prot · GG0941 · 1992-12-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:41Onsdagen den 9 decemberKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 december.2 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:97 till jordbruksutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1992/93:KU11Skatteutskottets betänkanden /93:SkU2--SkU5 och betänkanden /93:JuU11,JuU13 och betänkande 1992/93:LU10Försvarsutskottets betänkanden /93:FöU2--betänkanden /93:SoU7 ochSoU8Utbildningsutskottets betänkanden /93:UbU4och betänkanden /93:TU5--TU7,TU9 och betänkanden /93:NU12,NU13 och betänkanden /93:BoU4,BoU5 och BoU9Meddelande om samlad votering.Förste vice talmannen meddelade attkulturutskottets betänkande KrU7,utrikesutskottets betänkande UU1, lagutskottetsbetänkanden LU14 och LU15, skatteutskottetsbetänkande SkU9 samt försvarsutskottetsbetänkande FöU5 skulle avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.4 § betänkande1992/93:KrU7 Filmpolitiken (prop. 1992/93:10).Anf. 1 ():Herr talman! behandlar vi kulturutskottetsbetänkande KrU7 angående filmpolitik. Jag villbörja med att yrka bifall till reservation nr 3. Iövrigt står vi Socialdemokrater bakom vårareservationer, men vi kommer på grund av tidsskälinte att yrka votering på de övriga.Herr talman! Det är mycket bra att alla intressenteri detta land enats och att ett filmavtal äntligen harkommit till stånd. Vi Socialdemokrater anser attfilmen skall vara en självklar del av kulturlivet,motsvarande det som gäller för musik, teatrar ellermuseiverksamhet. Det är också viktigt att filmenblir en del av det lokala kulturlivet. Här kommer enmycket viktig faktor in i bilden, nämligen denlokale biografägaren.Det är angeläget att man ute i kommunerna tar ettansvar även för filmfrågorna och bioverksamheten.Att ha en bra svensk filmproduktion är livsviktigtför att kunna behålla en biografkultur i det härlandet.Jag kommer själv från en liten ort med ca 1 500invånare, och jag kan se hur angeläget det är att detfinns film eller bio. Killarna på Folkets huskör sin bio , onsdag och söndag.Det är inte alltid så många i publiken, men det ärolika publik varje gång. Hitintills har de lyckats attklara av att hålla en ny, fräsch och modernrepertoar, och man får filmerna snabbt efterpremiärerna i storstäderna.I dessa småorter saknas ofta den kommersiellaförutsättningen för att kunna visa film. Det som göratt man får se film på dessa småorter är ettbrinnande intresse för filmen hos de eldsjälar somfinns. De ger oss andra människor möjligheter tillkulturella upplevelser på filmens område. De sertill att det finns biografer i våra Folkets hus eller ibygdegårdar och andra samlingslokaler.Det är mycket förvånande att regeringen ipropositionen inte belyser eller lyfter fram denlokala biografens roll. Detta saknar vi.Herr talman! Jag kommer att uppehålla mig vidden del i propositionen som tar upp import av filmför vuxenpublik. Vi Socialdemokrater anser attFilminstitutets import av vuxenfilm är av mycketstor betydelse och bör finnas kvar och inte somregeringen föreslår i propositionen avvecklas.Alltsedan man började med verksamheten påFilminstitutet har ett flertal stora regissörer från enrad olika filmländer introducerats för svenskpublik, regissörer vilkas filmer vi svenskar annarsinte skulle ha fått oss till del. Vad man nu gör är attrycka bort en sten från bygget. Men det blir intebara ett hål efter den stenen. Man förstör mycketmer.Det blir inte som drabbas värst, utandet blir filmpubliken i vårt avlånga land. Det är denfilmpublik som genom har gettsmöjlighet att se ''smal film'', eller som man ocksåkan kalla det, film från udda länder. Ett uttryck somofta används i dessa sammanhang är ''icke-amerikansk film''. Det är sådana filmer man hargett publiken möjlighet att se.För filmpubliken kommer utbudet att kraftigtbegränsas när rätten att importera vuxenfilm tasfrån . Det kommer att bli ett mycketmindre utbud till filmklubbarna i landet och andrasom visar kvalitetsfilm när importen avvecklas.Filminstitutet arbetar i första hand på vad vi kallarsvårbearbetade marknader, t.ex. Fjärran östernoch Latinamerika.Vi Socialdemokrater ser också i förlängningen attutbudet av importerad barn- och ungdomsfilmkommer att förändras då vuxenimporten stoppas.Risken är att utbudet för barn och ungdomar blirmindre på grund av att försvinnerfrån vuxenarenan. Man får inte samma möjligheteratt upphandla och förhandla om barn- ochungdomsfilmer.De låga kostnader som har i dagberor till stor del på att man har en upparbetadmarknad. Den har sedan man startade för tjugo årsedan omfattat i stort sett hela världen. Man harmycket stor vana vid att förhandla medimportörerna och ett kunnande om vad somerbjuds runt om i världen. Det har mycket storbetydelse även för de fristående importörer somfinns, och som även måste finnas, attFilminstitutet är ett komplement på marknaden.Just nu har vi en rad fristående importörer vilka harbreddat repertoaren. De förser i första handstorstäderna med kvalitetsfilm. Men det är, minavänner, inte särskilt länge sedan det varannorlunda. Enskilda importörer är bräckligare änFilminstitutet, även om de får hjälp och stöd påvägen. Det är viktigt att se och övrigaimportörer som komplement till varandra och intesom konkurrenter.Jag har litet siffror om filmimporten för vuxnaunder 1991--1992. Fristående importörer som fåttstöd av importera smalkvalitetsfilm har importerat 12 filmer till ettgenomsnittspris av per film. Filminstitutethar importerat 14 filmer till ettgenomsnittspris av per film.Herr talman och ärade ledamöter! Vad kan manutläsa av detta? Jo, att risken är mycket stor attfilmimporten till minskas på grund avförslaget i regeringens proposition. Att mindreantal filmer importeras till ett högre pris per film,är det vad som är meningen med svensk filmpolitik?Vi Socialdemokrater anser att motiven för att lägganer import av vuxenfilm verkar varaav ogenomtänkt natur.Det handlar inte bara om att plocka bort enbyggkloss. För oss socialdemokrater handlar detom att fler människor skall få tillgång till ett brettutbud av smalfilm och till en kulturellfilmupplevelse från andra länder.Anf. 2 ():Herr talman! Vi i ser medtillfredsställelse på de största delarna av det härfilmavtalet. Vi tror att det kommer att ha en positivbetydelse för svensk film och filmvisning framöver.Det är bara på en punkt som vi är tveksamma. Detgäller avvecklingen av Filminstitutetsimportverksamhet. Vi tror inte att det gagnarsvensk filmpublik att i ett slag lyfta ut den härverksamheten från område.Därför vill jag deklarera att vi står bakomreservationerna 3,4 och 5, men eftersom densocialdemokratiska representanten bara har yrkat bifall till reservation 3,nöjer också jag mig med att göra det.Anf. 3 ():Herr talman! Filmens historia ärkort. Det har faktiskt bara funnits rörliga bilder iungefär . Det var somkom på tekniken att visa rörliga bilder. Först ficktittarna själva rulla fram sina bilder i tittskåp. Påden tiden var filmerna ungefär en minut långa. Devar ofta farsartade. Det fanns t.ex. titlar som Skoj itvättstugan. De var mycket omtyckta. blevdet rörliga bilder på duk. De filmerna var cirka tiominuter långa.Det var faktiskt först somfilmen på allvar blev ett folknöje för en stor bredmassa. före TV:s genombrott stodfilmen på sin höjdpunkt. I gjordes dåungefär 80 miljoner biobesök. Ute i var detfaktiskt fråga om 3 miljarder. hade då25 000 biografer.Men allteftersom TV har vunnit insteg i de svenskahemmen har biobesöken dramatiskt minskat. Förraåret var de nere i 15,7 miljoner besök på ungefär900 biografer. Under filmens höjdpunkt gjordeman 20--40 filmer . är vi nere i 15--20.Före 1951 fanns det inga statliga bidrag tillbiografverksamheten. Den var i stället belagd mednöjesskatt. kom det första avtalet, och manavskaffade nöjesskatten. Biografer med fler än femföreställningar skulle erlägga avbiljettintäkterna till det då nya Filminstitutet.Stiftelsens syfte var då som att främja svenskfilmproduktion.År 1982 ändrades avtalet och videobranschen komin som en ny avtalspart. Varje hyr- och köpkassettskulle ge en avgift till Filminstitutet.Det var inte bara TV som minskade antaletbiobesök. Det var också de ökade kostnaderna.Den breddade momsen och videomarknadenstillbakagång gjorde att fick alltmindre resurser.Ute i var situationen likartad, men imotsats till de övriga kulturaktiviterna inom EGkom faktiskt filmen tidigt in i diskussionerna i ochmed att den sågs som en industri.Industriproduktionen av film har på det sättet längefunnits med i EG-diskussionen. Man har fått stödtill olika samarbetsformer m.m.Jag tycker därför att det är viktigt med detta nyafilmavtal och att statens stöd till film delas upp idessa två nya anslagsformer,nämligen dels stöd tillfilmproduktion, dels stöd till filmkulturellverksamhet. På det sättet lyfter vi fram att det är enviktig och kostnadskrävande verksamhet attproducera svensk film.Utskottet stöder regeringens uppfattning att vårtbegränsade språkområde behöver en kompetensnär det gäller att producera film. På det sättet kanvi skapa en svensk filmidentitet. Svensk film harockså visat att vi har kvaliteter som är värda attvisas inte bara i utan också utomlands.Dessutom behövs det en svensk filmproduktionsom motvikt mot all den utländska film som vällerin över landet.Det är dyrt att producera film. En vanlig svenskspelfilm kostar 10--. Det kräveratt finansiärer måste ställa upp med ett så stortbelopp om man vill lansera en ny filmskapare iSverige. Om vi jämför det med vad det kostar attlansera en ny svensk författare -- det kostar upp till200 -- är det en mycket stor skillnad påinsats.Ett annat problem när det gäller svensk film är attmycket få filmer spelar in sina kostnader.Genomsnittet brukar vara två . Det här årethar det varit Änglagård och Jönssonligan. De harkommit upp i besökssiffror på ca 600 000. Det ärungefär vad som behövs för att en film skall gå runt.I vanliga fall är det 5 000--100 000 besökare på ensvensk film.Därför är det glädjande att det här nya avtaletverkligen ger möjligheter att producera svensk filmoch också att distribuera och marknadsföra denproducerade filmen. Ett av skälen till att detta kanske är att det nu blir ett samarbete på hela detaudiovisuella området. Det handlar om distributioni biografledet, men även om gemensam TV-visning.Genom det nya avtalet, som löper från den 1januari 1993 fram till ,kommer t.ex svensk television att ställa upp meddrygt till samarbetsprojekt.Svensk TV och nordisk television går in med nyapengar, ungefär dubbelt så mycket som tidigare.Kassettavgiften finns kvar.Det intressanta med det nya filmstödet är inte baraatt det ökar och att staten går in med 31 miljonerkronor till, utan också att det kommer att delas utpå ett nytt sätt. Vi kommer att få konsulenter efterdanskt mönster vilka kommer att anställas avinstitutets styrelse. Dessa kommer att ge stöd tillfilmer på konstnärliga grunder. De kommer att fåstor frihet inom en begränsad ram att välja ut olikafilmprojekt.75 % av stödet skall gå till förhandsstöd. Detkommer att vara återbetalningspliktigt när filmenhaft 110 000 besökare. av pengarna tillfilmproduktion skall gå till efterhandsstöd. Detbörjar utgå när filmen har haft 30 000 besökare.Det skall inte betalas tillbaka.Utskottet stöder självfallet dessa förslag. Vi tyckerockså att det är mycket bra att filmen på det härsättet kommer att få möjligheter att på nytt blikonkurrenskraftig.Vi stöder också regeringens förslag att medverkatill att bilda en stiftelse. Vi tycker att det är riktigtatt inte skall ägna sig åt sådanverksamhet som kan bedrivas av andra på ett bättresätt. Därför stöder vi förslaget att köp av vuxenfilmskall avvecklas.Vi tillstyrker också den andra delen av stödet,nämligen stöd till filmkulturell verksamhet. På detsättet kommer staten att inhandla de tjänster somman tycker är värdefulla av institutet.Detta kommer att bli en genomlysning av denverksamhet som förekommer. I den första delenkommer arkiv-, publikations- ochinformationsverksamhet, verksamhet inriktad påbarn och ungdom liksom också finansieringen avinstitutets verksamhet att beröras.Utskottsmajoriteten stöder också regeringensförslag om att staten skall behålla ansvaret förfinansieringen av stöd tillkortfilmsproduktion.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1och i övrigt bifall till utskottets hemställan.Anf. 4 () replik:Herr talman! anförande var mycketbra vad gäller filmens historia, hur filmen harkommit till och hur den har utvecklats fram till . Jag kan helt instämma i den delen. Men jaghade också förväntat mig att skullebelysa några av de punkter där vi har haft skildaåsikter i utskottet.Jag vill ställa en fråga till . Jagtalade i mitt anförande om en prisskillnad mellanolika filmer. Filmer som importerats avdistributörer som har fått stöd av Visningsnämndenkostade i genomsnitt , medan de filmersom självt har förvärvat kostade39 . Det är alltså i runt tal en skillnad om ca50 000 kr.Kommer ni att fatta ett sådant beslut ikammaren, , som gör det dyrareatt importera vuxenfilm till och som gör attimporten av barn- och ungdomsfilm begränsas?Om man slår undan ett ben, faller ju flera. Jag voretacksam för ett svar på detta.Anf. 5 () replik:Herr talman! menar att detkommer att bli mycket dyrare nu när vi skall fåandra importörer av vuxenfilm. Det finns mångaåsikter om denna fråga, och jag vet attSocialdemokraterna har denna uppfattning. Vi iutskottsmajoriteten delar den inte, och det berordelvis på att man kan räkna på många olika sätt.Det sätt att räkna som ni har föredragit gör att detser billigare ut än när man räknar på Filminstitutetssätt. Man kan också räkna på annat sätt, och våraberäkningar visar att import avkvalitetsfilm är både dyr och ineffektiv. Ungefär 20personer arbetar med den här verksamheten, till ennettokostnad om 4,5 miljoner kronor.Vi tror att filmerna kan tas in till på ettmycket bättre sätt genom de olika företag somredan nu finns, t.ex. Triangelfilm, ellerRiksföreningen . De kunskaper ochkontakter som redan finns hos kanmycket väl komma dessa till godo.Jag vill också peka på en annan sak som jag tyckerär mycket viktig. tog uppfrågan om kvalitetsfilm och talade för ickeamerikansk film. På den tio i topp-lista somfilmtidningen har gjort upp kan man sevilka filmer som har fått högs.k. Av den framgår att av Triangelfilmsfilmer har 1990 sju kommit högst på listan.Sandrews och SF har fått in fem resp. tre filmer ochFilminstitutet två. Detsamma gäller , dåTriangelfilms filmer fick sju högsta poäng men avFilminstitutets filmer bara en.Jag är faktiskt oroad över att inte ens kritikernatycker att har lyckats med sin import.Jag står därför självfallet kvar vid mitt yrkande ombifall till utskottets förslag och hoppas attfilmimporten i skall bli bättre.Anf. 6 () replik:Herr talman! sade att det finnsmånga åsikter om importen av vuxenfilm, och vihar kanske olika källor.Jag vet också att ofta vill stå förmångfald och vill att människor skall kunna nås avandra kulturer. Vikten av att själv kunna väljabrukar ibland vara ett honnörsbegrepp förmoderater, och mot den bakgrunden tycker jag attdet är viktigt att importen får vara kvar hosFilminstitutet. Med det kontaktnät som man harupparbetet och med den förhandlingsvana somman har kommer vi då att kunna få ett mycketstörre utbud av icke amerikansk film och film frånavlägsna kulturer som det är viktigt att vi får se häri Sverige.Jag undrar om ni moderater verkligen är medvetnaom att ni i viss mån begränsar mångfalden med detbeslut som ni nu vill fatta. Man kan inte fatta ettbeslut bara av principiella skäl. Jag tror att det ärlitet dåligt genomtänkt, och jag hoppas att ni skalländra er och rösta på våra förslag i stället.Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag talar inte bara för Moderaternautan för utskottsmajoriteten, . Vihar precis som haft tillgång tillmånga olika uppgifter. En av svårigheterna när detgäller just har varit att det varit svårtatt se vad som varit intäkter, utgifter och kostnader.Det kan vara en av förklaringarna till att vi ser litetolika på detta.Det andra skälet till att vi vill ta upp denna fråga äratt har fått mycket hård kritik för har bedrivit denna verksamhet på ett ickekonkurrensneutralt sätt. har kunnatresa runt till filmfestivaler och köpa in film direkt,vilket de olika företagen inte har kunnat göra. Dehar först måst resa hem och fråga Filminstitutet.Det kan vara en av förklaringarna till att det i ertunderlag ser ut som om det skulle vara billigare attköpa in film genom Filminstitutet.Vi skall också komma ihåg att filmimportörernakommer att få ett stöd om . Detär en förstärkning med iförhållande till vad som gäller . Jag tror attutbudet av kvalitetsfilm kommer att öka i Sverigeefter det nya avtalet, inte tvärtom.Dessutom förutsätter jag att Filminstitutetsamverkar med andra aktörer som kommer attimportera vuxenfilm. ville säga attäven barnfilmen skulle komma i ett sämre lägegenom det nya avtalet. Det tror jag inte, särskiltinte nu när staten tar över ansvaret.Förste vice talmannen anmälde att MonicaWidnemark anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 8 ():Herr talman! Först vill jag säga att jag är mycketnöjd med den satsning på filmen som görs i och meddetta beslut. Film är en viktig del av vårt kulturliv.Men filmen är också mycket betydelsefull föryttrandefriheten och opinionsbildningen, och denblir än viktigare i de hårda tider som vi lever i.Opinioner kan påverkas och vändas med hjälp avden rörliga bilden. Att ställa filmen i mångas tjänstär därför en mycket viktig demokratisk handling.Men filmen måste också kunna bli en viktigkulturyttring i hela . Faktum är att denprofessionella filmproduktionen i vårt land av olikaskäl är koncentrerad tillStockholmsområdet. Filmen är mycketkommersiell, och detta har naturligtvis inneburit engeografisk koncentration. Möjligheterna förfilmare att finansiera sina projekt och arbetautanför är mycket små. Detta ärorimligt, och det är hög tid att en ändring kommertill stånd, så att även filmskapare får möjlighet attyrkesmässigt arbeta i den kulturella ochgeografiska miljö som är filmarens egen, med alltvad det innebär. Jag tycker att även dettaförhållande är mycket viktigt för vår demokrati.Herr talman! Jag har svårt att förstå varförambitionen att stödja regional kultur skall göra haltvid filmen. var stödet tillregionala kulturinstitutioner en viktig del av denstatliga kulturpolitiken. Jag hoppas att det är såfortfarande. Det statliga stödet var dessutom avavgörande betydelse för regionernas egnasatsningar på kultur. Regionala kulturpolitiskainsatser ses också numera som självklara ochviktiga delar av den samlade kulturpolitiken, menockså i arbetet att bygga upp hela landet. Det finnsdärför nu skäl för att även den statliga filmpolitikenskall ta sikte på insatser på regional nivå.På flera olika håll i landet pågår för närvarandediskussioner om regionala satsningar även påfilmens område. Avsaknaden av en statligfilmpolitik, som även innefattar satsningar påregional nivå, har motverkat att diskussionerna harlett fram till konkreta förslag och insatser. Ettundantag är , där bildandet av FilmpoolNord är ett konkret uttryck för en regionalt baseradfilmproduktion.I Filmpool Nord samverkar såväl regionala somlokala organisationer och myndigheter, allt i syfteatt stödja filmproduktion med anknytning tillNorrbotten för nationell och internationelldistribution. har Filmpoolen byggt uppett fungerande nätverk mellan filmarna i regionenoch även fördelat ekonomiskt och tekniskt stöd tillett flertal filmproduktioner i länet. Pengarna somsatsats kommer från regionala instanser, menSveriges Television har centralt också helt nyligenbeviljat produktionsstöd till Filmpool Nord.Även i finns nu långt framskridnaplaner på att vidareutveckla befintligmediaverkstad till ett regionalt filmcentrum.I de senaste årens anslagsframställningar harFilminstitutet begärt särskilda medel för stöd tilletablerandet av regionala filmverkstäder. Iregeringens proposition om film- och videoavtaletoch statens stöd till filmkulturella verksamheteranvisas inga sådana särskilda medel. Förvånat läserjag att regeringen anser att det inte finns entillräckligt genomarbetad behovsanalys som grundför införandet av ett sådant stöd. Detta anförregeringen trots att Filmverkstaden i Stockholmredan nu får frånFilminstitutet. Här finns behov!Den passiva hållning regeringen intar i frågan omregional filmproduktion svarar inte mot detfaktiska behov och intresse som finns runt om ilandet. Det finns heller inte kultur- ochmassmediapolitiska skäl att avvisa tanken påregionala satsningar på filmområdet. Därför är detmin bestämda åsikt i motionen att regionalfilmproduktion bör få del av de medel som tillförsfilm- och videoavtalet. Jag avser den motion somjag har väckt och som behandlas i det härbetänkandet.Herr talman! Det är tur att vi har kulturutskottet.Ett enigt kulturutskott har visserligen avstyrkt vårmotion. Det beklagar jag. Men utskottet harsamtidigt på ett mycket tillmötesgående sätt hävdatvikten av regional filmproduktion. Utskottet anföratt det är ''angeläget att det finns godaförutsättningar för filmproduktion i regionerutanför . Utskottet förutsätteratt möjligheterna till sådan produktion tas tillvara.'' Jag tolkar detta som en uppmaning tillFilminstitutet och till regeringen att sökamöjligheter att stödja regional filmproduktion.I utskottets betänkande tas också frågan omkonsulenternas arbete upp. Man förutsätter attderas arbete skall utvärderas. Jag tar för givet attderas arbete -- i utskottets anda -- också utvärderasi ett regionalt perspektiv.I filmavtalet stadgas att styrelsen för Filminstitutetskall beakta behovet av dokumentärfilm, av nyaoch yngre filmares utvecklingsmöjligheter och avkortfilm. Jag tillstyrker livligt att en konsulent skallfå ett särskilt ansvar för dokumentär- och kortfilm.Jag ser också fram emot den filmkulturellautredning skall göra på regeringensuppdrag, och jag understryker utskottets meningatt filmens roll i det lokala kulturlivet bör bliordentligt belyst.Herr talman! Vår motion har inte tillstyrkts avutskottet. Men jag uppskattar att utskottet har tagittill vara våra tankegångar på allvar och understrukitvikten av regional filmproduktion. Somriksdagsledamot har jag lärt mig att ha tålamod.Det skall räcka ett tag till i denna fråga, men jag villganska snart se handling både från regeringen ochfrån Filminstitutet.Svensk films framtid förutsätter, enligt min mening,att filmare i hela landet har likvärdiga möjligheteratt utvecklas och att producera alla typer av film --för regional, nationell och internationell publik,men producerad inom och utifrån filmaresförankring i många regioner, kulturer ochbefolkningsgrupper.Jag yrkar bifall till den socialdemokratiskareservationen 3 och i övrigt till utskottetshemställan.Anf. 9 Kulturminister ():Herr talman! Det är faktiskt ett ganska stort beslutsom kommer att fatta . I ofärdstider,där alla brottas med ekonomiska problem inteminst i de offentliga budgetarna, har regeringenföreslagit, och skall fatta beslut om, 63nya till svensk filmproduktion. Jagtycker att det är en kraftig markering frånregeringens och sida, och det visar attåtminstone staten anser att kulturen är mycketviktig. Det här innebär också signaler till andraaktörer i samhället som är engagerade ikulturfrågor.Riksdagen har , på förslag avregeringen, fattat en rad viktiga beslut för att hävdakulturens ställning även när det är ekonomisktbekymmersamt i samhället. Det gäller dels denreformbudget som löper, dels att det gick attundvika att lägga in de specialriktadekulturbidragen i den s.k. kommunala påsen.