prot · GF0990 · 1992-04-02 00:00:00 — Det handlar inte om entvångsmässig höjning, utan det är fråga om ettskattesatsmål.Vi i säger att en omläggning avbeskattningen borde ske, så att skatt i högre gradtas ut på drivmedelssidan och i mindre omfattningsom acciser. Fordon som står stilla skadar ju intemiljön. Denna skadas först när fordon är i gång.Om man åstadkommer en minskning beträffandeacciserna blir det lättare att förnya bilparken -- ochnya fordon är, som sagt, miljövänligare än äldrefordon.Det här är en princip som vi menar bör diskuterasvidare. Ja, vi menar att den borde införas, men vitror mycket bestämt att andra partier, t.ex. ,borde överväga att gå i denna riktning, att föra övermer av beskattningen på bilismen till den rörligadelen. Det skulle ge positiva miljöeffekter.Herr talman! Med tanke begränsar jag mittanförande till det jag nu har sagt och hänvisar tillden meningsyttring som vi från sidahar gjort i betänkandet.Jag ställer mig naturligtvis bakom allavänsterpartiets ställningstaganden men vill isärskild ordning yrka bifall till vår meningsyttringvad gäller mom. 1 och mom. 10. Av vårmeningsyttring framgår också att vi ansluter oss tillde yrkanden som socialdemokraterna har ställtbeträffande sina reservationer.Anf. 87 ():Herr talman! I skatteutskottets betänkande omindirekta skatter behandlas en lång rad motionersom har väckts under den allmänna motionstiden. Ivanlig ordning avstyrks de flesta motionerna, mendet är inte liktydigt med att de inte kommer attbeaktas. Tvärtom kommer ett flertal motioner attföljas upp av regeringen och säkert påverkainnehållet i kommande propositioner.I två fall föreslår utskottet tillkännagivande tillregeringen. Det första gäller ett gammalt ärendeom att ge råtalloljan förutsättningar att konkurrerapå lika villkor. har tidigare gett förraregeringen i uppdrag att lösa denna fråga, meninget har hänt. anser utskottet att regeringenmed förtur måste se till att konkurrensneutralitetskapas för den råtallbaserade industrin.Det andra tillkännagivandet avser att en särskildregel bör införas så att de fastigheter som överförsfrån landstingen till kommunerna i samband medÄDEL-reformen inte belastas med stämpelskatt.Den stora frågan i betänkandet är utformningen avmiljö- och energiskatter/avgifter. DenHjalmarssonska utredningen har föreslagit radikalasänkningar av industrins energiskatter, och denutredningen har debatterats flitigt.Industrins krav på sänkta energiskatter har stöd iregeringens ambitioner att EG-anpassa skatterna.Samtidigt sägs det i regeringsförklaringen att''miljövänlig energi från biobränslen, solenergi ochvindkraft utvecklas och stimuleras och arbetet medatt ersätta fossila bränslen med biobränslenpåskyndas''. har tillsattsför att analysera förutsättningarna för en väsentligtökad användning av biobränslen och lämna förslagtill åtgärder för att stärka biobränslenas långsiktigakonkurrenskraft.Målsättningen för de kommande justeringarna avenergiskatterna måste vara både att ge skatterna enbättre miljöstyrande effekt och att förstärka densvenska industrins konkurrenskraft. Det är alltsåett både -- och, inte ett antingen -- eller.För att bevara den långsiktiga konkurrenskraftenmåste svensk industri ligga i främsta frontlinjenavseende effektiv energianvändning ochmiljövänlig produktion. Det är uppenbart att t.ex.de omfattande miljöinvesteringar som under detsenaste årtiondet gjorts inom svensk skogsindustripå ett positivt sätt påverkar denna industriskonkurrenskraft . Möjligheten att tillverkapappersmassa av hög kvalitet men ändå användalitet eller inget klor är grundad just på 80-taletsinvesteringar och 80-talets kunskaper.Alla är överens om att spelreglerna i miljö- ochenergipolitiken måste vara stabila och förutsebara iflera års perspektiv för att kunna utgöra ett rimligtunderlag för investeringar och planering avproduktionen. Det är därför viktigt attmiljöstyrningen så långt som möjligt sker medskatter och miljöavgifter som är logiskt uppbyggdaoch direkt knutna till väsentliga miljövärden.Koldioxidavgiften är en sådan typisk bas förmiljöstyrning.I betänkande SkU22 finns 14 reservationer, och jagskall kommentera några av dem.Socialdemokraterna svarar för sju stycken.Det är i de flesta fall i sak liten skillnad mellan desocialdemokratiska reservationerna ochutskottsmajoritetens förslag. Skillnaden är ihuvudsak att utskottsmajoriteten förutsätter attregeringen vidtar aktuella åtgärder eller att iregeringen pågående beredningsarbete böravvaktas innan ställning tas, medansocialdemokraterna i traditionell oppositionsstil villgöra en rad tillkännagivanden med sammainriktning.Reservationerna 3, 5 och 6, som behandlarmiljöklassning av oljor, bensin och fordon, ärreservationer av detta slag. Skillnaden i sakgentemot utskottets förslag är liten. Reservanternaväljer att bortse från en del praktiska problem somhar att göra med möjligheterna att tillhandahållaflera slags bensin.Jag är ur miljösynpunkt väldigt tveksam till omrätta sättet att nå fram till bättre bensinkvalitet äratt dela upp sortimentet. Jag tror att det är bättreatt skärpa reglerna och på så sätt minska innehålletav bensen och aromater. Vi ser resultaten avoljebolagens aktiva arbete i form av blyfri bensinmed 98 oktan och näst intill svavelfria dieseloljor,som möjliggör katalytisk avgasrening pådieselfordon.Socialdemokraterna vill ersättaprisregleringsavgifter på handelsgödsel med höjdamiljöavgifter. Deras förslag grundar sig, såvitt jagkan förstå, på den ganska okunniga inställningenatt kväveläckaget minskar i förhållandet tillprishöjningen på handelsgödsel. Så är det inte ipraktiken.Redan dagens miljöavgifter och priser ger starkamotiv för att optimera användningen avhandelsgödsel, och det är optimering som ger deminsta kväveläckagen. Därför saknas miljömässigamotiv att ersätta prisregleringsavgiften medmiljöavgift. Det innebär bara dyrare produktionoch dyrare livsmedel, och det kan ingen av osseftersträva.Freonerna är ett stort miljöproblem. Det gäller iviss mån också de mjuka freonerna, HCFC.Socialdemokraternas krav på avgifter på de mjukafreonerna kan vara ett alternativ, men regeringenprövar denna fråga, och direkta förbud för vissanvändning av HCFC kan vara en säkrare ochenklare väg. Därför finner utskottsmajoriteten inteanledning att tar ställning på ettofullständigt beslutsunderlag.Av inlägg förstår jag att vi lär få tillfälleatt diskutera Ny demokratis reservationer i fleravarv i fortsättningen. Jag behöver därför intekommentera dem . De är i vissa avseendenmycket motsägelsefulla, men det blir säkert tillfälleatt redovisa det sedan.Jag skall dock säga när det gäller den särskildavaruskatten att det är mycket länge sedan datumfastställdes för dess avskaffande. Visst ligger det endel i vad säger, jag förnekar inte det,men har branschen haft osedvanligt långtid på sig för förberedelser.Egentligen tycker jag att endast ett misslyckandeför julhandeln skulle medföra osedvanligt storalager just . Det är ju då man har haftden stora kommersen, och rimligen borde det intefinnas några stora lager inför den tid dåförsäljningen är mindre.Herr talman! Jag slutar där och vill med detta yrkabifall till utskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer och meningsyttringar.Anf. 88 BO () replik:Herr talman! Jag kan förstå att har ennågot svår roll , att försvara regeringspolitikenpå det här området, särskilt med tanke på att hanunder har framträtt i denna kammaresom miljöivrare.Ivar säger att det i sak egentligen är litenskillnad mellan de socialdemokratiskareservationerna och utskottsmajoritetens förslag.Men jag vill påstå att skillnaden är stor, eftersomdet faktiskt inte händer så väldigt mycket iregeringskansliet. Då måste man ju fråga sig: Äroenigheten så stor i regeringen att det har lagt enviss hämsko på arbetet med miljöbeskattningen?Jag har faktiskt roat mig, , med att gåtillbaka och titta på hurenergibeskattningen har behandlats iskatteutskottet. Jag har tydligt märkt vilkenkursändring har gjort, såvitt jag kan förståför att hålla ihop regeringssamverkan. Jag tycker,herr talman, att det har ytterligare bekräftats i dag.Anf. 89 () replik:Herr talman! Jag måste säga, och jag säger detärligt: Jag tyckte att det var lätt att försvara deställningstaganden som skatteutskottets majoritethar gjort. Att det skulle vara en svår roll upplevdejag inte själv i varje fall.Det är alldeles uppenbart att det är en snabbare vägatt utnyttja det arbete som regeringen håller påmed än att med tillkännagivanden kanske villa bortden mycket klara och effektiva linje som finns påmiljödepartementet. Det gäller många av de härfrågorna.Jag tror inte att miljön förlorar på att vi här får ettbra beslutsunderlag. Jag tror inte att miljön förlorarpå att vi får väl underbyggda förslag. Jag ärövertygad om att det kommer ett flertal sådana dennärmaste tiden.När det gäller miljöbeskattningen hävdar att han konstaterar en kursändring. Jagber att exemplifiera det. Jag tycker attjag var mycket konsekvent i mitt resonemang, ochjag har inte haft svårigheter att fullfölja det i dessasammanhang. Ge mig då ett exempel, ,på att har bytt inriktning!Anf. 90 BO () replik:Herr talman! När det gäller de små vindkraftverkenvill jag bara påpeka för att det inte varså länge sedan som han röstade mot sin egenmotion. Det här visar att det tydligen har skett enkursändring, eller också är man så pass ställd iregeringssamverkan att man är tvungen att varalojal.Anf. 91 () replik:Herr talman! Det hör till försiktighetsprincipen attinte uttala sig bestämt om framtiden, men jag kanförsäkra att de ställningstaganden jaghar gjort i motionen har jag gjort därför att jag varitövertygad om att det i sak blir så som det står där.Det kan ibland vara praktiskt att låta det fungera påett smidigt sätt, att få det väl berett osv., och närden dagen kommer skall jag med glädje skicka överdet skriftliga beviset -- jag tror inte att det dröjeralltför länge.Anf. 92 (nyd) replik:Herr talman! Jag skulle vilja svara på om restitutionen av varuskatten. Det är klartatt handlarna har ett stort lager just i jultider, då delever på försäljningen under den tiden. De säljerkanske av sina varor , och därför måstede ha ett stort och brett sortiment. Det är självklartatt handlarna inte säljer ut allt under den tiden. Omdet däremot, som jag har föreslagit, skedde ensänkning av skatten i mitten av året, t.ex. påsommaren, från då de har små lager,kunde de anpassa sig mycket bättre än i jultider.Vi förespråkar sänkta skatter på kärnkraftsel, ochni förespråkar sänkta skatter på vindkraft. BådeIvar och jag vet mycket väl att vindkraft ären marginell sak i sammanhanget när det gällerenergi. Möjligtvis skulle man kunna tänka sig attvindkraften tillgodoser ett par gårdar och mindreenheter här och där, men det är inte mycket iförhållande till kärnkraftsel. Därför vill jag ställa enfråga till , om han anser att det är riktigtatt man prioriterar en sådan här miljövänligel.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag har sagt att det liggernågonting i förslag, men samtidigtmåste jag säga att det är väldigt svårt att leva på ettstort osålt lager . Jag tror att det är enförutsättning för den här branschen att man säljerdet mesta av sitt lager i julhandeln och inte har detkvar som en belastning det kommande halvåret.Att ta bort elskatten, ge en miljöbonus på -- ellerhur vi praktiskt vill ordna det -- vindkraft med 7,2öre är en mycket viktig åtgärd. Jag tror att PeterKling i mycket hög grad underskattar vindkraftensmöjligheter. Det finns många förespråkare förvindkraft som har ett mycket stort kunnande ocherfarenhet, som ser att den potentiellt kan ge på10 % av hela vår elproduktion inom 15 års tid ochsom därtill är mycket miljövänlig.Däremot subventionerar vi kärnkraften, i ochmed att staten åtar sig ovanligt mycket omfattandegarantier, utan att ta ut någon som helst ersättningför detta. Därför vore det ganska logiskt att hasamma produktionsskatt på kärnkraft som påvattenkraft och därmed samma bas för de tvåenergislagen, som dominerar vårelförsörjning.Anf. 94 () replik:Herr talman! sade att det var lätt förhonom att försvara utskottet . Det tror jagsäkert, med tanke på att utskottet har hänvisat allttill att man inte tar ställning . Det blir svårt förIvar först när han skall ta ställning här ikammaren. Några ställningstaganden kanske hanändå kan göra, i alla fall preliminärt.Jag vill ställa en fråga vad gäller industrin. Här finnsen begränsningsregel om en energiskatt på högst1,av värdet på produktionen. Men om vi nu serpå elpriset och elskatten tillsammans, har då svenskindustri en konkurrensnackdel gentemot deneuropeiska marknaden? Om vi lägger ihop detsvenska energipriset på el med skatten, ligger mandå dåligt till gentemot konkurrenterna påkontinenten? Om man gör det, varför sägs det då ialla utredningar att en helt integreradEuropamarknad för el kommer att leda till attelpriserna i pressas upp? Jag har svårt att sede här två faktorerna.Vad anser om miljöeffekterna av går från ett system där man i ökad gradminskar beskattningen, t.ex. försäljningsskatt ochfordonsskatt, dvs. de fasta avgifterna, och går merin på den rörliga delen, dvs. 95 () replik:Herr talman! Om vi går till den energikrävandeindustrin, finner vi att det inte är riktigt lätt att sede faktiska prisförhållandena, därför att de intebygger på de höga konsumentpriser som är vanligai . Industrin har helt andra elpriser iEuropa. Jag har en hel del uppgifter om detta, ochde tyder på att svensk energikrävande industri ickehar några konkurrensfördelar, även om vi vägersamman pris och skatt.Däremot har helt rätt i attelpriserna generellt är väsentligt lägre i . Jagpoängterade i mitt anförande att målsättningenmed denna justering måste vara att få både bättremiljöstyrning och bättre konkurrenskraft, och dettror jag att vi är rätt eniga om i regeringen.Försäljningsavgifterna är till för att stimulera frambättre fordon. Det är helt uppenbart att målet inteär att ta ut dessa höga fasta avgifter, utan det är attfå fram fordon som är så bra att avgifterna intebehöver tas ut. Det hjälper inte att höjabensinpriset, då det inte ger industrin någonstimulans att ta fram de bättre fordonen.Lars talar om två skilda saker, och degår inte att jämföra. Det är mycket viktigt attteknikens möjligheter sammanfaller något så närmed införandet av dessa avgifter, så att de får ettsnabbt praktiskt genomslag; annars kan vi fåtröskeleffekter, t.ex. att man skjuter upp inköpen.Men detta är bara en tidsfråga. Jag vågar integarantera att vi har träffat precis rätt , men iprincip är det en mycket viktig miljöåtgärd, när viinför miljöklassningen och de avgifter som ärknutna till den.Anf. 96 (nyd):Herr talman! Först vill jag göra en stilla reflexionkring vindkraftverken, som jag inte hade tänktberöra. Man talar om vindkraftverken som ytterstmiljövänliga, och i ett avseende kanske de är det.Men skall vi få någon kraft ur dem får vi räkna medatt 10 000--20 000 vindkraftverk utmed våra kusterger oss en någorlunda vettig energiförsörjning, medkanske några procent. Vad är det för miljö att sevindkraftverken 2--från våra stränderutmed hela vår kust? Det tycker jag ärmiljöfördärvande.Den höga svenska energibeskattningen är ett av deallvarligaste hemmagjorda, kostnadsfördyrandehindren för energiintensiva industrierskonkurrenskraft i . Det är vi nog rättöverens om. Vi kan i pressen läsa omneddragningar och permitteringar inom stål- ochskogsindustrin på grund av vikande marknadereller kostnadsproblem. Svensk skogs- ochkemiindustri har gjort storainvesteringar utomlands. Med ett bättrekostnadsläge i hade utländska investeringari flera fall i stället kunnat göras hos oss.Även om energibeskattningen nu utgör en blandflera kostnadsfaktorer, utgör den ett speciellt,svenskt kostnadsförhöjande inslag, som medförminskade investeringar i och förlust avarbetstillfällen.Utredningen energibeskattningredovisar undersökningar som konstaterar att ettslopande av industrins energiskattebelastningskulle kunna medföra en ökning av industrins årligaproduktion med ca och ge merän 10 000 nya jobb, och detta i de mestsysselsättningssvaga länen. Därtill kommer depositiva, indirekta effekterna i bl.a.servicenäringarna, som kan vara lika stora. Det ärskönt att kunna referera till en sakkunnig utredningi stället för att bara påstå någonting. Detta finnsmed i bilden.Hur verkar nu denna ogynnsammaenergibeskattning på de elintensiva företagensinvesteringar? Ja, dessa företag har sökt sigutomlands. Jag har roat mig med att ta fram någraexempel ur verkligheten.Gotthard Aluminium, det enda företaget i återvinner aluminium, har flyttat ettomsmältverk från till . Där slipperde energiskatten helt. Det verk som finns kvar iÄlmhult kommer att få svårt att klara sig.Merkostnaden för energiskatten i för dethär företaget var 3 milj.kr. Merkostnaden för löneroch kapital var dessutom 2,5 milj.kr. Detta är ettexempel.Eka och Stora Kemi är två stora företag somhade för avsikt att bygga ut sin tillverkning avnatriumklorat här i . På grund av osäkerhetom den framtida energitillgången i och pågrund av icke konkurrenskraftiga elpriser valdebåda företagen i det här fallet att investerautomlands. investerade 300 milj.kr. iBordeaux i , och Stora Kemi investeradeca 150 milj.kr. i Mo i i . Exemplenkunde mångfaldigas.Jag kan till detta ge ytterligare några intressantafakta om elkostnaden för den elintensiva industrin.Det är fråga om priser inkl. skatt exkl. moms. Jagkonstaterar att man i betalar 5--perkilowatt, i 10--, i 10--20 öreoch i 18--. Just , som harlägsta pris och högsta pris , är som vi veten mycket tung konkurrent inom skogsindustrin.Detta är alltså en verklig konkurrensnackdel.Energiskatten inom stålindustrin är ett annatexempel. har en skatt på . per ton,. per ton,. I Sverigehar företagen i många fall kunnat kompensera sinahögre energikostnader genom storskalighet ochtekniska effektiviseringar. Det kräver och kostarkapital. Att i långa loppet klara konkurrenskraftengår självfallet inte.Varje kronas pålaga här i , som inte belastarde utländska konkurrenterna, leder till förloradeorder och minskad sysselsättning i Sverige.Här måste vi också ta in EG i bilden.Att regeringen har beslutat att maximeraenergiskatterna till av produktsaluvärdet är ioch för sig en god sak, men det kan bara ses som entemporär åtgärd. Därför hoppas vi i Ny demokratiatt regeringen i samband med sin utvärdering avutredningen energibeskattningföljer vår motion om en avveckling avenergibeskattningen, en åtgärd som, som jagnämnde, skulle tillföra 20 miljarder i ökadeexportintäkter och skapa 10 000 nyasysselsättningstillfällen.Herr talman! Jag ansluter mig till om bifall till Ny demokratis reservationertill skatteutskottets betänkande 22.Anf. 97 () replik:Herr talman! Jag tror att i högstagrad överskattar vindkraftens intrång i naturen.Det är fråga om långt långt mindre intrång än alladessa gigantiska kraftledningar som vi har från vårakärnkraftverk. Vi har långa kuststräckor i ,vi har t.o.m. mycket bra vindlägen. Att plocka fram10 TWh vindkraftel skulle inte ge upphov till någraallvarliga protester hos folk när de väl lär sig vaddetta är och ser hur det ser ut. Vi har ju någrastycken vindkraftverk i . Vi har Sverigesstörsta vindkraftpark på sju vindkraftverk.NUTEK ifrågasätter nu på allvar vad utredningenKonkurrensneutral energibeskattning säger om enproduktionsökning i . Från sidaär man mycket osäker på att det verkligen kommeratt bli så. Jag tror faktiskt att utredningen i detsammanhanget har gjort sig skyldig till att bara sepå den frågan, allting annat oförändrat. Därmedblir ökningen i verkligheten betydligt mermoderat -- om man använder det uttrycket i enannan bemärkelse än den politiska -- än vadutredningen ger uttryck för.Sverige har en i särklass låg produktionskostnad förel. Det är då egentligen rätt märkligt att industrinhär betalar förhållandevis höga elskatter. hållervi på att avreglera elmarknaden, och jag avslöjaringa hemligheter om jag säger att detta redan harinneburit väsentliga kostnadssänkningar förindustrin. Jag tror att vi kommer att fortsätta påden vägen. Jag tror att det i regeringen finns enganska bred enighet om att elskatten inte har denmiljöstyrande funktionen att den nödvändigtvismåste vara kvar med tanke på den energikrävandeindustrin.Jag vill också kort passa på att kommentera Nydemokratis tre reservationer. Ni vill utvecklakärnkraften till en spetsteknologi och ökaanvändningen av biobränsle som ni vill tabort alla skatter på fossila bränslen, vilket gör attde kommer att konkurrera ut de förnybara, alltsåi första hand biobränslen. Er politik går inte ihop,. Den är en omöjlighet. I och för sigfinns det många fina inslag i den, men ni måste väljaut vad ni vill. Det går inte att göra allt på en gång,det blir bara kompott av det.Anf. 98 (nyd) replik:Herr talman! Låt mig börja med vindkraften, därjag inte känner mig blåst.Anf. 99 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag hemställer att talaren ställer sig i sin bänk.Anf. 100 (nyd) replik:Herr talman! Låt mig alltså något ytterligarekommentera vindkraften. Jag känner mig inte blåsti min uppfattning på grund av . Han säger att folk inte kommer attuppfatta vindkraftverken som förfulande bara delär sig att de är nyttiga där de står i tiotusentalutmed våra kuster. Enligt min uppfattning skulledetta vara ett väsentligt mer förfulande miljöinslagän dagens kraftledningarna. Men det är ju ensubjektiv värdering.Ivar slutkommentar var att vårasynpunkter på energiskatten och olika bränslen intehåller. Vi menar nog att det som kommer fram i dennämnda utredningen är något som vi för vår del ärberedda att ansluta oss till. I vad mån regeringenkommer att gå på den linjen kommer man att havårt stöd. Jag tror att man kommer fram till attkärnkraften inte får en minskad roll i bilden, utanefter hand kommer alla parter fram till attkärnkraften är något vi måste hålla på och kanske,enligt våra förslag, utveckla.Anf. 101 () replik:Herr talman! När jag talar om att folk kommer attbli alltmer positiva till vindkraften bygger jag det påen viss erfarenhet. Lokalbefolkningen i ,som jag träffar då och då, har faktiskt uttryckt sinförvåning över hur pass sympatisk vindkraften ändåär. Det här är inte något önsketänkande från minsida, utan jag tror att det är en anslutning till enfaktisk verklighet.Det var Ny demokratis reservationer och deoförenliga ståndpunkter ni har intagit där som jagkommenterade, . Ni intar där enabsolut anslutning till utredningenKonkurrensneutral energibeskattning. Skulle nigenomföra allt det måste ni sätta in en mängd extrabidrag, för annars fungerar det inte. Ni måste ocksåse till att ni har en marknad, som inte finns i dag.Det är en massa saker som ni måste åstadkommaför att det skall gå ihop. Jag skulle uttrycka minotroliga beundran om ni skulle lyckas med det, mentyvärr kommer ni inte att få chansen att bevisa det.Anf. 102 (nyd) replik:Herr talman! En avslutande replik frånverkligheten. Jag bor inte långt från Maglarp. Därfinns ett av de största vindkraftverken.Befolkningen kring Maglarp delar inte den positivasyn på vindkraftverk som uppenbarligen IvarFranzén och människorna i har.Anf. 103 (nyd):Herr talman! I motion Sk641 av demokrati tas problemet medkilometerskatten för tunga fordon upp. ochNorge är unika i , för vi harproduktionsskatt på transporter, vilket naturligtvisurholkar konkurrenskraften i exportindustrin.Vi har som bekant haft svårtatt hävda våra produkter prismässigt. när vi ärinne i en krisperiod får sådana här fördyrandekostnader extra stor negativ effekt. Vi kan intealltid vara unika och lägga på skatter på allt. Vimåste inse att vi är en del av , vilket för medsig att vi måste försöka nå samma spelregler så attvi kan konkurrera på lika villkor.Vi har med vårt geografiska läge en extra kostnadför 70--80 mils transporter i genomsnitt som vi intekan göra någonting åt, vilket bör räcka som pålaga.Regeringen har aviserat en sänkning avkilometerskatten från den 1 januari1993, vilket är lovansvärt.