag tror att detta är metoder somgaranterar mångfald inom skogsbruket, enmångfald som vi väl alla strävar efter.Anf. 161 () replik:Herr talman! nämnde intresse för det svenskaskogsbruket. Det är bra att man inomNaturskyddsföreningen är intresserad avskogsbruket. Jag skulle vilja fråga omhan delar Svenska naturskyddsföreningensuppfattning att det finns en konflikt mellan å enasidan skogsägarens privata, kortsiktiga önskemåloch å andra sidan samhällets långsiktiga,övergripande mål att bevara skogens biologiskarikedom. Det är ordagrant vadNaturskyddsföreningen har sagt. Delar mening i det avseendet?Sedan frågade jag efter ett exempel på någonföregångare när det gäller att vårda naturresursenskog i världen. Finns det något exempel, IvarVirgin, på att ägarmakt och marknad har lett till enlångsiktig hushållning med naturresurser ochmiljö? Jag kan nämna ett annat bra exempel på attnaturresurser vårdas och brukas genomdemokratisk kontroll, och det är -- där ärSverige ett föregångsland.Vad vi nu har att göra är att kompletteraskogspolitiken med ett miljömål. Alla åtgärder närdet gäller att bruka skogen, att användaskogsmarken, skall avvägas mot detta miljömål,som det nu är nödvändigt att sätta upp förskogsbruket.Anf. 162 () replik:Herr talman! säger att är ettföregångsland, och jag tror att han har rätt. Menjag skulle vilja analysera den bilden och säga att detbl.a. beror på att vi har självägande skogsägare,som har skött skogen i stort sett efter eget huvud.Jag tror faktiskt att vår skogsvårdslagstiftningdelvis har hindrat dem i ett rimligt miljöansvar. Dedebatter vi har haft om bl.a. fjällnära skogar harofta gällt skogar som har varit statligt ägda.All erfarenhet talar för att ett spritt enskilt ägande,som uppmuntras av statsmakterna på olika sätt, ärden väg som är den bästa i sammanhanget. Alltstatligt ägande, all socialism i alla dess former, ärett hot mot naturresursen skog. Här har vi möjligenhelt olika meningar, men min absolut bestämdamening är att äganderätten till skogen är självahjärtpunkten i ett artbevarande och ettskogsbevarande på hög nivå.Anf. 163 () replik:Herr talman! försöker glida undanhuvudfrågan, som inte handlar om privat ägandeeller inte -- ingen ifrågasätter privat skogsägande.Vad debatten handlar om är om vården av vårviktigaste naturresurs är en hela folketsangelägenhet, eller om det är en angelägenhetenbart för dem som äger makt genom ägande. Jaghar efterlyst var står, och jag fick ettsvar i hans senaste replik. Han menar attutgångspunkten när vi utformar vår skogspolitik ärägandemakt och marknad, och all möjligdemokratisk kontroll och inflytande från svenskafolket över den naturresursen betraktar han somsocialism. Jag tackar för att han ändå tillslut blev tydlig på den här punkten, då det kan geviss ledning i det fortsatta skogspolitiska arbetet ikommittén.Anf. 164 () replik:Herr talman! Om jag utgår från att ägarrätten ärutomordentligt viktig i detta sammanhang, har jagnu i många inlägg talat om att samhället, staten,självklart också har en rätt. Den rätten har jagförsökt beskriva, bl.a. genom att säga att unikanaturtillgångar, som skogstillgångar, skall kunna blinationalparker, och där skall det vara ett statligtägande, ett statligt inflytande. Det finns över helavärlden, och det är en bra form. För mig är detsjälvklart att ägandeförhållandet i det falletöverförs till staten.När det gäller naturreservat är det för att skyddavärdefulla biotoper och vissa områden, som ideellastiftelser, stat eller någon annan kan åta sig ett visstskötselansvar för att uppnå det här artskyddet. Jagkan inte se den konflikt som målarupp mellan svenska folket och ägarmakten, somhan uttrycker det. För mig är ägandet i detta fall enförvaltning, och med det följer ett förvaltaransvar.Enligt min uppfattning tar ägarna av svensk skogdetta ansvar, i utomordentligt hög grad, och det ärnågonting som vi alla skall vara tacksamma för. Jagär övertygad om att man, med rimliga spelregler,kan förstärka detta förvaltaransvar hosskogsägarna, och det skall vara inriktningen påskogspolitiken att verkligen åstadkomma det, att fåett förtroendefullt samarbete mellan statsmakternaoch skogsägarna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Anslag till riksgäldskontoretFöredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU14 Anslag till (prop.1991/92:100 delvis).Anf. 165 ():Herr talman! Vi socialdemokrater har i enreservation till finansutskottets betänkande nr 14framhållit att vi vill att kontrollen skall förbättrasnär det gäller premieobligationshandeln.Det här är en fråga som finansutskottet harbehandlat under en följd av år. Under förrariksmötet konstaterades att riksgäldskontoretsedan en tid tillbaka har hållit på med en översyn avbl.a. förutsättningarna för en registrering avkommande premielån. Men ännu har ingentinghänt, och vi anser därför att tiden nu är mogen förriksgäldskontoret att verkligen se till att komma tillrätta med detta problem.Det är viktigt med en sådan här registrering, så attmöjligheterna förbättras att kontrolleraförmögenhetsbeskattning ochförmögenhetsberoende avgifter och bidrag. Somhar framhållits i en motion som utgör underlag fördetta ärende, har en omfattande spekulation medbetydande skatteundandragande kunnat skegenom denna obligationshandel.Detta är en fråga som också haraktualiserats i flera utredningar, bl.a.kapitalvinstkommittén ochinkomstskattekommittén.En registrering motsvarande den som gäller förinnehav av sparobligationer, VPC-noterade aktieroch bankkonton skulle också i hög grad underlättaden fysiska distributionen samt handeln ochvinstavstämplingen av premieobligationer. Detskulle därmed leda till att spararna inte behöveråsamkas förluster till följd av att de glömmer bortatt lösa in vinster. preskriberas oinlöstapremieobligationer och premievinster för ca 30milj.kr.Vår uppfattning är att något nu snabbt måste skeför att man skall komma till rätta med dettaproblem, och därför har vi avgett dennareservation, som innebär att regeringen gerriksgäldskontoret i uppdrag att skyndsamt läggafram ett förslag i frågan.Herr talman! Jag vill med det anförda yrka bifall tilldenna vår reservation.Anf. 166 TOM ():Herr talman! Reglering, registrering och kontrollhar alltid varit kännetecknande försocialdemokratisk politik. Tanken att det skallkunna förekomma en av staten oreglerad handelmed premieobligationer tycks vara helt otänkbarför socialdemokratin. I reservationen tar man uppproblemet med de oinlösta obligationerna sompreskriberas. Det ger en vänligare framtoning änden ursprungliga motionen av ,som mest oroar sig för skattesmitning ochspekulation.Genom ett framtida kontobaseratpremielånesystem kommer motionärernas krav attbli tillgodosett. Ungefär kommer detfiskala behovet av kontroll att upphöra, eftersomförmögenhetsskatten slopas från och med år 1994.Vinsterna är ju redan skattefria. Något behov avskärpt kontroll finns därför inte. Därmed fordrasinte heller något uppdrag till riksgäldskontoret.Det arbetet pågår redan.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till utskotteshemställan och avslag på reservationen.Anf. 167 () replik:Herr talman! Det var ganska intressant att få höraatt reglering och kontroll är kännetecknande förSocialdemokraterna. Det skulle betyda attskatteundandragande och möjligheter att kommaundan skatt och få en orättvis beskattning enligt detbeslut vi har fattat är något som kännetecknarModeraterna.Det finns här en mycket grundläggande skillnad. Vihar en helt annan utgångspunkt än den borgerligamajoriteten när det gäller förmögenhetsskatten. Vianser att vi skall ha en förmögenhetsskatt. Det ärorimligt att helt undanta stora förmögenheter frånbeskattning. Människor som äger hundra miljoneroch kanske ännu mer skall således inte betalaförmögenhetsskatt. har man planer på attinte ens låta dem som har resor till arbetet, om deuppgår till , dra av det.Orättvisorna och klassklyftorna växer förnärvarande snabbt i det svenska samhället.Anf. 168 TOM () replik:Herr talman! Det är väl riktigt som RolandSundgren konstaterar att det är en grundläggandeskillnad mellan våra uppfattningar omförmögenhetsskatten. Vår uppfattning är att det ärbättre att de som har en slant på kistbotten bor iSverige och investerar sina pengar här än att de drartill utlandet som de nu har gjort i många år.Vi tycker att det här problemet medpremieobligationerna gäller en relativt obetydligföreteelse. Det är inte riktigt värt att lägga ner såmycket möda på det som tydligenvill göra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Anslag till revisorer och deraskansliFöredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU15 Anslag till revisorer ochderas kansli (prop. 1991/92:100 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )10 § Den statliga rationaliseringsverksamhetenoch revisionenFöredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU16 Den statligarationaliseringsverksamheten och revisionen(prop. 1991/92:100 delvis).Anf. 169 ():Herr talman! Ärendet gäller den statligarationaliseringsverksamheten och revisionen.I vår reservaion har vi invändningar på ett parpunkter.Vi anser att regeringen och utskottsmajoriteten äroklara i sina direktiv om hur stabsmyndigheternaskall kunna fungera och ge stöd till regeringskanslioch myndigheter. Det får förödande effekter påverksamheten om myndigheterna skall leva iovisshet om vilka uppgifter som skall åläggas demeller tas ifrån dem. Beskeden behöver komma såfort som möjligt i stället för att dra ut somnu sker.Det saknas således en helhetssyn på hurförvaltningens struktur bör utvecklas.Förslag har lämnats av en särskild utredare on denframtida utformningen av stabsmyndigheterna.Utredarens förslag byggde på en tydligarerollfördelning mellan myndigheterna och enseparering av stödet till myndigheterna ochregeringen.Remissopinionen var mycket postitiv till förslagetatt frigöra revisionsverksamheten från dennormerande verksamheten. Detta faktum förtigs ipropositionen.Regeringen har i stället valt att i samma myndighetförena revision, ekonomiadministrativaföreskrifter och tillhandahållande avredovisningssystem. Därutöver skall en rad frågoråterigen utredas. Överblicken saknas.Det är angeläget att det förändringsarbete som harinletts fortsätter. Det är därförbeklagligt att regeringen visar en sådan tveksamhetoch väljer att skjuta på ställningstagandet ochhänvisar till ytterligare utredningar.I stället finns det mycket som talar för attutredningens förslag om att skiljarevisionsverksamhet från den normerandeverksamheten är den långsiktigt riktiga.Vid en sådan renodling är det ännu viktigare meden stabsmyndighet som kan serva regeringen. Detär därför av vikt att statskontoret ges praktiskamöjligheter att bli den stab till regeringskanslietsom behövs vid genomförandet av de nyastyrformerna.Om utredningens förslag hade genomförts hade detlett till besparingar i storleksordningen 50 milj.kr.Regeringens ställningstagande leder tvärtom till enökning av de samlade resurserna för RRV,statskontoret och anslaget för utvecklingsarbete.Vi reservanter föreslår att regeringen bör kommamed ett nytt förslag till hur organisationen förstatlig revision och tillhandahållande avredovisningssystem och ekonomiadministrativaföreskrifter skall utformas.Med detta ber jag att få yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen, mom. 1.Anf.170 TOM ():Herr talman! Den stora och kompliceradeorganisation som staten utgör kommer alltid attvara föremål för organisationsförändringar.Uppgifter tillkommer och uppgifter försvinner.Kravet på verksamheten förändras över tiden.Det är naturligt att en nytillträdd regering inteomedelbart lägger fram förslag om en komplett ochfärdig organisation utan att vissa frågor blir föremålför ytterligare överväganden.För sker vissa förändringarredan nu . Ytterligare förändringar kankomma att aktualiseras . Men det är rimligtatt man först får bättre erfarenhet av den nupågående organisationsförändringen.Den besparing som reservanterna anser skulleuppstå tror jag att man får betrakta som mycketteoretiskt framräknad. Det är i efterhand för detmesta omöjligt att påvisa den typen avkostnadsförändringar i stora omorganisationer.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen.Anf. 171 ():Herr talman! Det är riktigt som Tom sägeratt vi har en ny regering och att det tar tid innanman vet hur man skall hantera olika frågor. MenModeraterna har faktiskt varit mycket bestämdatidigare. De har exempelvis kritiserat attriksrevisionsverket inte har varit oberoende avregeringen. Därför kan man förvåna sig över att dedrar på det här och i stället lägger ihop revision medde andra delarna.Moderaterna har, som sagt, varit betydligt merakritiska tidigare och bl.a. i motion 1990/91, av LarsTobisson m.fl., hänvisat till den danska modellen.Den sades vara helt överlägsen, eftersom dennaverksamhet var helt fristående från regeringen. Idagens betänkande står att man får se vilkaförändringar som inträder och att man då kanskekan tänka sig att skilja på det här.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Teater, dans och musikFöredrogskulturutskottets betänkande1991/92:KrU20 Teater, dans och musik (prop.1991/92:100 delvis).Kammaren biföll tredje vice talmannens förslag omatt betänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Anf. 172 ():Herr talman! I den allmänna kulturdebatten förnågra veckor sedan kunde vi frånsocialdemokratiskt håll redovisa en högre ambitionän vad regeringspartierna orkade med. Det var ettled i att fullfölja den politik som vi förde iregeringsställning under förra mandatperioden.Vår högre ambition kommer bl.a. till uttryck i dethär betänkandet, och den gör det på två sätt. Vinöjer oss inte med att enbart skriva vackra ord omde kulturyttringar som berörs i betänkandet. Vi gerdet också ett reellt innehåll i form av högre anslagän vad regeringspartierna står för. Dessutom ser viframåt. Vi vill få med oss på utfästelserinför kommande budgetår. På några punkterföreslår vi olika slag av översyn och utredning tillgrund för en fortsatt offensiv kulturpolitik. Jag skallåterkomma till det, herr talman.När det gäller finns det motioner frånflera partier om tolkning. Det är ettinitiativ som togs på 1988.Det har genomförts på en rad olika platser i landettillsammans med organisationerna för desynskadade. Det är en verksamhet som har gåttmycket bra. Vi förutsätter nu i enighet i utskottetatt den här verksamheten kan fortsätta, men vi harockså tagit ett initiativ till att skrivningen skallutvidgas till att gälla andra teatrar. Det ärnaturligtvis lika angeläget att de som besöker andrateatrar än , får den här möjligheten.När det gäller svenska rikskonserter vill vi ökaanslaget med . Det vill vi göraför att främja en pedagogisk utveckling inomamatörmusiken. Det är penninginnehållet i dendelen. Vi anser att kampanjen ,Folkmusik- och dansåret, bör följas upp.Rikskonserters lokaler har utnyttjats för olikamusikändamål. Många olika organisationer inommusiklivet har utnyttjat dessa lokaler. De har fåttnågot av funktionen Ett . Vi anser attdetta är mycket väsentligt och menar attrikskonserter bör få regeringens uppdrag attredovisa hur de framöver vill ta ansvar för ett stödtill utvecklingen av amatörmusik, folkdans ochfolkmusik.Vi vill även att beställer en utvärderingav amatörmusikorganisationernas centralaverksamhet. Den utvärderingen skall sedan liggatill grund för det fortsatta stödet under tre årframåt. Det är det framtidsinriktade i vårt förslagpå det här området.Vi vill öka stödet till regionala och lokalainstitutioner med tio grundbelopp fler än vadmajoriten vill. Vi har pekat på länsteatern iBohuslän och barn- och ungdomsteater somexempel på sådana områden där det framöverkommer att behövas fler grundbelopp. Detkommer sannolikt också att behövas för denlänsteater som håller på att bildas i Halland.När det gäller de fria grupperna har vi också ettförslag där vi vill anslå utövervad regeringen anslår. De fria grupperna har enmycket stor del av teaterproduktionen i landet,herr talman. De är till mycket stor del inriktade påteater för barn och ungdom. De har möjlighet attbesöka små orter och spela på väldigt små sceneroch i små utrymmen, oftast utanför institutionerna.Det råder inte någon särskilt god proportionalitetmellan anslag och verksamhet om vi jämför de friagrupperna med institutionerna.