prot · GG0925 · 1992-11-17 00:00:00 — Omman inte gör på det sättet händer det lätt att manredovisar slutsatser och sedan får backa.Anf. 149 ():Herr talman! Självfallet kan det när man sitter ochjobbar med en metod och propagerar för den varasvårt att på förhand veta exakt hur olika saker skallutformas i praktiken. Det är därför helt rimligt attutredningarna får jobba färdigt. Vi kommeremellertid att se till att jaga på, så att idéerna ocksåverkställs i praktiken.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1992/93:91 om kärnkraftenssäkerhetsproblemAnf. 150 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att ta initiativ till en offentlighearing kring kärnkraftens säkerhetsproblem.Som ansvarig för kärnsäkerhetsfrågor inomregeringen har jag med anledning av desäkerhetsproblem som uppdagats efter en incidenti givit Miljövårdsberedningen iuppdrag att anordna en utfrågning om säkerhetenoch sårbarheten i det svenska energisystemet.Miljövårdsberedningen är regeringens råd imiljöfrågor och har bl.a. till uppgift att identifieraoch belysa nya miljöfrågor samt att tillföra nyaarbetsformer till miljöarbetet.Utfrågningen kommer att äga rum fredagen den 4december 1992. Avsikten är att, företrädesvisgenom särskilt utsedda utfrågare, ställa frågor tillansvariga för kraftföretag och myndigheter medsyftet att genomlysa kärnkraftens säkerhetsfrågoroch dess roll i det svenska energisystemet.Anf. 151 (-):Herr talman! Det är nu sedan jag ställde minfråga, och den har i verkligheten besvarats långtinnan den här frågedebatten äger rum. Jag ärnaturligtvis mycket glad över det besked som komför om att det skall ordnas enoffentlig hearing.Den oro som jag trots allt kännerhar mer att göra med vad som kan komma att händaefter denna offentliga hearing eller vad someventuellt inte kommer att hända efter dennaoffentliga hearing.Det har ju också sedan frågan ställdes hållits endebatt i med anledning av det inträffade.Det har också i en frågedebatt, därnäringsministern besvarade en fråga från enpartikollega till miljöministern, framkommit att deti regeringen råder delade meningar omkärnkraften, om den skall avvecklas eller om denäven skall utgöra en del i vårenergiförsörjning.Min oro gäller till en del att denna offentligahearing inte, som jag hade föreställt mig, ärresultatet av ett gemensamt fattat regeringsbeslut,där hela regeringen har tagit sig en funderare kringdet allvarliga i de inträffade tillbuden och beslutatsig för att ordna den här hearingen, att användassom underlag för det fortsatta agerandet. I stället ärdetta ett initiativ -- och ett mycket bra sådant -- somsker via Miljövårdsberedningen.Jag undrar därför: Till vad kommer resultatet frånden offentliga hearingen att användas? Finns det ihela regeringen en beredskap för att, om detframkommer allvarliga problem med säkerheten,gå vidare och komma tillbaka till medkonkreta förslag, grundade på denna offentligahearing, eller är den en avledande manöver?Anf. 152 Miljöminister ():Herr talman! Jag beklagar att mitt svar haravlämnats så sent, men precis som fattades beslutet om en offentlig hearingrelativt snabbt.Det som för mig har varit vägledande är att detfinns många frågor som är oklara, inte bara frågorav teknisk karaktär och frågor på säkerhetsområdetutan också frågor som rör sårbarheten i samhället,som en följd av vårt beroende av kärnkraften.Dessa två frågor är därför tyngdpunkten ihearingen. Jag tycker att det är ganska naturligt.Sedan finns det inte plats för så mycket mer om detskall bli fråga om en fördjupning.En annan fråga är vilka som skall inbjudas. Vi haralltså inbjudit hela och många andradärtill. Vi får väl se hur många som kommer. Deviktigaste personerna i sammanhanget ärnaturligtvis de ansvariga i samband med denaktuella händelseutvecklingen, med olyckan iBarsebäck som utgångspunkt och medden därefter följande avstängningen av reaktorer.När jag bestämde mig för att användaMiljövårdsberedningen, där jag är ordförande, pådet här sättet, förankrade jag naturligtvis detta ihela regeringen på en lunchberedning. I så måttoär det självklart att vi gemensamt står för det härinitiativet. I sådana här sammanhang kan man dockaldrig bortse ifrån -- det vore oärligt och detsammasom att hyckla -- att man har olika värderingar. Mendet tror jag inte avgör slutresultatet i det här fallet.Jag har i alla fall utgått från det. Här finns det engenuin känsla för att vi bör söka sanningen och draslutsatser av sådana här allvarliga händelser.Anf. 153 (-):Herr talman! Jag delar verkligen miljöministernsuppfattning om att det här är allvarliga händelser. diskussion som har förts sedan det här händeoch sedan fem reaktorer stängdes av har det frånflera håll framförts att det här måhända bara ärbörjan på de problem vi kan komma att få på grundav att det handlar om gamla reaktorer. Det utgören mycket viktig del av säkerhetsdiskussionen, somjag hoppas kommer att beröras på hearingen.En annan fråga som har diskuterats gäller om detär lämpligt att man återstartar reaktorer innan denoffentliga hearingen har hållits. I den tidigarediskussionen har jag fått klart för mig att det inte ärmöjligt för regeringen -- med den fördelning mellanregering och myndigheter som vi har -- attgöra ett sådant ingripande.Av aktuella mediauppgifter framgår att detkommer att dröja ytterligare innan man kantänka sig att starta reaktorerna. Det finns därförytterligare andrum. Det gör att det kanske trots alltfinns en möjlighet att vidta åtgärder efterhearingen.Anf. 154 Miljöminister ():Herr talman! Regeringen har som sagt att hålla sigtill den delegation som är gjord till myndigheterna.Alla andra sätt skulle innebära ett brott mot lag, idet här fallet i första hand mot kärntekniklagen.Det innebär inte att regeringen aldrig kan göranågot, men det finns en klar uppdelning inomramen för lagstiftningen.Ibland blir jag kritiserad för att jag inte säger rentut vad man skall göra. Jag har dock inte ägnat migåt försök till ministerstyre på det här området. Jagvet sedan gammalt att det är speciellt känsligt justpå kärnkraftsområdet.Jag tror att det är viktigt att vi får den härfördjupade debatten mot bakgrund av hurmyndigheterna har upplevt situationen och hurföretagen har hanterat sitt ansvar. Det är ocksåviktigt att vi därefter är beredda att dra slutsatserbeträffande samhällsutvecklingen framöver i dessvidaste mening.Anf. 155 (-):Herr talman! Avslutningsvis vill jag bara säga attjag tror också att det är oerhört viktigt att man gårvidare med att förverkliga de upprepaderiksdagsbesluten om en avveckling. I detsammanhanget är det att beklaga att uppfattningenom hur brådskande det här är inte delas av helaregeringen. Det är min förhoppning att detta arbetekommer till start ganska omgående.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1992/93:117 om avveckling avkärnkraftenAnf. 156 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att föreslå en lagstiftning för att tvingakraftindustrin att följa beslut attkärnkraften skall vara avvecklad till år 2010.I regeringsförklaringen fastslås attenergiöverenskommelsen ligger fast.Det innebär att de utgångspunkter föromställningen av energisystemet somöverenskommits mellan , Folkpartietoch Socialdemokraterna utgör basen förregeringens energipolitik.I överenskommelsen sägs bl.a. att landetselförsörjning skall tryggas genom ett energisystemsom i största möjliga utsräckning grundas påvaraktiga, helst inhemska och förnybara,energikällor samt en effektiv energihushållning.Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorgom miljön vid användning och utveckling av allenergiteknik.Vidare sägs att omställningen av energisystemetmåste, vid sidan av säkerhetskraven, ske medhänsyn till behovet av elektrisk kraft förupprätthållande av sysselsättning och välfärd. Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilkentakt den kan ske avgörs av resultaten avhushållningen med el, tillförseln av el frånmiljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla konkurrenskraftigaelpriser.Statsmakterna har beslutat om betydande insatserför att utveckla alternativ till kärnkraften. Förnärvarande satsas mer än perår som stöd för utveckling av förnybaraenergikällor, biobränsleeldad kraftvärme,vindkraft och solvärme samt energihushållning.De resultat som uppnåtts genom de pågåendeenergipolitiska programmen redovisas förriksdagen i budgetpropositionen bl.a. baserat pådet underlag som på regeringens uppdrag tas framav . Enligt energiöverenskommelsen skallregeringen därvid förelägga förslag omde ytterligare åtgärder som är motiverade. Åretsbudgetproposition förbereds inomregeringen. Jag är därför inte beredd att nunärmare gå in på regeringens överväganden i dessafrågor.Anf. 157 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Vi är ganska många som är oroliga för attriksdagens beslut om att avveckla kärnkraften till år2010 inte kommer att förverkligas. Denna orogrundar vi ofta på moderata ministrars ochmoderata riksdagsledamöters uttalanden.Näringsminister har bl.a. ifrågasattom kärnkraften kan avvecklas . Närkärnkraftsindustrin menar att man inte behöverrätta sig efter beslut eftersom det intehar formen av en lag, undrar jag om man inte måsteöverväga en lagstiftning.Jag är glad att kunna konstatera att regeringentydligen överväger någonting på det här området.Jag skulle vilja hänvisa till debatten den 12november. På en fråga från sademiljöministern: ''På en energimarknad som äröverfull -- precis den situation vi har iSverige -- har alltid alternativen svårt att ta sig inutan hjälp.'' Det är sant att det har varit svårt föralternativen att ta sig in.Vi kommer aldrig att kunna avveckla kärnkraftenom alternativen inte har fått utvecklas. Det är inteså att tiden har varit för kort när det gäller att tafram alternativ, utan den goda viljan har saknats.Det har fattats en hel del bra beslut som syftar tillatt få fram alternativ. Ett exempel är dessa 500miljoner som stöd. Jag är inte kritisk mot det, menjag ifrågasätter delvis regeringens goda vilja attförverkliga det här beslutet. Därför skulle jagverkligen vilja uppmana miljöministern att driva påför att få i gång en lagstiftning. Jag tror att det ärnödvändigt för att beslutet skall kunnaförverkligas.Anf. 158 Miljöminister ():Herr talman! Jag vet att det är frestande att inledaen debatt om olika inställningar inom regeringen.Jag har ingen anledning att göra det till enhuvudfråga. Jag tar min del av ansvaret och för detsom jag uppfattar som viktigt på det här området.Det gäller bl.a. att skapa en positiv möjlighet. Viskall med andra ord skaffa oss den handlingsfrihetsom vi behöver. Ett viktigt led i detta är att främjaalternativen. Det gäller principiellt inte bara påelområdet utan på energiområdet i sin helhet.Jag tycker att man kan göra en ganska enkel analys.Den baseras bl.a. på det som -- man måste se till att skapa en marknad.Ett sätt att göra det är naturligtvis att främja detsom skall in på marknaden. Det har vi gjort i denhär regeringen i total enighet. Jag hoppas attriksdagen kommer att fatta sina beslut i enlighetdärmed så att vi får i ökadbelastning på det som skall ut.Vi har ett problem. Omvärlden gör nämligen intealltid vad den skall så att det blir lättare urkonkurrenssynpunkt. vi väntar egentligen på ettpositivt EG-beslut när det gällerkondensproducerad el av olika slag.Vi har stimulerat de alternativ som skall in påmarknaden med 1 000 miljoner. Det är återigen enförutsättning att fullföljer de förslag somregeringen har lagt fram. Jag tycker att det är enmycket bra början. Observera att detta har gjortspå ett enda år. Det här är ett sätt att skapamarknadsincitament som är en absolutförutsättning för att saker och ting skall kunnaställas om.Anf. 159 ():Herr talman! Jag vill inte spekulera i olikainställningar i regeringen. Det är känt förallmänheten och för oss alla att har enmycket mer positiv inställning till kärnkraften änövriga partier. har vi fått in ytterligare ettkärnkraftsvänligt parti i , nämligen Nydemokrati.Jag vill bara önska miljöministern all lycka med attdriva frågan om avvecklingen av kärnkraften iregeringen. Jag hoppas att det kommer att leda tillatt beslutet verkligen infrias.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1992/93:137 om PET-lagenoch miljövinsternaAnf. 160 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilkabelägg jag har för att PET-lagen ger miljövinsterjämfört med alla andra alternativ.Riksdagen har understrukit attdet i ett långsiktigt arbete med att förbättra miljönär nödvändigt att minska avfallsmängderna. Dettafastslogs senast budgetproposition (prop.1989/90:100 bil. 16, 1989/90:JoU16). Sparsamhet,hushållning och återanvändning bör varagrundläggande principer för utnyttjandet avnaturresurser och inriktningen avvaruproduktionen. Återanvändning måste därförvara en ledande princip. Att användaengångsflaskor strider mot de mål samhället sattupp.För att tillgodose önskemålet att i ökadutsträckning använda returförpackningar föreslogbryggeribranschen ett system medreturflaskor av polyetylentereftalat, PET, avseddaför återfyllnad. Förslaget remitterades till , som gjorde bedömningen att ettsådant system ligger väl i linje med de mål somriksdagen givit uttryck för när det gäller retur- resp.engångsförpackningar och att det borde införas.Förslaget föranledde regeringen att i december1990 föreslå att anta lagen (1991:336) omdryckesförpackningar. Efter en omfattandeutskottsberedning med bl.a. tillfälle för berördaparter inom näringslivet att yttra sig inför utskottet,antog förslaget.Någon särskild statlig utvärdering avmiljöeffekterna har ännu inte varit aktuell.Anf. 161 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Miljöministern tar upp det långsiktiga arbetet medatt förbättra miljön. Man kommer då in i en mål-och medel diskussion. Målet är att man skallminska avfallsmängderna och hushålla medresurser. Medel för det kan vara sparsamhet,återanvändning, återvinning eller energiutvinning.Jag blir litet konfunderad över att miljöministern isvaret säger att det strider mot de mål somsamhället satt upp att använda engångsflaskor. Dethar i olika utredningar visats att det inte är någonstörre skillnad på återanvändning och återvinningvad gäller PET-flaskor. Den utredning som låg tillgrund för PET-lagen gjordes av . Där sägs att skillnaden ienergiförbrukning inte är av sådan storleksordningatt åtskillnad kan göras. Professor på KTH säger att sett ur transport- ochenergisynpunkt är retur-PET ett felaktigt system. ISvenska folkets miljölexikon sägs: ''Därför är detbättre att ta till vara , sönderdela denoch återanvända den renade monomeren vid nytillverkning av PET. ''Om nu återvinning är lika effektivt somåteranvändning ur miljöhänseende, hur kan dåmiljöministern påstå att användande avengångsflaskor strider mot de mål som samhällethar satt upp?Anf. 162 Miljöminister ():Herr talman! Detta är den absolut övergripandefrågan. Ingen av oss vill väl att flaskor skall hamnai naturen. Det skall finnas en fungerandecirkulation. Ju mindre värdefull man upplever ensak, desto större är risken att man bara lämpar denöver bord. Detta har att göra med vilkaekonomiska styrmedel och stimulanser vi ärberedda att använda för att skapa ett värde utöverdet som går att beräkna i pengar. Miljövärdet,naturvärdet är svårt att beräkna i pengar, liksomvärdet av att man lämnar tillbaka någonting. Det ärsvårt att göra kalkyler av detta slag. Man skallheller inte göra dem så snäva att man bara ser tillsjälva objektet. Jag tyckte att det fanns enbenägenhet hos att göra det.Det handlar om att undvika miljöskador,miljöproblem, och att se till att saker och tingfungerar, helst i ett kretslopp. Man måste varamedveten om att det då gäller att göra s.k.livscykelanalyser. Man måste försöka ta in allaomständigheter i sin bedöming. Det har vi tack ochlov börjat göra mer och mer, och inte bara stirra ossblinda på en detalj eller en enda del i processen,antingen det gäller energi eller att försöka samla inmesta möjliga av det vi använder somförpackningar.Anf. 163 ():Herr talman! Miljöministern tar upplivscykelanalyser. Det är ett hjälpmedel som går attanvända. Men miljöministern vet också att det inteär något fullödigt medel. Det finns många brister idet resonemanget.Det viktigaste är att vi skall försöka lämna tillbaka,och det tar också miljöministern upp. Vi skall inteförorena naturen med dessa plaster. Men man kangöra det på olika vis. PET är ett utmärkt exempelpå det. När mar ser det ur transport- ochenergisynpunkt kan man återanvända, återvinnaoch t.o.m. utvinna energi ur materialet. Jag har litetsvårt att förstå varför man inte skall kunna fåanvända de andra metoderna, utan bara metodenåteranvändning. Den metoden ger inte någravinster i miljöhänseende. Miljöministern kanskekan utveckla sina synpunkter på det.Anf. 164 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill gärna utveckla minasynpunkter. Egentligen lämpar sig inte denna frågaför en debatt av detta slag, med så korta inlägg.Vi håller på att pröva dessa frågor isamband med att vi tar fram den s.k.kretsloppspropositionen. Jag tycker att frågan hörhemma där. Det handlar mycket om de olikaalternativ som finns för olika typer avförpackningar och för olika varor som vi förbrukar,skrotar och sedan helst skall återföra. Detta synsättöppnar för olika alternativ. kan man intebortse från historien, från det förflutna. Gjordainvesteringar åberopas ibland för att man skallbehålla ett system. Det kan t.ex. gälla kärnkraften,där säkerheten ändå talar övervägande emot ettbehållande.Anf. 165 ():Herr talman! Det finns också andra aspekter, sommiljöministern själv tog upp. Enligt en artikel iICA-Nyheter skall man inte ge några ytterligaredispenser från lagen. Då blir det svårt medkretsloppspropositionen, som inte kommer attbehandlas i vår. Om jag förstår miljöministern rättkanske det ändå finns anledning att ge dispenser.PET-lagen tillkom efter överläggningar medSvenska bryggareföreningen och dåvarandemiljöministern . ärdominerande och har marknadsandelar på över60 % när det gäller PET. I behandlingen sades attPET-lagen inte fick leda till ökad koncentrationinom bryggeriindustrin. har nukonstaterat att lagen medför en allvarligsnedvridning.Om man nu stoppar ytterligare dispenser från PET-lagen kommer de små bryggerierna, framför allt iglesbygd, att vara hotade. Det kännermiljöministern till. Man talar om att 100--150människor kommer att mista sina arbeten.Om nu återvinning är lika effektivt somåteranvändning ur miljösynpunkt, ärmiljöministern beredd att ändra PET-lagstiftningen?Anf. 166 Miljöminister ():Herr talman! Det har kommit fram nya metoderunder den här korta tiden. I bl.a. Nederländernafinns det exempel på hur man kan återvinnamaterial ur PET-flaskor.För mig är detta inte någon prestigefråga, utan enmiljöfråga där olika helheter skall vägas in. Sedanfår man göra det bästa av situationen. Om mandessutom har haft möjlighet att lära averfarenheter, skall man naturligtvis ta till vara denmöjligheten.Och för att vara litet ironisk: Jag har också noteratatt många fler är mycket mer positivt inställdatill små bryggerier än under hela denstrukturrationaliseringsprocess som dessförinnanhar ägt rum. Det är positivt.Anf. 167 ():Herr talman! Det är bra. Vi har tillsammans sagt attvi skall värna om de små företagen, och det hoppasjag att vi skall kämpa för.Miljöministerns inlägg var positivt. Jag gläder migöver att detta inte är någon prestigefråga, utan attdet är miljöfrågorna som står i främsta rummet.Det är riktigt att det finns system i både Hollandoch andra länder, såsom ochStorbritannien, vilka har parallella system. Jagtolkar miljöministerns svar så, att det finnsanledning att genomföra förändringar av PET-lagen. Har jag tolkat det hela på rätt sätt? Ärmiljöministern positivt inställd åtminstone till mintolkning?Anf. 168 Miljöminister ():Herr talman! Vi skall avrunda debatten. Svarkommer i samband med att förslaget tillkretsloppsproposition remitteras till lagrådet, isjälva propositionen och i samband medbehandlingen av de ärenden som finns påregeringens bord. Jag kan inte här och just nuföregripa besluten i dessa ärenden.Anf. 169 ():Herr talman! Tack så mycket, miljöministern. Jaghoppas att vi kan återkomma till den här frågan.Det kommer i vilket fall som helst jag att göra.Dispensförfarandet går ju ut nu till nyår, och det ärmånga som berörs. Jag har tolkat det så, attmiljöministern är mycket positivt inställd. Tack försvaret.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1992/93:160 omförpackningsskattenAnf. 170 Miljöminister ():Herr talman! har frågat statsrådet vad regeringen har för avsikt att göra föratt underlätta fortsatt god återvinning avreturburken.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Förpackningsutredningen föreslog i sittslutbetänkande (SOU 1991:76) Förpackningarnaoch miljön bl.a. att dryckesförpackningsskattenenligt lagen (1984:355) om skatt på vissadryckesförpackningar skall tas bort. Skattensutformning strider dessutom mot Sverigesåtaganden inom ramen för . Mot denbakgrunden övervägs frågan om en avveckling avdenna skatt i regeringskansliet.Anf. 171 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Jag ställde frågan till skatteministern och inriktademig på förpackningsskatten. Jag blev glad när jagfann att miljöministern skulle lämna svaret ochtrodde då att jag skulle få ett helt positivt svar.Måhända blev jag något besviken över att frågan''övervägs'', som det står i svaret.Jag hoppas att miljöministern kan hålla med om attdet är paradoxalt att ju bättre det går att samla inburkar, desto sämre blir ekonomin, när vi nu harblivit så duktiga på att samla in burkar här i vårtland genom Returpack, som sköter hanteringenmed återvinning. Denna omöjliga ekvation kannaturligtvis inte fortsätta att hålla i längden.Returpack har gjort uppvaktningar och ansökt omatt man skall bli befriad från burkskatten. Hittillshar varken eller skatteministernkunnat bifalla denna ansökan.Jag är inte helt okunnig om att det är enkretsloppsproposition på gång, och det var därförsom jag ställde min fråga. Dessutom har jag följtdiskussioner som har förts i media. Jag ville gemiljöministern chansen att här i kammaren lätta påförlåten och medge att också han är orolig och attdetta är en felaktig och nästan vansinnigbeskattning, som i det här läget borde avskaffas såfort som möjligt.Jag ger miljöministern ånyo en chans att ändrauttrycket ''överväga'' till att litet mer precist säganär denna skatt kommer att avskaffas. Det är ju enproposition på gång. När kommer den påriksdagens bord? När kan denna lagstiftning bligällande?Anf. 172 Miljöminister ():Herr talman! Arbetet i regeringen är inte såfördelat att en del delar ut gåvor medan andra stårför obehagligheter. Det går mer sofisitikerat till änså. Det kan jag lova.När jag så att säga i andra varvet fick frågan omReturpacks ekonomiska problem, var min hållbaramotivering för att inte besvara frågan konkret attägarna har ett förstahandsansvar. Det är klart att enförändring av dryckesförpackningsskatten skullekunna ändra Returpacks förutsättningar. När mannu har lyckats komma upp i så hög återvinningsgradbidrar skatten -- precis som säger -- tillatt något öka kostnaderna. Det är i avvaktan på attregeringen finner den så att säga riktiga syntesen avönskemålen från Returpack ochfinansieringsmöjligheter för att täcka den intäktsom dryckesförpackningsskatten svarar för som jaguttryckte mig så principiellt som jag gjorde i mittfrågesvar.Anf. 173 ():Herr talman! Det är riktigt som miljöministernsäger, att det är ägaren som har ansvaret. Men despelregler som ägaren har att arbeta efter är alldelesorimliga. Vi som lagstiftare och även regeringenhar anledning att mycket snabbt agera.Balansen för Returpack ligger vid , men ärman uppe vid . har uttalat attåtervinningen skall vara . Det kan intefortsätta så här. Det har blivit litet grand av enlivsfilosofi att man samlar in burkar, och det skall vivara glada över.