prot · GF0970 · 1992-02-26 00:00:00 — Det fordras en mycket mer intensivkamp för att kunna uppnå målsättningarna.Det som är huvudfrågan är: Hur skall manbära sig åt för att omsätta de här konventionerna,som talar så mycket om, i denpraktiska verkligheten? Där är det nödvändigt attvara konkret. Vad är det konkret som regeringenvill göra? Jag nämnde en del exempel på det somjag tycker är viktigt.Det som jag särskilt ville understryka med mittanförande är hur allvarligt det är att vi lägger nedett stort arbete på att beivra vissa ockupationermedan det finns en rad ockupationer runt om ivärlden som vi ägnar litet tid åt. Särskilt allvarligttycker jag att det är att det finns enEuroparådsmedlem, nämligen , somockuperar en annan Europarådsmedlem, nämligenCypern och har gjort det ! Det får inte alls detutrymme som vårt intresse för de baltiska ländernafår.I övrigt ligger det, tycker jag, mycket i vadHolmberg sade i sitt anförande om överbetoningenav i regeringsförklaringen. Det lederregeringen fel. Det skall väl föreställa att man ipraktiken omsätter den s.k. europeiska identiteten.Men det här är mycket betänkligt sett ur demänskliga rättigheternas synpunkt. De mänskligarättigheterna är en global fråga.Anf. 79 Statsrådet ():Herr talman! Något svarade jag på i mitt anförande. Jag har flera gångertidigare klart och entydigt från talarstolsagt att det inte är någon naturlag att man i enmarknadsekonomi står för de mänskligarättigheterna. Jag håller helt och hållet med HansGöran om att det finns gott om exempel påatt så inte är eller inte har varit fallet. Jag sadedärför också att nu när kommunismen inte längreär ett korrektiv är det angeläget att vi håller framkonventionerna som korrektiv.Jag uppfattade mycket väl frågorna i Hans GöranFrancks första anförande, och jag skall svara merakonkret på dem. I den europeiska konventionenom mänskliga rättigheter ingår protokoll nr 6 somförbjuder dödsstraff. I FN har sedan 30 årtillbaka verkat för avskaffande av dödsstraff. År1989 antog ett protokollom dödsstraffets avskaffande. Vi verkar nu frånsvensk sida för att så många länder som möjligtskall ansluta sig till det protokollet.Jag håller helt med om att deti verkligen inte råder den situation som manskulle önska. Men även individer i kan trotsallt vända sig till . Dessa hänvändelserkan leda fram till bindande domar mot Turkiet.Flera fall som anmälts av turkar är underbehandling.Europarådet har upprättat en kommitté mot tortyr.Det första land kommittén besökte för att bl.a.studera situationen i fängelserna var Turkiet.För ockuperade länder gäller så vitt jag förstårreglerna i om krigets lagar.De måste följas. Om dessa lagar kränks genom atten ockupation äger rum reagerar förstås vi i Sverigeför att ockupationen skall upphöra. Jag är denförste att tillstå att man kan reagera mer. HansGöran och jag torde kunna vara överens omatt opinionsbildningen är en viktig faktor. Detdebatterande vi har sysslat med här harkanske rent av något ytterligare kunnat belysa ochunderstryka nödvändigheten av att talet om demänskliga rättigheterna inte bara blir ett tal.Anf. 80 HANS ()replik:Herr talman! Det är bra att säger atthan delar min uppfattning om marknadsekonomi.Men jag tycker det är dåligt att detta inte kommertill uttryck i regeringsdeklarationen. Där sägsingenting om det här som är så viktigt. Det som AlfSvensson och jag nu har talat om när det gäller attmarknadsekonomi inte automatiskt leder tilliakttagande av mänskliga rättigheter och demokratiär en viktig signal. Det samband som man talar ommed en sådan övertro finns inte. Det sagt är bra, men regeringen måste få kritik.Det sade om dödsstraffet är i och försig riktigt. Men det hela står och stampar förmycket i praktiken. gäller det att agera på detbilaterala planet och verka för att länderna ändraruppfattning. Opinionen har självfallet storbetydelse. Jag uppfattade så att det ärvår skyldighet att bidra till opinionen.Det är emellertid de stora länderna som ärviktigast. Det är viktigast att försöka nå framgång ikampen mot dödsstraffet i och i ochdärmed sammankopplade länder.Det nya i mitt anförande -- som jag i alla fall villframhålla själv -- gällde ockupationer. Jag vill än engång understryka att ockupation som ofta övergår iannektering är lika allvarlig som kolonialism.Därför anser jag att man borde ta upp frågan inomdetta område. Man bör även diskutera att stärkakonventionerna på det området. Under folkrättensårtionde -- -- måste man se till att det försen intensiv kamp för att alla ockupationer skallupphöra.Anf. 81 Statsrådet ():Herr talman! Vi är nog helt överens om att även omkonventioner ratificeras är det dess värre inteliktydigt med att de följs. Jag ansluter mig gärna tillpåståendet att detta står och stampar. Jag kandäremot inte hålla med om att regeringen skullevara passiv -- om nu någon vill göra det gällande.I regeringsförklaringen vill jag lyfta framformuleringar som klart och entydigt gör gällandeatt varje individ har ett okränkbart värde. Det finnsuttryckt i regeringsförklaringen på ettutomordentligt klart och entydigt sätt. Det är i sig --vilket jag sade avslutningsvis i mitt anförande --korrektivet till råa marknadskrafter.Tredje vice talmannen anmälde att Hans GöranFranck anhållit att till protokollet få antecknat atthan inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 82 MAJ ():Herr talman! Också jag har frågor till återkommer till dem.Vid flera tillfällen har socialdemokraterna efterlystom regeringen har någon freds- ochnedrustningspolitik. Varken iregeringsdeklarationen eller budgeten har en sådanpresenterats. Inte heller i utrikesdeklarationenfinns regeringens politik presenterad.Utrikesministern säger att regeringen inomFN-systemet fortsätter att driva en aktiv politik pånedrustnings- och rustningskontrollområdet. Menvad innehåller denna politik?En begränsad tjänstemannautredning, som lett tillmånga frågor, presenterades . Om denutredningen är hela regeringens politik eller ej harvi fortfarande inte fått svar på. Menutrikesministern lutar sig betänkligt mot den.Socialdemokratin har naturligtvis ingenting attinvända mot att regeringen fortsätter vår politik påområdet kemiska vapen, icke-spridningsfördraget,stopp för missilteknologi, kraftig begränsning avvanpenhandeln och ESK-processen. Men var finnsden aktiva svenska politiken för att avskaffakärnvapen? Var finns den globala aspekten iregeringens politik? Var finns politiken för attanvända militära resurser för miljön?Den ''europeiska identiteten'', den av moderaternalanserade nya utrikesdoktrinen, betyderuppenbarligen:1. att nedrustningspolitik ersätts av detkalla krigets rustningskontroll, dvs. kontroll avupprustningen,2. att i stället för arbete mot SDI, Stjärnornas krig,skall försöka komma med i denna av strategiska kärnvapen,3. att samarbete med och solidaritet med tredjevärlden upphör,4. att fullständig kärnvapennedrustning ersätts avstöd för ''balanserad minskning av kärnvapen'',5. att kravet om stopp för allakärnvapenprov ersätts av '''', dvs. det somUSA länge krävt, samt6. att aktiv svensk politik för avskaffande avkärnvapen ersätts med en arbetsgrupp för kontrollav kärnvapen och förstärkande av säkerheten ikärnkraftverken.Hur den parlamentariska förankringen avnedrustningsfrågorna skall se ut har vi fortfarandeingen information om. Oppositionen göre sigtydligen inte besvär.Socialdemokraterna har i en särskild motionpresenterat en helhetspolitik pånedrustningsområdet med särskild tonvikt på enpolitik för en kärnvapenfri värld.I korthet slår den fast målet en kärnvapenfri världoch presenterar medlen för att komma dit: ettsnabbt och fullständigt stopp för allakärnvapenprov, icke-spridningsfördraget, icke-användning och olaglighet av kärnvapen, marinkärnvapennedrustning, kärnvapen under FN-kontroll, skrotning av kärnvapen och enkärnvapenfri zon i Norden.Ett snabbt stopp för alla kärnvapenprov har dethittills rått enighet om i . Det ärfortfarande FN:s prioriterade nedrustningsåtgärd.Kärnvapenstaterna , och Englandhar tills nu varit ensamma om att se ett provstopp''''. Utrikesministern sa här atthon i går fått förslag till kemiavtal ochnoga granskar det. Kommer regeringen att likageneröst granska det avtal om ett provstopp, somredan ligger på nedrustningskonferensens bord,även om det är svenskt och framlagt av den förraregeringen? Vilka skäl har regeringen annars attändra en enig svensk politik påprovstoppsområdet?I söndags kunde vi läsa en skrämmande rapport omde medicinska effekterna av kärnvapenproven iSovjet. Det var skrämmande bilder av tregenerationer som blivit tillintetgjorda. sade här tidigare att all politik bordestämmas av mot mänskliga rättigheter. Det fannsingen osäkerhet i Dagens Nyheters ledare.Budskapet i den var klart och otvetydigt: Stoppasnabbt alla kärnvapenprov! Men hur stämmerregeringens ändrade inställning till provstoppet påsikt med att man skall låta de mänskligarättigheterna vara ledande i arbetet?Ställ alla kärnvapen under FN:s kontroll, ochupprätta som ett första steg ett FN-register, krävervi socialdemokrater. Skrota kärnvapen på ett säkertsätt, och återställ förstörd miljö. Detta är teknisktkomplicerat och kostsamt. , som har intresseav att de ryska kärnvapnen förstörs, kunde erbjudasig att finansiera detta och skrota de egnavapensystemen i motsvarande grad. Att återställaden skadade miljön i beräknas kosta 300miljarder dollar.Sovjetiska kärnvapentekniker som är arbetslösakan användas för att rensa upp den miljöskada sommer än kärnvapenproduktion åstadkommit.De har erfarenhet av Tjernobyl- och Kyshtem-olyckorna. borde investera i idéer ochmetoder för detta i genom att använda enbråkdel av redan beslutade medel för detta. Kan viräkna med den borgerliga regeringens stöd för ensådan aktiv och konstruktiv kärnvapenpolitik?Slutligen: Det är över, och någotmilitärt hot kan inte visas mot . Men andrahot mot mänskligheten växer dramatiskt, inte minstdet globala miljöhotet. Att ta till vara och utnyttjamilitära resurser för att rädda eller återställa miljönser vi som logiskt.I vår motion kräver vi att regeringen ställer sigbakom kraven i den särskilda ommilitären och miljön, t.ex. FN:s gröna baskrar förmiljön. Dessa krav kommer enligt ett enigtbeslut i FN att föras fram till om miljö och utveckling i . Kommer den borgerliga regeringen att aktivtarbeta för att dessa konkreta förslag skallgenomföras eller nöja sig med en läpparnasbekännelse till miljöinsatser? Skall de mänskligarättigheterna också prägla den här politiken?Anf. 83 Statsrådet ():Herr talman! När man hör fårman en känsla av att det bara är hon ochsocialdemokraterna som intresserar sig förnedrustning, för att vi skall bli av med kärnvapnenoch alla de fasor som dessa har fört med sig och kanföra med sig. Men så är det naturligtvis inte.Det nämndes att regeringen skulle vara intresseradav att på något sätt dra in i Stjärnornas krig.Så är heller inte fallet. Det var i själva verket så från rysk och amerikansk sida började tala omnågot slags samfälld idé om att ordna det s.k.skyddsparaplyet. Det var i det sammanhanget detfanns anledning för små nationer, också förSverige, att reagera, och det var den reaktionensom måhända kunde misstolkas.Jag tror att det i det här sammanhanget är viktigtatt säga att mänskliga rättigheter inte får röras ihopmed kollektiva rättigheter hur som helst. Dåriskerar vi nämligen med all säkerhet att försvagaskyddet av de mänskliga rättigheterna för denenskilda individen. Var övertygad om, Maj BrittTheorin, att det ligger i intresse --någonting annat vore ju horribelt -- att minskakärnvapnens antal och kärnvapenhotet. Det liggernaturligtvis också i varje regerings intresse attminska militärkostnaderna, så att de resurser somnu går dit i stället kan användas för att skapa entryggare och bättre tillvaro för oss alla.Anf. 84 MAJ () replik: Herrtalman! Nej då, , jag tror inte alls attjag är den enda som intresserar mig för dessafrågor, tvärtom är jag övertygad om att helasvenska folket intresserar sig. Det är inte hellerbara jag som visar någon aktivitet på området. Jaggav faktiskt i mitt lilla anförande en eloge tillregeringen för att man vill fortsätta den aktivapolitiken på en serie områden.Däremot saknade jag en presentation frånregeringens sida av vad man vill göra åtkärnvapnen. Det har kommit ett par signaler frånregeringen när det gäller kärnvapen. Bl.a. har mansagt att man inte skall begära ett stoppför kärnvapenproven, utan att det skall ske på sikt.Detta är politik, och det är trekärnvapenmakter som står bakom det kravet.Världen i övrigt kräver ett stopp förkärnvapenproven.Jag trodde att Dagens Nyheters artikel också nåddefram till regeringen, så att man hade fått klart försig att det faktiskt är en mänsklig rättighet att fleragenerationer människor skall få överleva iSemipalatinsk-området och att det är en mänskligrättighet att kräva att man inte får spela medmänniskors liv, så som man har gjort där och påandra håll i världen. Jag frågade nu om det ärregeringens avsikt att, som sade, låtade mänskliga rättigheterna gälla även på dettaområde.I fråga om Stjärnornas krig var det faktisktstatsministern som gick ut och sade att vi skulleställa oss under detta paraply tillsammans medUSA och . Eftersom det gäller strategiskakärnvapen till skydd mot anfall är min fråga ganskarimlig: Vem skall tillsammans medRyssland och skydda sig mot? Är det deengelska kärnvapnen, är det de franskakärnvapnen, eller är det de kinesiska kärnvapnen?Är det inte en klokare åtgärd, , att setill att kärnvapnen försvinner? Är det inte så attmålet måste vara inte en balanserad nedrustningsteg för steg, utan ett totalt avskaffande av allakärnvapen?För att detta skall bli möjligt är det nödvändigt har en politik. Det är inte så underligt att manundrar vad som händer i den borgerliga regeringen,eftersom vi inte har fått redovisat någonsammanhållen politik på nedrustningsområdet.Kristdemokraterna, och haralltid stått bakom samma politik somsocialdemokraterna har fört fram, men är detmoderaterna som har ansvaret för utrikes- ochnedrustningspolitiken, och vi har inte hört erprotestera mot de tongångar som kommer därifrån.Är det så att ni står kvar vid den politik ni tidigarehar redovisat är jag mycket glad över att få höra deti den här kammaren.Vi skall inte röra ihop mänskliga rättigheter, sadeAlf . Nej, det var inte jag som sade att allpolitik måste stämmas av mot mänskligarättigheter, det var . 85 Statsrådet ():Herr talman! Vi känner till försöken att ställaregeringspartierna mot varandra. Maj BrittTheorin gör här ett tappert försök. Jag kan å allaregeringspartiernas vägnar försäkra om attönskemålen är att befria världen från kärnvapen.Anf. 86 MAJ () replik:Herr talman! Jag är tacksam för det, men jaghoppas att det inte bara för del blirfråga om önskemål utan också ett konkret, aktivtagerande. Då gäller det för kds, för och förfolkpartiet att i regering se till att den politik somformas också har den karaktär som ni står bakom,moraliskt och politiskt. Politik, , ärnämligen inte bara fråga om ord, utan det är ocksåfråga om handling, och det är i mångt och mycketfråga om moral.Anf. 87 Statsrådet ():Herr talman! Jag håller med omatt det är fråga om moral, men det är väl kanskeockså rent av en fråga om att inser sinbetydenhet, och det är väl ändå inte så att densvenska regeringen skulle klara av att fatta ettbeslut som innebar att kärnvapnen försvann frånjordklotet. I så fall hade det beslutet varit fattat förlänge sedan, såvitt jag förstår rent av av ensocialdemokratisk regering.Tredje vice talmannen anmälde att Maj BrittTheorin anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 88 ():står inför snabba och spännandeförändringar. EES och EG-ansökan innebär att vibejakar vår europeiska identitet och blir en del avett större europeiskt sammanhang. Detta innebärspännande möjligheter och utmaningar, men det ärockså omtumlande.Det handlar inte bara om förändringar av regler ochhandelspolitik. Det innebär också efter ,då subsidiariteten skrevs in i grundlagen, att vi gårin i en gemenskap där just subsidiaritets- ochnärhetsprinciperna blir förhärskande. Beslut skallinte tas på högre nivå än nödvändigt. Det innebäratt nationalstaternas roll kommer att förändras ochreduceras. Vissa beslut kommer att fattas påinternationell nivå. Många beslut kommer att förasner från nationell till regional nivå. Kommunernasställning stärks.Nationsgränserna förlorar i betydelse. Redan nuser vi nya starka regioner växa fram utan debegränsningar som nationsgränserna ger.Barcelona----och ----är exempel på framgångsrikasådana. Regionernas styrka växer alltmer i Europa.Regionernas uppgifter blir bl.a. övergripandefysisk planering för exempelvis kreativitetspooler,industricentra, rekreationsområden, infrastrukturmen också utveckling och kunskapsuppbyggandeför tillväxt.Vi har en viktig roll i framtida utveckling.Men vi hämmas av vår nästan medeltida regionalalänsindelning.De framgångsrika regionerna i präglas avatt de har möjlighet att hantera tillväxtfaktorerna.De viktigaste är utbildning och forskning av högkvalitet, goda kommunikationer, främst flyg, samtgoda livsbetingelser i form av bostäder, skolor,fritidsutbud och kultur. De skall dessutom upplevassom naturliga och svara mot samhörighetskänslan,mot den befintliga infrastrukturen och motbefintliga infrastrukturen och motkommunikationsmönstren.Vad innebär det för ? Det innebär att våraregioner skall fungera i en ny miljö. Det är för vårdel inte bara fråga om att av praktiska skäl lösaplaneringseländet i våra storstadsregioner -- iStockholm, och . Det är fråga omatt få fram konkurrenskraftiga ochbeslutskompetenta regioner i den europeiskamiljön.När ville samverka med Schleswig-Holsteinoch blixtbelystes problemet. Vem skulleförhandla för del? Var det tvålandshövdingar, tre landsting, femkommunalförbund, tvåkommunförbundsavdelningar eller 24 kommuner?Vi har kommit snett med det här problemet om vitror att länsdemokrati är en lösning på någraväsentliga problem. Problemen är i realitetenfrämst att fastslå vad regionerna i det kommandeEuropa skall syssla med och vad detta innebär föratt få fram en regionalstruktur som kan både skapatillväxt och samverka med övriga regioner ute iEuropa, främst i Nordeuropa ochÖstersjöområdet.Först när vi hanterat frågan om funktionerna, omEuropaanpassningen, är en finjustering av dedemokratiska styrsystemen en viktig uppgift. Menvi måste börja i rätt ända. Då har vi förutsättningaratt fullt ut ge vårt bidrag till utveckling påalla nivåer. Då har vi förutsättningar för ettframgångsrikt regionalt samarbete.Herr talman! I blir nästa sekel regionernas.Anf. 89 ():Herr talman! Jag tänker i mitt anförande ta uppfrågan om mänskliga rättigheter. Jag har somobservatör deltagit i flera ESK-konferenser. följt de tre mötena om mänskliga rättigheter.Det sista mötet jag deltog i hölls i ochgällde den mänskliga dimensionen. Då lades detbl.a. fram ett förslag om jämställdhet mellan mänoch kvinnor. En del undrade om detta verkligen varen fråga om mänskliga rättigheter. Man enades ialla fall om att det var det.Förslaget, som lades fram av 13 stater -- däriblandSverige --, innehöll 18 väl formulerade delförslag.Tyvärr kunde inte alla ESK-delegater, som förövrigt till huvuddelen var män, ställa sig bakom allaförslag, utan sluttexten blev något urvattnad. Bl.a.försvann kravet på lika lön för likvärdigt arbete,liksom kravet på att kvinnor fritt och på eget ansvarskall ha rätt att bestämma hur många barn de villföda.När vi bevittnar den tragedi som utspelar sig iIrland, där en 14-årig våldtagen flicka förvägrasabort, är det uppenbart hur groteskt ett förbud motabort är.Det är i högsta grad angeläget att fortsätteratt driva kravet om kvinnors rätt att bestämma överantalet barn de vill föda. Det kan med fördel skeinom ESK-processen.I var det en kamrats pappa som våldtog den14-åriga flickan. I andra länder används våldtäktsom tortyr mot kvinnor, vilket bl.a. Amnesty harrapporterat. Våldtäkt eller hot om våldtäktanvänds för att straffa kvinnor för påstådda brotteller för att de skall lämna uppgifter om politisktförföljda personer, t.ex. deras män.En del av dessa kvinnor kommer till ochsöker asyl här, men i de flesta fall skickas detillbaka. Jag har själv kommit i kontakt med ett parsådana upprörande fall, och jag vill nämna ett avdessa.En politiskt aktiv kvinna från blevvåldtagen av en hög militär, som ville tvinga framuppgifter. Hon blev gravid och flydde hit för attsöka asyl. Barnet föddes i . Naturligtvis blevrelationen mellan mor och barn mycket svår, ochpsykologisk hjälp sattes in. skickadeskvinnan tillbaka till . Röda korset, somengagerade sig i fallet som kvinnanvistades i , har sedan hon blev utvisadförsökt få kontakt med henne, men detta har varitförgäves. Man vet inte vad som hänt med kvinnansedan hon återvände till . Så här får det integå till!Jag hörde i en debatt omkvinnor och flyktingar läsa upp en skakandeberättelse om en iransk flicka, som hade gått utanslöja på gatan och blev tagen av polisen och senareockså våldtagen. Hon blev mycket illa behandlad.Övergreppen mot kvinnor i det fundamentalistiskaIran är många, och de strider mot de mänskligarättigheterna.Sedan december 1988 har regelbundetbesöksutbyte med på regeringsnivå. Sist vardet vice utrikesministern som var här på besök,inbjuden av den . Jag tycker inteatt skall bjuda inregeringsföreträdare från länder som så flagrantbryter mot de mänskliga rättigheterna. I stället börman med all kraft protestera mot den här typen avregeringar.Det gäller nu inte bara , utan det finns ävenmånga andra länder, t.ex. och . Även iTurkiet, som av framställs som en förebild fördemokratin i sin region, sker det brott motmänskliga rättigheter. Jag fick just en rapportfrån Amnesty, där man konstaterar att tortyrfortfarande är vida spridd och systematisktförekommande i . Det är framför alltkurderna som råkar illa ut. bör ta uppdenna fråga både i och på denuppföljningskonferens inom ESK, som snart börjari Helsingfors.Det är FN enades om engenerell deklaration om mänskliga rättigheter, mentrots detta förekommer sådana här brott dagligen.De väpnade konflikter som utspelas äger intefrämst rum mellan nationer utan förs inomnationer. handlar det om etniska konflikter.Alla är i princip överens om att det inte är med våldoch krig som man löser dessa konflikter, utan vimåste försöka finna andra metoder. Det gälleralltså att finna metoder för fredliga lösningar. Härtycker jag att borde gå i spetsen och satsa påmedlingsinstitut eller annan typ av centra, där mansamlar information om etniska konflikter och omhur dessa skall kunna lösas. Man bör på det sättetkunna få ett informationsutbyte med andra länder.Sverige har som neutralt land skaffat sig ettförtroende som ett land som vill undvika krig ochdärför också fått uppdrag av FN som medlare. Dentraditionen bör vi bygga vidare på.Sverige har också verkat för etttotalt provstopp. I regeringens rapport om''Nedrustningspolitik och rustningskontroll i en nytid'', som presenterades, får man intrycketatt provstoppsfrågan tonas ned. Tyvärr, AlfSvensson, är det så. Utrikesministern nämnde inteheller den frågan . Det är helt fel signalersom ges från regeringen. Det är just nu merangeläget att sätta press påkärnvapenstaterna.Anf. 90 ():Herr talman! Vilken tid lever vi i? I vårt landmisshandlas och skjuts personer enbart för att dehar en annan hudfärg eller ögonfärg än den s.k.ursvenska. Händelserna påminner mycket om devitas tidigare jakt på indianer eller jakten påfärgade i amerikanska södern.I skall de vita snart folkomrösta för attavgöra om regeringen skall fortsätta samtalen medsvarta grupper om en övergång till demokrati. Devita i det konservativa partiet motsätter sig attlandets svarta majoritet genom en ny författningskall få rösträtt. Folkomröstningens resultat bör,som sagts , därför avvaktas innan nyabeslut om fortsatt sanktionspolitik fattas.Sanktioner bör avskaffas i takt med att målen fördem uppnås. Målen är självfallet att apartheidavskaffas, demokrati införs och mänskliga fri- ochrättigheter respekteras.