prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Att ett fredsavtal undertecknatsinnebär ett förpliktande ansvar, som parternamåste infria.Anf. 222 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Fredsprocessen i har försenats, och detär enligt vad jag förstår regeringssidan som på olikasätt förhalar den och fattar beslut som strider motfredsavtalet. Detta i sin tur kan naturligtvis bl.a.bero på att delar av militären inte är överens omden överenskommelse som har slutits mellanFMLN och regeringen.Vi vet att militära flygplan på ett oroväckande sätthar flugit över gerillakontrollerade områden, ochdet strider enligt vad jag förstår mot avtalet. Vi vetatt parlamentet antog en lag somifrågasätter upplösandet av skattepolisen ochnationalgardet. skulle de hademobiliserats, men president harförklarat att en del av dem skall införlivas med tvånya paramilitära organisationer, militärpolisen ochgränsvakten. Detta strider också enligt vad jag kanförstå mot innehållet i fredsavtalet.Vidare försöker enligt de uppgifter jag harregeringssidan styra över en del avåteruppbyggnadsresurserna till sådana områdendär de spekulerar i att de skall göra bra valresultati valet . Det strider också enligt vad jag förstårmot innehållet i fredsavtalet.Det är en sak att sluta fredsavtal -- det är en annansak att få det att fungera; det är naturligtvis svårt.Jag har ingenting emot innehållet i svaret frånutrikesministern. Jag anser att regeringen har gjortmycket bra insatser, men det kanske inte skulleskada om utrikesministern vid nästa kontakt medregeringen i tog upp de här brotten motfredsavtalet -- visar på att vi vet om dem -- ochframhöll att de är oacceptabla. Jag hoppas attutrikesministern gör det.Anf. 223 Utrikesminister ():Herr talman! Mycket av det här harbeskrivit stämmer med de uppgifter som jag ocksåhar fått, nämligen att det sker förseningar och tydligen utnyttjar det faktum att avtalet inteexplicit stipulerar när olika reduceringar skall ske.Därför har man, såvitt jag förstår, både påregeringssidan och -- som svar på detta -- i FMNLförsenat åtgärder som skulle genomföras. Det ärnaturligtvis inte bra. Det är oroande, och det hotarden allmänna trovärdigheten.Samtidigt är det viktigt att ha klart för sig att det ärmånga frågor som skall lösas i de olikakommissioner som har tillsatts. Avtalet innebär enram, och sedan finns det kommissioner som skallarbeta vidare med ett antal frågor. Där är detnaturligtvis viktigt att FN och naturligtvis ävenutanförstående länder, som ändå är engagerade pådet sätt som är, trycker på. Jag håller medBertil Måbrink om det.Anf. 224 ():Herr talman! Jag tackar för den ytterligarekompletteringen. Jag har ingenting att argumentamot vad utrikesministern sade -- jag tycker att detvar en bra komplettering.Med detta får jag önska utrikesministern en finsommar! (: Tack, detsamma! )Överläggningen var härmed avslutad.42 § Svar på fråga 1991/92:789 om de israeliskabosättningar och skapandet av en palestinsk statAnf. 225 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta medanledning av bosättningspolitik och denisraeliske premiärministerns uttalande att Israelaldrig kommer att återlämna de ockuperadeområdena.Sedan i höstas pågår i en spirandefredsprocess, som innebär att och dessarabiska grannländer resp. israeler och palestinierträffas och förhandlar om sina gemensammamellanhavanden. För drygt sedankompletterades denna bilaterala process med denförsta omgången av multilaterala möten om femolika politiska och ekonomiska problemområden.Sverige deltog aktivt i samtliga fem arbetsgrupper.Allt detta innebär -- trots de många stötestenar ochsvårigheter som med nödvändighet är förknippademed fredssamtalen -- ingenting mindre än etthistoriskt genombrott. För att tillvarata demöjligheter som öppnats krävs emellertid storttålamod och ihärdig förhandlingsvilja av allainblandade parter.Till stötestenarna hör den israeliskabosättningspolitiken. Som jag påpekade i deninterpellationsdebatt om som höllshär i kammaren , ansluter sig Sverigetill EG:s, och andra staters bestämda kravpå att denna bosättningspolitik skall upphöra.Kravet upprepades då de nordiskautrikesministrarna möttes i den 4--5maj och i ett uttalande om ''underströk det fortsatta behovet avförtroendeskapande åtgärder och betonade kravetatt upphör med bosättningar på deockuperade områdena, vilka under allaförhållanden är i strid med internationell rätt''. Denordiska utrikesministrarna påpekade att''ett upphävande av den arabiska handelsbojkottenär en annan förtroendeskapande åtgärd. ''Vad gäller de ockuperade områdenas framtidastatus är detta den centrala fråga somfredsprocessen i ett senare skede kommer att kretsakring. Den kommer ävenfortsättningsvis att noggrant följahändelseutvecklingen och diskutera denna ochandra centrala frågor i våra fortlöpande kontaktermed bl.a. den israeliska regeringen. Jag planeraratt själv kunna föra sådana samtal i samband meden resa till regionen i vinter.Anf. 226 ():Herr talman! Uppfattningen att det är ett historisktgenombrott delar jag definitivt. Men när man reseri får man många känslor, och om manhar rest där blir man litet beklämd närman ser vad som händer i området och vad somhänder med människorna -- på båda sidor, för dendelen.Antalet bosättningar är nu över 150 stycken medmer än 100 000 invånare i de ockuperadeområdena. Ökningen sker i en förfärande takt.Man ser att det är en systematisk politik som förs --man kan inte undgå att se det när man besökerområdet flera gånger.Det ligger en del i vad palestinierna säger: För varjegång som vår förhandlingsdelegation reser till en avdessa förhandlingar i fredsprocessen, har det bliviten ny bosättning när de kommer hem.Det är inte lätt att upprätthålla en sammanhållningi de palestinska leden när man möts av sådant.Bosättningarna lägger också beslag på merpartenav resurserna. I bor det nu 5 000 judar av entotal befolkning på 750 000 invånare. Judarna harredan lagt beslag på av vattnet. Det är ingensom helst rim och reson i detta.Likadant är det på . Nästan allt vattenoch alla resurser går till de judiska bosättningarna.Man försöker på olika sätt beröva palestiniernamöjligheterna att leva där. Jag har själv sett hurman blockerar vägar och trakasserar palestiniernapå olika sätt.Vi kan också se hur har utvidgats ochsnart om fattar av hela området. Enligtuppgift har israelerna kontroll över 70 á avmarken på de ockuperade områdena.Inte minst med anledning av uttalande ivalrörelsen kan man konstatera att det föreligger enannektering de facto.Jag skulle vilja fråga utrikesministern om hon delaruppfattningen att den här utvecklingen och Shamirsuttalande kan betecknas som en de facto-annektering.Anf. 227 Utrikesminister ():Herr talman! Jag föredrar att använda mitt eget ochde övriga nordiska utrikesministrarnas uttryckssätti det här fallet. Jag tror att det är bättre att göra det.Jag vill gärna upprepa att vi tar klart avstånd frånden folkrättsstridiga bosättningspolitiken. Detta ären av de stora stötestenarna i den process sompågår.Samtidigt tycker jag ändå att det är viktigt att viklart ser att det som sker är en historiskutveckling med möjlighet att i någon mån biläggadessa oerhört svåra konflikter.Anf. 228 ():Herr talman! Ett exempel på hur långtbosättningspolitiken har gått visar en karta som jaghar här. Den visar gränsen mellan det egentligaIsrael och -- den gröna linjen. Där s.k. Sharon-planen eller sjustjärneplanenpresenterats. Enligt denna skall man byggabostäder för hundratusentals judar på israeliskmark och på Västbanksmark. Det bor 40 000judar i området och 140 000 palestinier. Man vill år2005 ha ändrat dessa relationer, så att det då bornästan 40000 judar och 160 000 palestinier iområdet. bor där alltså araber, medanresten är judar. Man vill förändra dessa relationer,så att det blir araber. Man vill alltsåmarginalisera palestinierna i ett av de områden somnu är väldigt arabiskt och i stället göra det till ettjudiskt område.Min fråga till utrikesministern blir då: Finns detingenting mer som kan göra för att påtalaatt en sådan här politik är djupt orättfärdig och attden drabbar palestinierna på ett oacceptabelt sätt?Anf. 229 Utrikesminister ():Herr talman! Jag har ingen anledning attpolemisera mot den beskrivning som BerndtEkholm gör. Jag vill bara återigen upprepa densvenska regeringens bestämda krav att dennabosättningspolitik skall upphöra. Förutom dialogenmed parterna tror jag att det bästa vi kan göra är attstödja den pågående fredsprocessen på det sätt somvi gör, bl.a. genom att delta i de fem multilateralaarbetsgrupperna.Anf. 230 ():Herr talman! Jag förstår att jag ochutrikesministern nog är ganska ense om vilkaåtgärder som bör vidtas. Vad jag möjligen skulleönska vore att utrikesministern litet oftare uttaladesig i denna fråga och klargjorde den svenskapositionen.Jag vill ta ytterligare ett exempel. När man gåromkring i i kan mankonstatera att kvarter efter kvarter tas över avjudarna. finns det inga palestinier kvar i denfrån början palestinska Gamla stan.Det har gått så långt att de kristna kyrkorna, somär ganska många i det här området, nu harundertecknat en deklaration där de kräver av deisraeliska myndigheterna att dessa nu måste se tillatt skydda kyrkans egendomar. Kyrkorna blir avoch till utsatta för skändningar. Om de israeliskamyndigheterna inte klarar detta, kommer de attbegära internationellt beskydd. Detta är ytterligareett exempel på att man måste protestera mot denhär israeliska politiken. Den är djupt orättfärdig.Överläggningen var härmed avslutad.43 § Svar på fråga 1991/92:823 om åtgärder föratt hindra spridningen av missilteknikAnf. 231 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att stödja det icke-spridningsarbete som varit officiellaståndpunkt genom att inte bevilja militärer ochvapenforskare från , , ochJugoslavien tillstånd att besöka ochBallistics 92.Jag kan försäkra att regeringen ärmycket aktivt engagerad i det internationellaarbetet för att förhindra vidare spridning avmassförstörelsevapen. Regeringen har vidtagit enrad åtgärder på detta område. Som exempel kannämnas att arbetar aktivt för att färdigställakonventionen mot kemiska vapen och att vi tillträttexportkontrollregimer mot alla typer avmassförstörelsevapen och missiler. Vidare kommerSverige att medverka i de forskningsinstitut förkärntekniker som sätts upp i ochKiev. Svenska experter, bl.a. från FOA, deltardessutom aktivt i FN:s arbete att förstöra Iraksmassförstörelsevapen.Däremot skulle inte icke-spridningsarbetet främjasom regeringen stoppade internationellt deltagandei det symposium, som Försvarets forskningsanstaltarrangerar och dit forskare från allaFN:s medlemsländer har inbjudits. Jag kan hållamed om att rubrikerna på flera avdet sextiotal forskningsrapporter som presenteraslåter obehagliga, men enligt min uppfattning är detmycket bättre att forskningsresultat inom dettaområde presenteras öppet än att de hålls hemliga.Symposier av detta slag bidrar till större öppenhetoch till att skapa ett ökat förtroende mellan länderoch därmed till att undvika väpnade konflikter.Detta ingår som en viktig del i deförtroendeskapande åtgärder som utvecklats inomESK.Forskning om ballistik och vapenverkan är ocksåviktig för fredliga ändamål. För att kunna skyddasig mot olika vapen måste man studera hur defungerar. Detta är ett led i normalförsvarsforskning. Dessutom utgör FOA:sforskning och kunskapsutbyte ett betydelsefulltunderlag för aktiva deltagande iförhandlingar om förbud mot, och begränsningarav, särskilt inhumana vapen och alla kategorier avmassförstörelsevapen och missiler.Då , som framställt frågan, anmältatt han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav andre vice talmannen attKent i stället fick delta i överläggningen.Anf. 232 ():Herr talman! Jag vill på vägnartacka för det svar som utrikesministern gett på hansfråga.Jag tolkar utrikesministerns svar så att regeringeninte tänker stoppa exempelvis deltagarna från Kinaoch från det som kallas för men somegentligen är . Jag måste få frågautrikesministern om hon anser att det är rimligt attvi på det sättet gynnar en ganska blodigkommunistisk diktatur i , som man i andrasammanhang har velat isolera eller ha ett mycketlitet samarbete med. Är det lämpligt att företrädareför detta land får komma till och diskuteramissilteknik? Tycker utrikesministern att det ärlyckat att FOA bjuder in folk från de här länderna?Man kan också fråga sig om det är lämpligt medtanke på de förhållanden som vi kommer att få endebatt om att bjuda hit serbiskamilitärer att delta i detta symposium. Är detlämpligt, utrikesministern?Tydligen kan man ta hit militärer från ochSerbien, men militärorkestrar får inte komma tillStockholm och spela i . Det har UD sattstopp för. Det är en märklig prioritering attmusikerna får stanna hemma, medan militärer ochmilitära forskare är välkomna hit, trots att dekommer antingen från blodigakommunistdiktaturer eller från nationer som jagarin i andras länder och slår ihjäl folk.Anf. 233 Utrikesminister ():Herr talman! Man kan säkerligen ställa alla defrågor som här ställer. Samtidigtmåste jag konstatera att detta är ett internationelltsymposium, som tydligen äger rum med en vissregelbundenhet. Samtliga FN:s medlemsländer ärinbjudna. Detta blir på det här sättet något slagsinternationell verksamhet.Som jag sade i mitt svar anser jag att det är betydligtbättre att den här typen av forskningsrapporterdiskuteras öppet. Jag nämnde också i svaret attFOA:s forsknings- och kunskapsutbyte är inriktatpå förbud mot och begränsning av särskiltinhumana vapen.Anf. 234 ():Herr talman! Jag kan också förstå att det finnsanledning att upprätthålla ett utbyte av kunskapermellan FOA och andra ländersmotsvarande organ.Jag måste säga att jag tycker att det är märkligt attUD kan stoppa en militärorkester från somskulle till och spela musik. Däremot är maninte beredd att stoppa kinesiska militärer som skallkomma hit. I botten ligger ändock en poltiskbedömning av vad som är lämpligt för attgöra. FOA sorterar faktiskt under den svenskaregeringen. Här gör tydligen regeringenbedömningen att det är okej att släppa in kinesiskamilitärer.Jag är också överraskad över att vi nu -- under denpågående konflikten i det f.d. -- tar hitserbiska militärer. Utrikesministern sade i ett svartidigare att vi med internationellapåtryckningar och annat skall öka pressen påSerbien, så att man drar sig ur de länder där manhar varit inne med sin armé.Anf. 235 ():Herr talman! Återigen måste jag betona att detta ären internationell konferens. FN:s samtligamedlemsländer är inbjudna. Vi brukar respekteraen viss universalitetsprincip vad gäller FN. Urvaletav de medverkande och av de forskningsrapportersom presenteras har gjorts av en internationellvetenskaplig kommitté och inte av Sverige.Anf. 236 ():Herr talman! Avslutningsvis måste jag konstateraatt jag tycker att det är märkligt att ettinternationellt tattoo i inte kan genomförasmed en kinesisk orkester. Däremot kan vilkadiktaturregimer som helst delta i FOA:s konferensom missiler och ballistik. Det är märkligt.Överläggningen var härmed avslutad.44 § Svar på fråga 1991/92:824 omåteranvändning i av byggnader, som rivitsi SverigeAnf. 237 Utrikesminister ():Herr talman! har frågatbiståndsministern om regeringen har för avsikt attfinansiera export av rivna hyreshus till Baltikum.Ärendefördelning inom regeringen är sådan att detär jag som skall svara på frågan.Svaret på den ställda frågan är nej. Vad som häntär följande.För någon tid sedan hade en representant förSABO ett samtal med en av mina medarbetare.Därvid fick vi informationen att medlemsföretag iSABO låter riva delar av befintliga bestånd avhyresfastigheter. I samband med rivning finnsmöjlighet att ta till vara viss i byggnaden befintligmateriel som t.ex. el- och VVS-utrustning. Detaktuella samtalet gällde om det var möjligt attskänka denna överblivna men fortfarande heltanvändbara materiel till i första hand . Förutrikesdepartementets del gällde det närmarebestämt om det inom ramen för vårt samarbete medÖstoch var möjligt att finansieraomhändertagande av materielen på rivningsplatsenoch transport av densamma till svensk, alternativtestnisk, hamn.På grund av rådande konjunkturläge får vi oftaförfrågningar om möjligheten att finansiera inköpför t.ex. baltisk räkning av utrustningar, som intelängre behövs i och som därför betingar ettlågt pris. På grund av de många anspråk som ställspå de medel som anvisats för samarbetet med Öst-och är det svårt att tillgodose dennatyp av önskemål. Dess bättre finns det oftamöjligheter för berörda parter att på frivillighetensgrund nå det önskade resultatet.Vårt samarbete med de baltiska länderna ärframför allt inriktat på åtgärder som skall återgedem självständighet också ur ekonomisk synpunkt.Vad det gäller är med andra ord att ge demmöjlighet att själva ta till vara alla de tillfällen tillkloka inköp som finns i Sverige.Anf. 238 (-):Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagfinner frågan väl utredd, och jag behöver inte ställanågra följdfrågor. Jag vill endast tillönska en trevligoch skön sommar.Överläggningen var härmed avslutad.45 § Svar på fråga 1991/92:826 om erkännandeav MakedonienAnf. 239 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig när densvenska regeringen kommer att erkännaMakedonien som självständig stat och upprättadiplomatiska förbindelser.Herr talman! Jag har här i kammaren flera gångertidigare redovisat de principer som styr svenskerkännandepolitik. anses det inom deteuropeiska samfundet att uppfyllandet av ESK:sprinciper om demokrati, respekt för mänskligarättigheter inkl. rättigheter för nationellaminoriteter är av stor betydelse härför vid sidan avden klassiska folkrättens tre grundläggande krav.Dessa tre är som bekant att det skall föreligga enbefolkning, ett territorium samt en regering someffektivt behärskar detta. Även om samtliga krav äruppfyllda följer dock inte härav att någonfolkrättslig plikt att erkänna föreligger. Varje statavgör utifrån sina egna utgångspunkter ochbedömningar både om samtliga krav är uppfylldaoch om man vid en positiv bedömning vill erkänna.Herr talman! Regeringen har utöver vad jag hittillssagt också givit klart uttryck för uppfattningen atterkännande av nya stater i bör växa framgemensamt i det europeiska samfundet. Vidare hardet i olika sammanhang från regeringen klargjortsatt erkännande bör ske enbart om ett sådant interiskerar att underblåsa motsättningar och såledeseventuellt försvåra fredlig lösning avförekommande tvister.Makedonien uppfyller de krav som EG:s s.k.Badinter-kommission uppställdeför erkännande. Ett europeiskt och internationellterkännande av har kommit närmare.Det kommer således sannolikt snart att finnasanledning för regeringen att ta ställning till fråganom erkännande av Makedonien.Anf. 240 ():Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret. Man gör självfallet en politisk bedömning iresp. land av om man vill erkänna ett annat land,även om det finns en del gemensamma principersom man har satt upp för ett erkännande.Jag tycker att utrikesministern undviker sakfrågannär det gäller . Jag skulle därför viljaha ett förtydligande. Vilken av de punkter somutrikesministern tar upp i svaret är det somMakedonien inte uppfyller? Uppfyller man inte detre traditionella kraven? Respekterar man intedemokrati eller rättigheter för nationellaminoriteter? Det vore intressant att höra eftersomvi har väntat så länge med ett erkännande avMakedonien.På vilket sätt skulle ett erkännande av Makedonienunderblåsa motsättningar eller försvåra en fredliglösning? De serbiska trupperna har lämnatMakedonien för länge sedan. Det finns ingakonflikter. Det är hur lugnt som helst iMakedonien. Men i lider man av inte får ett internationellt erkännande.Utrikesministern har i frågesvar och i TT-intervjuer betonat att man kanske måstevänta litet med tanke på . Har detdå inte kommit i ett annat läge så att vi omedelbartskulle kunna erkänna , som är enfredlig liten stat?Anf. 241 Utrikesminister ():Herr talman! är väl medveten om attMakedonien icke har fått internationellterkännnande -- med ett par undantag. Som jag sadei mitt svar är vi av den uppfattningen och har följtlinjen när det gäller de republiker som växer framur det sönderfallande att vi vill seerkännandefrågorna -- som är nog såkomplicerade -- i ett europeiskt sammanhang. Jaghar i den här kammaren betonat att närdet gäller tragedien och krisen i det nu upplöstaJugoslavien har vi en klar svensk linje att följa EG:sagerande, att stödja EG:s fredsansträngningar ochatt därmed se det i ett europeiskt och internationelltsammanhang.Kent vet lika väl som jag varför det intehar kommit något erkännande från EG:s sida. Detfinns starka spänningar i , som är EG-medlem. Man har starka invändningar motanvändandet av namnet . Detta är ettproblem som vi inte kan bortse från. ärockså en part -- och en viktig part -- nära regionenBalkan.Anf. 242 ():Herr talman! Jag fick inget riktigt svar på minafrågor. Vilka kriterier uppfyller inte ?Jag har inte fått något svar på den frågan. På vilketsätt skulle ett erkännande av Makedonienunderblåsa motsättningar eller försvåra en fredliglösning? Jag vet inte vilken konfliktutrikesministern avser, eftersom det är lugnt iMakedonien. Den federala, serbiska, armén drogsig ur för länge sedan. De har inget intresse avMakedonien.Jag tror, precis som utrikesministern, att det ärGreklands hot som ligger bakom. I en TT-intervjusade den grekiske utrikesministern vid sitt besökhär att om något land erkänner somsjälvständig stat kommer det att bli grus ikontakterna. Det skulle för del kunnainnebära att ett EG-medlemskap sitter i fara.Är det så att vi i nu är så osjälvständiga attvi inte kan göra självständiga bedömningar av vilkastater vi vill erkänna bara därför att ett land hotaross och vi därmed kan riskera EG-medlemskapet?Anf. 243 Utrikesminister ():Herr talman! lämnar nu lyckligtvisverkligheten i sina funderingar. Sakförhållandet är iverkligheten betydligt klarare. Som jag harbetonat och också framförde i mitt svar börerkännandet växa fram i det internationellasamfundet och i det europeiska samfundet. Det ärframför allt det kriteriet som inte är uppfyllt i frågaom Makedonien.Anf. 244 ():Herr talman! Jag har ställt frågor till Sverigesutrikesminister om den politiska bedömning somden gör, och jag har här ikammaren ställt kompletterande frågor. I det svarjag har fått antyds det att inte skulleuppfylla de krav som utrikesministern nämner ibörjan av sitt svar. Jag vill då veta på vilka punkterdessa krav inte uppfylls. Utrikesministern skriver isitt svar: Ett erkännande bör ske enbart om ettsådant inte riskerar att underblåsa motsättningaroch således eventuellt försvåra en fredlig lösning avförekommande tvister. Jag undrar uppriktigt sagtvad regeringen och utrikesministern menar meddetta i fallet Makedonien.Anf. 245 Utrikesminister ():Herr talman! Mitt svar innehåller tre led, och av detre olika leden är det som jag sade tidigare det ledsom innebär att ett erkännande av nya stater iEuropa bör växa fram gemensamt i det europeiskasamfundet som inte är uppfyllt. Kan jag uttryckamig klarare, ?Anf. 246 ():Herr talman! Det enda skälet är alltså att EG intehar gjort ett erkännande, vilket framför allt berorpå EG-medlemmen , som ogillarnamnvalet och vill att skall hetaRepubliken . Denna utpressning frånGreklands sida har alltså även den svenskaregeringen i princip ställt sig bakom. Det ärmärkligt att det i ett sådant här fall, där ett landuppfyller alla de krav man kan förväntas ställa förerkännande, är bångstyrighet somstoppar. Jag skulle kunna tänka mig att den svenskaregeringen i detta fall är rädd för att kankomma att hälla grus i det maskineri somregeringen vill skall gå så smärtfritt som möjligt,nämligen vår ansökan om EG-medlemskap. Menjag tycker att det är märkligt och för svensk del intespeciellt smickrande att vi på det sättet ger upp endel av våra principer för att ställa upp bakom ensådan utpressning som bedriver.Anf. 247 Utrikesminister ():Herr talman!