prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — Det förverkligar det som vi iNorden ofta har försökt, en gång i litet merorganiserad form genom Nordek. Det kom ganskalångt, men gick i slutänden inte i hamn. Jag tyckeratt vi skall ha detta perspektiv framför ögonen närvi diskuterar EES-frågan och går till beslut.En reflektion vill jag göra över den debatt som harvarit, den debatt som är och den debatt somkommer inför EG-beslutet och EG-medlemskapet.Av naturliga skäl koncentreras nyhetsförmedlingenpå det som är nytt. Det nya är ofta att finnaskillnader mellan EES- eller EG-regler ochsvenska regler och naturligtvis att koncentrera sigpå de områden där vi tycker att vi har löst sakenklokare än vad EG har gjort. Därmed skulle vikanske få anpassa oss delvis i negativ riktning.Det är klart att det finns sådana områden. Detkanske också är rätt och riktigt att de förs fram idebatten. Jag tycker t.o.m. att det kan vara bra attvi har haft en sådan granskningsdebatt. Det gör attSverige inte kommer att gå in i samarbetet naivt ochmed orealistiskt skönmålade förhoppningar.Likväl måste man i slutänden ställa de härdetaljdebatterna mot helheten. Vi får inte glömmabort att EG och EES , ,bidrar till den europeiska freden, det europeiskavälståndet. Det är en oerhört viktig uppgift. Det äringen nyhet, för de gör det . Därför kandet inte bli någon löpsedel eller rubrik i någontidning. Men det är detta vi i slutänden har att vägamot de detaljproblem som vi förvisso ibland kan habåde med och ett eventuelltkommande medlemskap, att väga helheten motdetaljerna och framför allt att väga ett ja motalternativet av ett nej.Anf. 107 AXEL ():Herr talman! Debatten om ja eller nej till har pågått en mycket lång dag. Jag harlyssnat med intresse till alla inlägg som gjorts, deflesta här i kammaren och några i arbetsrummet.En sak i debatten oroar mig, liksom flera andra.Det är de skilda verklighetsbeskrivningar somgjorts när det gäller informationen ochdiskussionen om de snart förestående beslutet omEES-avtalet. Det har varit som att ta del av tvåskilda verklighetupplevelser från två skilda världar.I den del av som jag kommer ifrån har vi iflera år intensivt diskuterat allt som haft med EG,EFTA och att göra. Det är inte långtifrån huvudkommunen , eftersom det ärGävleborgs län. Därför förstår jag inte hurgränserna så tydligt kan markera intresse ochointresse i en för hela folk så viktig fråga.Det leder mig till att i en sak vända mig tillEuropaministern, som jag ser uthålligt lyssnar tilldebatten.Riksdagen har beslutat om särskilda pengar tillinformation inför EES-diskussionen och EG-diskussionen -- det härbudgetåret och även nästa budgetår. Tänk noga,, inför nästa budget i januari:Lägg inte beslag på en så stor del av de fjuttigamiljonerna för information, så som ni gjorde iinnevarande budget. Det blev en viss justering,men jag tillhör dem som anser att departementetinnehöll för mycket pengar för interna saker. Förlitet gick ut till folkrörelserna. Ge till den avTorbjörn ledda gruppen mer medel nästagång, som vi socialdemokrater har krävt.Verkligheten kräver det. Vi måste satsa allt vi kanför att öka informationen om roll i detframtida Europa.Herr talman! Jag tillhör dem som bestämt säger jatill och hoppas att medstor majoritet gör detsamma. Vad finns det för skälför en liten rik industrination som , en av derikaste i världen, att av egoistiska eller andra skälsom är ännu dunklare för mig säga att vi inte harbehov av att delta i Europasamarbetet, att vi intehar anledning att ställa upp för ett solidarisktEuropa, där länder som har det sämre ställt än viskall lyftas upp till en mer människovärdig tillvaro?Vad har vi för skäl att säga nej till ett framtidensEuropa, som är tryggare och säkrare förkommande generationer? Det är en gammalsanning att människor som samarbetar ogärna slårihjäl varandra. I det samarbetet bör vi i Sverigevara med. Jag tycker att det skulle vara mycketgenant om vi i av egoistiska ellar andra skälskulle säga nej till att ställa upp för ett bättreEuropa i framtiden.Detta innebär inte -- det har fler talare före migunderstrukit mycket kraftfullt -- att vi vänder ossbort ifrån t.ex. tredje världen. Vi kan genom attarbeta tillsammans med andraindustriländer öka insatserna för att nord--syd-dialogen inom en inte alltför avlägsen framtid skallfå en realistisk form, så att hela det här lilla klotetfår en möjlighet till en bättre framtid.När jag sagt detta, herr talman, skall jag gå in på enfråga som berör särskilt oss norrlänningar. Det ärpåståendet att om vi ansluter oss till ,får vi inte möjlighet att bedriva någonregionalpolitik värd namnet i det här landet.Ingenting, herr talman, kan vara felaktigare.Låt mig först erinra om att vi redan, alldelesoberoende av om vi säger ja till ellerej, har undertecknat internationellaöverenskommelser -- , EFTA och detnuvarande frihandelsavtalet med -- somförbjuder former av regionalpolitiskt stöd somsnedvrider konkurrensen. Det enda, kära kolleger,som sätter gränserna för regionalpolitiskt agerandeär sådant som är konkurrenssnedvridande.Den svenska regionalpolitiken syftar bl.a. till attkompensera näringslivet i våra glesast befolkaderegioner för de konkurrensnackdelar som ligger ilånga avstånd till de inhemska marknaderna och förde på grund av mycket glest boende högakostnaderna för infrastrukturen.Får jag också erinra om att det i den gemensammadeklaration som lämnades av båda parterna isamband med undertecknandeuttalades att en mycket låg befolkningstäthet, t.ex.den som vi har på av yta, de s.k.skogslänen där det finns nio invånare perkvadratkilometer, är ett tungt skäl som skall vägasin när förutsättningarna för olika stödformer skallbeaktas.Jag är glad, herr talman, att ett enigt EES-utskottgör den bedömning som vi också har gjort, att detnuvarande svenska regionalpolitiska stödet tillföretag är tillämpligt även med EES-avtalet.För mig som här i företräder den norraoch glesast befolkade delen av , dengeografiskt största delen av , är detangeläget att vi i riksdag för en kraftfullregionalpolitik som tar hänsyn till skogslänens glesabefolkning, perifera läge, långa avstånd och iblandsvåra klimatförhållanden. En sådan progressivpolitik, herr talman, är fullt möjlig att föra ävenmed . Det kan snarare vara så att visom energiskt från olika partier kämpar för enbättre regionalpolitisk förståelse för skogslänen istället får en bundsförvant i det övriga , närvi slår våra pannor blodiga mot mer eller mindreointresserade riksdagskolleger från de södradelarna av vårt land.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till hemställan i de delar som icke berör desocialdemokratiska reservationerna, vilka jagnaturligtvis också yrkar bifall till.I detta anförande instämde ().Anf. 108 Statsrådet ():Herr talman! Axel har i sitt inlägg tagitupp en del informationsfrågor och framförtönskemål om ökad information. Därmed har hangivit eko till synpunkter som har framförts frånmånga andra håll och som jag tycker det är viktigtatt beakta i det fortsatta arbetet. Jag kan försäkradenna kammare att vi från regeringens sida skallgöra allt vi kan för att så långt det är möjligttillmötesgå dessa önskemål.Axel påpekade att medel har avsatts förinformationsändamål, för dethär året som har fördelats broderligt så, att 25miljoner kronor går till informationsverksamhetfrån sida och 25 miljoner i alltväsentligt fördelas av den s.k. Fälldindelegationen.Det svarar mot önskemål om ökad information frånregeringskansliet -- ytterligare uppslag har kommitunder dagens debatt -- men också önskemål omstöd för allsidig information.Jag vill gärna till Axel säga -- jag sadenågonting i den stilen tidigare -- att det inte finnsnågonting bra som inte kan göras bättre. Det harinformerats mycket om . Det har givitsinformation kring frågor som har rörtförhandlingarna under förhandlingarnas lopp. Dethar varit en ingående debatt sedan förhandlingarnaavslutades.Men jag tror ändå att det finns ytterligare sådantsom kan göras på det här området. Jag vill än engång i denna kammare säga att när vi nu börjarförbereda förhandlingarna om medlemskap, skallvi sträva efter den allra största öppenhet, en ännustörre öppenhet än vad som har varit fallet undetEES-förhandlingarna. Jag har tidigare pekat pånågra exempel, så jag skall inte uppta tiden med attupprepa dem.I planeringen av det fortsatta arbetet välkomnar jagalla uppslag om hur man skall nå ut medinformation. Det skall inte bara finnas mycketinformation, utan den måste också omsättas ikunskap. Det är nog där som bristen ofta ligger.Min och regeringens ambition är att när vi om ettoch ett halvt eller har att ta ställning till ettsvenskt medlemskap i , skall varje svenskmedborgare kunna säga: Det har funnits tillgång tillinformation. Jag har kunnat sätta mig in i dessafrågor.Jag menar att alla goda krafter bör sättas in. Detbehövs information över ett mycket brett fält ochen bred debatt kring frågorna. Alla goda krafterbör samlas för att detta mål skall nås.Anf. 109 AXEL () replik:Herr talman! Jag tackar Europaministern för atthan trots denna sena timme tog upp min kastadehandske. Jag är tacksam för den övertygelsevarmed Europaministern betonade behovet av enbredare information.Europaministerns målsättning är lika hög som minoch andras, att medborgare skall veta vadde har att ta ställning till inom loppet av mindre änbara . Det förutsätter att regeringen tar tillvara den resurs som finns i de svenskafolkrörelseorganisationerna.Vår demokrati vilar på ett starkt folkligtengagemang. Vi har redskapen och verktygen föratt nå ut med en bred folkupplysning i detta land.Låt oss använda oss av dem. Jag förutsätter att jagkan dra konsekvenserna av inlägg,att det i det pågående budgetarbetet avsätts pengartill denna utomordentligt viktiga information, så attalla människor som är engagerade i samhällsarbeteti vårt land får förutsättningar att vara språkrör i enför mycket viktig debatt om roll idet framtida Europa.Anf. 110 ():Herr talman! Jag tycker att är en storframgång för vårt land. Det skapar möjligheter förett smidigt inträde i den europeiska unionen. Vi iSverige utgör en levande del i och måste såförbli. Men vi svenskar har en olycklig tendens attalltför ofta agera som ett öfolk, trots att landethänger fast vid . Man måste åka båt tillSverige. Vi har en tendens att ta avstånd ochskeptiskt betrakta utvecklingen på kontinenten.Det är både olyckligt och farligt. Vi kan bli ettnordligt , om vi fortsätter att isolera oss.Det är med fri rörlighet för människor, kapital,tjänster och varor i som chansen förutveckling och tillväxt ligger. är vår storamarknad.Europa är den ekonomiskt starkaste kraften ivärlden, starkare än och dubbelt så stark somJapan. Det ger oss möjligheter i mycket högre gradän problem, när vi nu närmar oss våra naturligasamarbetspartner.Det framtida blir regionernas Europa.Nordeuropa saknar en stark region som motsvararLondon--Paris-bananen eller axeln ----skapar helt andra möjligheter för oss.Stockholm----kan bli starkaremed de nya samarbetsmöjligheter som det nyaavtalet medför. ----fårockså utvecklingsmöjligheter när gränsernaminskar i betydelse. Med broar över ochFemer Bält blir situationen än bättre. Det kan blitvå starka kraftcentra i norra , och det är braför . Det är bra med starkautvecklingsregioner. Det tjänar alla på, även våraglesbygder. Dessutom tryggar det vår välfärd.EU har betytt oerhört mycket för att stärka fredeni det så ofta krigshärjade . Fredligtsamarbete och nära kontakter skapar den verkligagrogrunden för bestående fred. Därför ärmedlemskap i för mig det viktiga målet. Menredan är ett viktigt steg på den vägen.Detta samarbete är grunden för ett öppet ochfredligt . Samarbetet måste dock ske meddet som finns i verkligheten. Det hjälperinte oss att vara positiva till ett annat än detsom verkligen existerar. Jag kan inte bara -- sommånga talare här har gjort -- krämaraktigt räkna påplus och minus i detaljer. Jag vill fullt ut vara europémed samma rättigheter och skyldigheter, medsamma framtidstro och samma möjlighet attpåverka utvecklingen som EU:s medborgare i daghar. Jag vill att våra barn skall få leva i ett Europautan gränser, ett där de har sammautvecklingsmöjligheter som tyskar, fransmän ochbritter. Våra barn skall inte tvingas att stå utanförsom passiva åskådare.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i betänkande.Anf. 111 ():Herr talman! brukar alltid inledasina anföranden med att konstatera att det är glestmed folk i kammaren. Jag tycker inte att det nu ärbrist på folk här, men är intenärvarande. (Applåder)har det pågått en intensiv och ilånga stycken osaklig och hätsk kampanj för att fåriksdagen att skjuta upp EES-beslutet. Jag har ibrev och telefonsamtal kallats för landsförrädareoch hotats med kommande omfattande kampanjer,så att jag inte skall bli återvald till om jagröstar ja till . Den här kampanjensmänniskor hänvisar alla till förmenta brott mot 1kap. 1 § i Regeringsformen, men själva visar defaktiskt ingen respekt för vare sig fri åsiktsbildningeller vårt representativa och parlamentariskastatsskick.Landsförräderiet skulle bestå i att vi genom avskaffar det generella kravet påförvärvstillstånd för utländska förvärv av fastegendom. fattas ju inte det beslutet i sambandmed dagens beslut om , utan i ensärskild proposition. Men faktum kvarstår: Vikommer att avvisa det här kravet. Det är dåintressant att studera remissvaren till den nämndaproposition. En mängd juridiska instanser,länsstyrelser, , och har inte haft något attinvända mot förslaget. Så om jag är landsförrädare,befinner jag mig i gott sällskap.Jag kommer att rösta ja till . Det är ettefterlängtat och bra avtal, ett avtal som vi i mångaår har arbetat för och som ger betydande fördelarför . Kraven från de människor som skrivitoch ringt till mig bottnar tyvärr djupast i rädsla förtyskar, spanjorer och portugiser, men jag delar inteden rädslan. Det är inte varulvar och monster somväntar på oss där ute i Europa.Väl så viktigt som det ekonomiska motivet föravtalet är att det mellan , övriga EFTA-länder och finns en samhörighet ochvärdegemenskap som bygger på demokrati,jämlikhet, social rättvisa och respekt för fri- ochrättigheter.Arbetsmarknadsutskottet var på studieresai . Där betonade man att det långt ifrån varbara ekonomiska fördelar som man hade fåttgenom det europeiska samarbetet. Det vartankeutbytet, samvaron och brytningen mellanolika attityder som hade gjort väl så mycket för enpositiv utveckling i , inte minst när detgäller jämställdhet och miljöpolitik.Om vi skulle ställa oss utanför EES-samarbetet,skulle konsekvenserna bli stora för den regionalautvecklingen i . Vi skulle få mindre resursertill allt som har stor betydelse: kommunikationer,utbildning, forskning, kultur och mycket annat.Det är ju inte så, att vi är ensamma i om attha regionalpolitiska stöd. Tvärtom, själva tankenmed samarbetet går ut på att minska klyftornamellan olika regioner -- det finns en stor andelgemensamt regionstöd. Men EG kräver dessutomatt varje medlemsland för en egen aktivregionalpolitik, eftersom EG:s regionala stödendast är komplement till den nationellaregionalpolitiken. Under EES-förhandligarna harSverige nått förståelse för att våra typiska nordiskaförhållanden -- gles befolkning och långa avståndtill marknaden -- kan vara skäl för regionalt stöd.Herr talman! Det nordiska samarbetet skulletroligen allvarligt försvåras om till skillnadfrån övriga nordiska länder valde att ställa sigutanför EES. Byråkrati och krångliga regler harvarit besvärande hinder för handeln mellan denordiska länderna. Detta har inte minst många frånmitt hemlän, , fått erfara.EES-avtalet innebär inte bara att vi får tillgång tillEG:s inre marknad utan också att den friarörligheten mellan EFTA-länderna garanteras.Detta blir av stort värde för små och medelstoratjänste- och industriföretag med begränsaderesurser att söka sig ut på den kontinentalastormarknaden.En väsentlig fördel med är också att vifår nya och bättre förutsättningar att påverkamiljöpolitiken i och världen i övrigt.Detta är av särskild betydelse, eftersom mångamiljöhot är regionala eller globala.Det görs en stor affär av bagateller, såsom t.ex attvi måste överge kravet på att det skall finnas uppgiftom bakningsdag på bröd i färdigförpackningar.EES-avtalet ger i dess helhet godaförutsättningar att stärka sin ställning som enlivskraftig och avancerad industrination. Deproblem som kan uppstå till följd av avtalet ärförhållandevis små och står inte i paritet med denegativa konsekvenser som uppkommer omSverige ställs utanför EES. Jag menar dessutom attEG:s regler, som innebär märkning med bäst-före-dag eller för särskilt ömtåliga livsmedel med sistaförbrukningsdag, inte är någon stor eftergift. Vi fårinte tappa sinnet för proportioner.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.(Applåder)(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.3 § (forts.)f415 > Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet(forts. EU1)Anf. 112 ():Herr talman! Jag skall först beröra några av defrågor som har varit uppe under dagens lopp. Jaghar naturligtvis försökt att följa debatten i dag.Europaminister sade att vi måstefundera över hur vi bättre vi skall nå ut med vårasynpunkter till svenska folket. Ett sätt att nå utbättre och få förtroende, tror jag är att manrespekterar sina motståndare och inte viftar bort deargument som anförs som irrelevanta eller somuttryck för okunnighet. Svenska folket deltar iEG-seminarier. Man skaffar sig kunskaper ochlyssnar på jurister som är oroliga för utvecklingen.Man lyssnar på jurister som säger att man för att fåäga en svensk tidning måste vara svenskmedborgare. Det är tveksamt om dennabestämmelse i längden är förenlig med EES-avtaletom den fria rörligheten.Om avtalet måste leda till grundlagsändring i någotavseende, skulle själva avtalet också ha antagits påsamma sätt som grundlagsändringar antas, t.ex.genom två riksdagsbeslut.Det här är bara en typ av frågor som har fått oss attyrka på återförvisning. Om detta yrkande intevinner kammarens bifall, kommer vi att yrka avslagpå utskottets hemställan.Jag kan som ledamot av inteta på mitt ansvar att medverka till ett beslut omgodkännande av avtalet på så här lösa grunder.Här framträder jurister som med stor självsäkerhetoch karskhet tillbakavisar alla de argument somseriösa forskare tar fram i diskussionen. Det är nogen av anledningarna till att man har svårt att fågehör hos det svenska folket för det sätt som mangenomför den här Europaanpassningen på.Herr talman! Det har anförts attdet är ökningen av handeln med länder i EG ochEFTA som skall ge oss tillväxt och ökat välstånd.Samma debatt fördes i viss mån närdet gällde frihandelsavtalet. Frihandelsavtaletskulle medföra ökad handel och ökad tillväxt. Det ärmöjligt att avtalet har gjort det. Det är möjligt atthandelsutvecklingen gentemot EG och EFTA skulleha varit sämre om vi inte hade haftfrihandelsavtalet. Jag tror att det förhåller sig så.År 1972 utgjorde vår export till EG av dentotala exporten. utgör denna export 55,1 %.Den har varit nere i48,. utgjorde vår import från denuvarande av den totalaimporten. är siffran 55 %.Under dessa har vår export till EFTA sjunkitfrån till . Importen har däremot ökatfrån till . Detta har skett trots att viunder perioden har fått tullfrihet gentemot EG-området.Vår export till , och Sydostasienhar ökat från till . Det är således frågaom en kraftig ökning. Vi har däremot tappathandeln med och tredje världen -- deländer som verkligen skulle behöva en ökad handelmed den rika världen.Detta visar att det i huvudsak är andra faktorer änkonstruktionen av handelsavtal som avgör hurhandeln utvecklas. Vi har haft tullar gentemot deländer med vilka vi har haft den fördelaktigasteutvecklingen av handeln. Om man för en dåligekonomisk politik i EG som leder till svagefterfrågan, så skadar det naturligtvis den exportsom är riktad mot EG.Borttagandet av de tekniska handelshindren ochtvångsinternationaliseringen av offentligupphandling sägs nu skall ge företagen i hela Sverigeen skjuts framåt. Jag skall säga något ombedömningen av de dynamiska effekterna under denkommande perioden. var inne påen motsvarande diskussion.I propositionen sägs att det på grund av avtalet efterden kommer ett utbud på ca 12 miljarderkronor per dag inom EG-området. I betänkandetfinns liknande tongångar, men utskottet harlyckligtvis funnit att det finns en osäkerhet i dessabedömningar.Gemene man i frågar sig naturligtvis varförde svenska företagen inte sprudlar av iver att få gebud på denna offentliga upphandling och varför deinte ser framtiden an med tillförsikt. I själva verketråder nu pessimism. Vad som gäller äravskedanden och nedläggningar, alltså även införEES-avtalet. Varför är det så?För det första är det ju så att företag redan levererarför en del av dessa 12 miljarder per dag.För det andra kan enligt egenbedömning bara hälften av upphandlingen ipraktiken läggas ut.För det tredje är det bara över tröskelvärdena somtvånget att lägga ut upphandlingen gäller.För det fjärde läggs en del av de storaupphandlingarna redan nu enligt de GATT-reglersom gäller ut på internationellt anbud, och därdeltar även svenska företag. är redanganska bra på att lägga ut upphandlingar i andraländer.Jag har, liksom en del ekonomer, försökt räkna pådetta. Det kan vara möjligt att EES-marknadenerbjuder en upphandling till ett värde på ca . Man kan utgå från engissning att av den totala av EG-kommissionentänkta upphandlingen ligger över tröskelvärdena.Det är då rimligt att anta att får entrettiotredjedel av detta, om våra företag är lika brasom företagen i EG-området. Vi har nämligenungefär en trettiotredjedel av detta områdes helaBNP. Det skulle innebära att vi fick en ökadupphandling till svenska företag motsvarande ca 10miljarder kronor. Men skall vi i Sverigelägga ut upphandlingen inom EES-området. Dentotala upphandlingen i motsvarar värden påca . Låt oss anta attförhållandena i är desamma somförhållandena inom EG och att sålunda drygthälften skall läggas ut. Det betyder att ungefärhälften eller drygt hälften skall läggas ut. Om 10 %hamnar ovanför tröskelvärdena kan det innebäraatt drygt 15 miljarder skall läggas ut. Av dessamiljarder kommer huvudparten att tas av utländskaföretag, om konkurrenskraften mellan de olikaländerna är den som jag har talat om. Detskulle kunna betyda att svenska företag tar hemorder på men att de förlorarorder motsvarande 14,5 miljarder kronor.Det här är en gissning som är lika realistisk somvilken annan gissning som helst. Självfallet kommerstat, kommuner och landsting att troligen blivinnare i den ökade konkurrensen. Det beror på delägre priserna. Därmed friställs mer resurser.Naturligtvis äts också en del av resurserna upp pågrund av ökade kostnader för byråkrati, ökadekostnader för miljöstörningar på grund av ökadtransportmängd, ökade kostnader för infrastrukturoch i värsta fall kostnader för ökad arbetslösheteftersom företag i vårt land slås ut.Enligt Cecchinirapporten skall den inre marknadengynna stordriften.Jag betraktar utskottets skrivning på s. 87 om storafördelar med internationaliseringen avupphandlingen som en lätt överdrift. Skrivningenpå s. 26 är bättre, nämligen att beräkningarna avvinsterna av EES-integrationen är osäkra.I ett plötsligt anfall av klarsyn säger man att inte automatiskt ger en positiv utveckling förSverige. Självfallet borde regering och riksdag hatagit mer tid på sig att djupare analysera dessafrågor. Det gäller särskilt konsekvenserna förregionalpolitiken.När det gäller regionalpolitiken är det givetvis braatt utskottet understryker att fasthet i denkommande utvecklingen är nödvändig för att klaravårt lands regionalpolitik. Det är litet annorlundaton jämfört med de halleluja-formuleringar somtidigare förekommit hos en del EG-anhängare.Problemet med behovet av mer regionalpolitiskainsatser på grund av kraftigt skärpt konkurrens föroffentliga tjänster analyseras inte närmare.När , Posten, SJ, flyget, ,osv.