prot · GG0925 · 1992-11-17 00:00:00 — Konsumentverketbedriver redan den typen av förhandlingar.Anf. 334 (-):Herr talman! Jag delar i grunden uppfattningen attEES-avtalet som sådant, och ett EG-medlemskaplängre fram, kommer att öka möjligheterna till etteffektivt konsumentarbete som kommer att kunnaröra hela sortimentet. Jag vet också att det finns ettaktivt konsumentarbete i , och att detges stort utrymme för detta även inom EG:sstruktur. Det är mycket bra, tycker jag.När nu civilministern beskriver hur man även frånEFTA-ländernas sida aktivt kan driva de härfrågorna, skulle jag vilja föra frågan ännu ett steg.Betyder det att civilministern och regeringen ärberedda att aktivt verka för de härkonsumentkraven i det fortsatta arbetet medförändringar av och i förlängningenockså inom EG?Är regeringen, som vi har på ossfram till 1995, beredd att mer aktivt ta initiativ tillförhandlingar med branschens företrädare för attkomma underfund med hur stora möjligheterna äratt behålla denna och även andra regler?Anf. 335 Civilminister ():Herr talman! Som konsumentminister ser jag detnaturligtvis som min uppgift att underlätta förkonsumenterna att göra så rationella val sommöjligt. Ett bra system för att göra prisjämförelserutgör just en sådan möjlighet för konsumenterna.Jag kommer därför att följa frågan noggrant. Jagkommer också att eventuellt ha vissa kontakter,även om jag inte direkt själv kommer att utöva demutan i stället går via . Här pågårredan sådana överläggningar. Vi kan också arbetatillsammans på nordisk nivå i dessa frågor, vilket viockså gör redan nu.Överläggningen var härmed avslutad.50 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellationerna 1992/93:3 och 5Till riksdagenJag vill anmäla att interpellation1992/93:3 om kriminalvården och Lars-ErikLövdéns interpellation 1992/93:5 om åtgärder motden ekonomiska brottsligheten inte kommer attkunna besvaras , somtidigare meddelats, på grund av muntliga frågor ochaktuell debatt i . Jag har kommit överensmed interpellanterna om att besvarainterpellationerna den 20 november 1992.Gun Hellsvik51 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:136 till socialförsäkringsutskottet52 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden1992/93:KU3 Statlig förvaltning m.m.1992/93:KU4 Regionala och kommunala frågorJustitieutskottets betänkanden1992/93:JuU4 Vapenlagen1992/93:JuU5 Straffrättsliga frågor1992/93:JuU6 Processrättsliga frågor1992/93:JuU7 Övergrepp mot kvinnorLagutskottets betänkanden1992/93:LU3 Den svenska hemförsäljningslagensanpassning till EG:s regelverk1992/93:LU5 Upphävande av vissa lagar om ettkontobaserat penningmarknadssystem m.m.Utbildningsutskottets betänkanden1992/93:UbU1 Vissa skolfrågor1992/93:UbU2 Vissa högskolefrågor53 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 16 november1992/93:42 av () tillkommunikationsministern om ökadejärnvägsinvesteringar:Genom trafikpolitiska beslut skapades nyaoch väsentligt ökade utvecklingsmöjligheter förjärnvägstrafik i vårt land. En världsunikorganisation skapades som bl.a. innebar att ensärskild myndighet -- -- inrättades medansvar för infrastrukturen. SJ fick därmedmöjlighet att koncentrera sig på att bedriva trafikenutifrån affärsmässiga principer.En ram om 10 milj. kr. angavs för nyinvesteringarpå stomnätet under . Därmed inleddes en nyjärnvägsepok i Sverige.Det visade sig emellertid snart att ambitionen sattsalltför lågt. föreslog därför densocialdemokratiska regeringen en investeringsplansom för järnvägsinvesteringar i det närmastetredubblade volymen. Den dåvarande regeringenfattade en radstrategiskt viktiga beslut om stora investeringar ijärnvägsnätet. Det gällde utbyggnad avMälarbanan och . Medel anslogsför inledande arbeten på ,Ostkustbanan och samt förupprustning av norra stambanan. Sammanlagtbeslutades då om 7 885 milj.kr. till järnvägar.Det var framför allt två skäl till denna kraftsamlingför järnvägsinvesteringar. Det ena var ambitionenatt långsiktigt öka tillväxten i ekonomin och detandra att minska trafikens miljöbelastning.Investeringarna sattes därför också medvetet in påjärnvägsstråk där det finns stort underlag för såvälperson- som godstransporter. Det är nämligen baradär som järnvägen har klara fördelar framförlandsvägstransporter. Den extremalågkonjunkturen med kraftig ökning avarbetslösheten som drabbat vårt land haraccenturerat behovet av att påskynda storainvesteringar i bl.a. järnvägar.Dessvärre tvingas jag konstatera att den borgerligaregeringen inte visar någon vilja att prioriterajärnvägsinvesteringar. Av de extra medel förinfrastruktursatsningar som beviljatunder innevarande år har mycket blygsammabelopp gått till järnvägarna. Som exempel kannämnas att av 2 200 milj.kr. som riksdagenbeslutade fördelade regeringen bara 150milj.kr. till Banverket.I det nu aktuella krisprogrammet med ca 10 000milj.kr. för bekämpning av arbetslösheten finnsbetydande belopp för investeringar, menBanverket tillåts inte ta i anspråk en enda krona avdetta. Det är synnerligen anmärkningsvärt.Regeringen har inte heller visat någon ambition attpåskynda genomförandet av redan beslutadeprojekt. I vissa fall har regeringens handläggningtvärtom medverkat till förseningar. Det gäller bl.a.Arlandabanan, och har redovisat objekt till en beräknadkostnad av ca 6 000 milj. kr. som skulle kunnaigångsättas med kort varsel. Dessa investeringarskulle verksamt kunna bidra till att minskaarbetslösheten och snabbt förbättrainfrastrukturen, men regeringen har inteanvisat några medel till dessa.Det är enligt min mening ansvarslöst att inte nuutnyttja alla möjligheter till en massiv satsning påjärnvägsinvesteringar. På grund avlågkonjunkturen kan de nu utföras till lägstamöjliga kostnad. Investeringar ger arbetstillfällenför byggnads- och anläggningsarbetare ochmöjligheter till överlevnad för en lång rad företagsom nu hotas av konkurs. Ett förbättrat järnvägsnätbehövs för att öka konkurrenskraft ochekonomiska tillväxt.Jag menar därför att regeringen måste se till attBanverket får möjlighet att sätta igång de objektsom är projekterade. Investeringar som redanbeslutats måste med all kraft nu påskyndas. Vidaremåste ett antal strategiska beslut fattas för att detfortsatta utbyggnadsarbetet inte skall drabbas avförseningar. Det gäller bl.a. följande:-- att utse huvudmän för utbyggnad avArlandabanan-- att besluta om medel för Ostkustbanansanpassning till snabbtågstrafik till -- att slutföra förhandlingarna angåendeVästkustbanans utbyggnad-- att besluta om sträckningen av järnvägen mellanGöteborg och -- att genomföra en rejäl upprustning avstambanan genom -- att besluta beträffande förslaget omBotniabanan-- att avgöra frågan om en riksbangård.Med hänvisning till det anförda vill jag frågakommunikationsminister . Vilka åtgärder är regeringen beredd attomgående vidta för att åstadkomma en snabbökning av järnvägsinvesteringarna?2. När kan regeringen ta beslut beträffande ovanangivna projekt?54 § Kammaren åtskildes kl. 21.32.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 38 § anf.249 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.