prot · GF0990 · 1992-04-02 00:00:00 — Hansätter en tidigare orättfärdig arvsbeskattning iförhållande till vård och omsorg av gamla.Men det måste vara möjligt att ge gamla i det härlandet vård och omsorg utan en orättfärdigarvsbeskattning. jämför också meden planerad indragning av ikommunerna. Den indragningen skulle kunna bli7,1 om man inte hade sänkt arvsskatterna.Den här indragningen i kommunerna har sombekant litet andra orsaker, vilket vi ganska väl hargått igenom under den finanspolitiska debatten,varför jag inte tar upp tid med det nu.Det finns emellertid vissa synpunkter på den härhöga arvsbeskattningens effekter för vårt land somjag ändå vill beröra. Ekonomie doktor har redogjort något för effekterna av dendå gällande arvsskattelagstiftningen i tidskriftenEkonomisk Debatt 7/91. Denarvsskattelagstiftningen vill reservanterna i stortsett återgå till. Hans slutsats är att utflyttningen avförmögenheter i samband med emigration till följdav det svenska skatteuttaget på bl.a. förmögenhetoch arv, tycks ge ett skattebortfall som är nästanlika stort som statens inkomster av förmögenhets-och arvsskatt. Om denna slutsats är riktig, kan viöver huvud taget inte alls sätta detta motmöjligheterna att ta hand om våra gamla och sjuka.Är det kanske i stället så, att vi har haft en alldelesför hög beskattning på det här området, som harmedfört att vi just nu har svårighet med attekonomisera en bra vård för gamla och sjuka.Sannolikt är vårt läge sådant att vi i stället bör varaglada om kapitalstarka människor söker sig hit ochgör investeringar här. Det skulle leda tillarbetstillfällen.Det finns också annat som man kan studera. Etthögt inflationstryck här i landet har medfört har omfördelat förmögenheter. Staten harsedan försökt att dra in de förlorade inkomsternamed hjälp av arvsbeskattning. För min del tyckerjag att det verkar mer riktigt att försöka ha en låginflation och en försvarbar arvsbeskattning.Arvskatten bör också vara av denstorleksordningen att familjer som äger företag kanklara skatten vid ett arvskifte.Jag skulle vilja ställa en fråga till reservanterna ochdå i första hand till : Ärreservanternas arvsskatteförslag familjevänligt ochkönsneutralt?Anf. 74 ()replik:Herr talman! tycks utgå ifrån att manantingen har låg inflation och därmed lågaförmögenhetsskatter, eller också hög inflation ochdärmed höga förmögenhetsskatter. Jag har svårt attse det sambandet.Självfallet är vi Socialdemokrater i allra högsta gradintresserade av en låg inflation. Det faktum att vinu har en låg inflation beror i oerhört hög grad pååtgärder som vidtogs under den förra regeringenstid. Jag tänker på skatteomläggningen, påRehnbergsavtalet, på kronans knytning till ecun,osv. Samtliga åtgärder har bidragit till att vi har enmycket låg inflation i landet. Hela det egendomligascenario som försöker måla upp verkaren aning konstruerat, om jag för uttrycka det så.Jag skulle vilja spinna vidare något på frågan vilkaideologiska grunder som man såsom stödersig på, när man ställer upp på dessa gigantiskaskattesänkningar för dem som har det allra bäst isamhället. Hela regeringens filosofi går ju ut på attvi genom sänkta skatter för dem som redan har detväldigt bra skall få bättre tillväxt i landet. Vanligtfolk däremot skall tydligen arbeta mer ochanstränga sig mer, därför att de får försämradeförmåner och ekonomiska villkor.Harry ! Hur ser ni egentligen på sågrundläggande ideologiska frågor som denna:Vilken drivkraft är det som gör att människor blirberedda att göra en insats i samhället? Finns detenligt er uppfattning inga andra drivkrafter än denegna snöda vinningens drivkraft, det egnaekonomiska resultatet, när människor gör sinaarbetsinsatser?Jag såsom socialdemokrat tror faktiskt attmänniskor kan drivas även av andra skäl. Det ärdärför jag också kommer till helt andra slutsatserom hur vi skall bära oss åt för att få fart på ekonomioch tillväxt i landet. Det är beklagligt att enrepresentant för ett parti som skall stå för en vissetik i politiken inte ser det här sambandet utan gåri fällan och ställer upp på politik, enpolitik som handlar om att det är egennyttan som ärden enda drivkraften för den ekonomiskautvecklingen.Anf. 75 () replik:Herr talman! frågade migom jag tror att den snöda vinningen är den endadrivkraften för insatser. Jag tror inte det. Inte hellertror jag att de människor som står bakom vårt partitror det. Det är emellertid ganska klart attvinningen som drivkraft har rätt stor betydelse.Den som har rest något i har kunnat seen hel del som man inte förväntat sig i ett land avsocialistisk karaktär. Såvitt jag kan förstå var detjust den egna snöda vinningen som drev framsådana avarter. Det är alltså bättre att analyseraden egna snöda vinningen under lagliga former, såatt den kommer oss alla till godo.Det har ganska stor betydelse hur man ser påsparandet i samhället när det gäller de åtgärder somvi har vidtagit. Om man anser att vi skall ha privatföretagsamhet, som bygger på ett privat sparande,är det här nödvändiga åtgärder. Om man anser attsparandet skall ske i statens regi, blir det något heltannat. Man klarar ju då sparandet genom uttag avskatter. Såvitt vi kan förstå är det bra förutvecklingen att ha en privat företagsamhet. Vid eninternationell jämförelse kan man se att det tycksvara bra även för sysselsättningen.Anf. 76 ()replik:Herr talman! Det är glädjande att höra attåtminstone tror att människor kan göraen insats av andra skäl än för det vi kallar den snödavinningen. Tyvärr måste jag konstatera att han intedrar de politiska slutsatserna av den i och för sigsympatiska hållningen. Det beror på att hans partiingår i en regering, vars ekonomiska politik byggerpå just detta. Själva grundbulten i den borgerligaregeringens ekonomiska politik är juskattesänkningar för de människor som redan hardet bäst.Om man jämför -- vilket den här regeringen ärmycket pigg på i olika sammanhang -- medförhållanden ute i , kan man konstatera attöver hälften av OECS:s medlemsländer harförmögenhetsbeskattning. I skall denavskaffas. Det har den borgerliga majoritetenbestämt. Det är så, att samtliga har arvs-och gåvobeskattning. Man kan dessutom läsa iöversikten när det gäller frågorna om anpassningtill EG, en översikt som finansdepartementetnyligen har publicerat, att beträffande den härtypen av beskattning finns det inte några skältill att , och inte heller i samband medmedlemskapet, rusa i väg och sänka den här typenav skatter.Anf. 77 () replik:Herr talman! Man kan naturligtvis ha litet olikauppfattning om förmögenhetsbeskattning, dvs. omman skall ha någon beskattning eller ej. Det är heltklart att den förmögenhetsbeskattning som vi harhaft har varit alldeles för hög och haft negativaeffekter. Det är troligtvis det som ligger bakom deförslag som är framlagda och antagna iriksdagen. geografiska läge i förhållandetill Europamarknaden har kanske också motiveraten något lägre förmögenhetsbeskattning här ännere i Europa.Jag ställde frågan om huruvida reservanternasskatteförslag är familjevänligt. Det skulle ha varitintressant med ett svar, men har, såvitt jag kan förstå, inte någon möjlighetatt svara . kan kanske göra detsenare.Jag menar, att om den hårda arvsbeskattningen förföretag skall återställas, vilket har föreslagits, blirdet väldigt svårt för förtagen vidgenerationsskiften. Om man då -- utan en våldsamskatteplanering -- skall lyckas bra, bör man helstvara så gammal när man får barn att man åtnjuterbåde barnbidrag och pension. På det sättet blir detganska långt mellan generationsväxlingarna.Detta är något som män kanske kan klara om de ärförutseende, men det är väldigt svårt för kvinnor attklara uppgiften att ha både pension och barnbidrag.Därför menar jag att om man vill bygga påföretagsamhet så är detta förslag helt enkelt litetfamiljeovänligt.Anf. 78 () replik:Herr talman! Vad vi säger i vår reservation och i vårmotion -- vi kan inte ta med allt i vårmeningsyttring -- är att arvs- och gåvoskatten kanvara hård om man inte gör något åt den. Därförmenar vi att man skyndsamt skulle ha tagit fram ettförslag på grundval av arvs- ochgåvoskattekommitténs arbete. Det skulle ha varitett samlat förslag så att man kommer till rätta medskatteundandragande och skatteplanering. Då kanman sammantaget lindra de formellaskattesatserna. Men det är så viktigt att man görbåda sakerna , simultant, annars blir detsneda fördelningseffekter. Och det blir det nu.Harry frågade om man inte kan klara vård ochomsorg även utan dessa 500 miljoner. Jo,naturligtvis kan man det, om man inte sänker allaandra skatter. Men det är ju detta som sker. Det ärden sammantagna effekten, att man sänker såmånga skatter, som gör att detta blir svårt att klara.Sedan tog upp ytterligare exempel ochvidgade det hela genom att tala omförmögenhetsskatten över huvud taget. Dendebatten tror jag att vi skall föra en annan gång.Men jag skall kortfattat kommentera detta.Förmögenhetsskatten går också mycket enkelt attundgå. Man kan manipulera med lånefinansieradeplaceringar, och man kan användaavkastningsfonder över nyår. Det finns ett otalexempel på hur man kan bringa ned sinförmögenhetsskatt. Det behöver vi inte ha någotseminarium om, eftersom revisionsbyråerna såväldigt väl vet hur man gör. Man talar alltså om enformell verklighet som väldigt få drabbas av.Det är oerhört få småföretagare som har betalatförmögenhetsskatt. Så rik blir man inte på att varasmåföretagare i , utan detta gäller kanske enpå tio. Det är sant att Kamprad flyttade ut urSverige. Men ligger kvar, och liggerkvar. Det viktiga för svensk produktion är inte varpersonerna bor utan var produktionen sker. Det ärdet viktiga att utgå ifrån.Vi undrar varför man inte avvaktar arvs- ochgåvoskattekommitténs slutberedning. Det var juinte länge sedan som Socialdemokraterna sänktearvs- och gåvoskatten.Harry sade att han hade svårt att tänka sig enarvs- och gåvoskatt på . Jag har ocksåsvårt att tänka mig att man skulle ha 40 eller 50 %som bas. Men det finns ju skikt i skatteskalorna.Detta gäller naturligtvis för de mycket storaarvslotterna och de mycket stora gåvorna. Dettahandlar ju om arvs- och gåvobeskattningen.Man kan föreställa sig ett system där man i ställetför lön ger gåvor. Lön beskattas med ,men gåvor beskattas med högst . Det är dåman får dålig symmetri. Man bör inte beskatta hårtarbete hårdare än en stor gåva, en binge pengar. Jagtycker att det är stötande att den som har slitit förpengarna, kroppsligen eller andligen, skallbeskattas hårdare än den som får presenter, gåvor.Om vi skall tala i moraliska termer, så är det dettasom är stötande för mig. Och jag tror att HarryStaaf ser poängen i detta resonemang.Anf. 79 () replik:Herr talman! Jag tycker att metodär något egendomlig. Det framskymtar att LarsBäckström är beredd att inse att den gamla arvs-och gåvobeskattningen inte var bra. Den var förhög. beslutade att justera den.Därför tycker jag att det är litet egendomligt först yrkar att den skall återställas och sedanär beredd att ta upp en diskussion om hur den skallse ut. Såvitt jag förstår pågår det en beredning omutredningen om arvs- och gåvoskatter. Låt ossdärför avvakta vad den kan komma fram till.Lars sade att den gamla beskattningeninte har hindrat att företag har byggts upp. Och dethar det alltså inte gjorts. I en del fall har t.o.m.riktigt stora företag byggts upp. Men det tycks varapå det sättet att vi har ett mindre antal medelstoraföretag i detta land än vad som behövs. Det haralltså varit svårt att öka den egna kapitalbasen, såatt ett litet företag blir ett större företag. Men meddessa förslag hoppas vi att det skall bli möjligt förfler småföretag att växa till medelstora företag. Pådetta vis skall vi alltså trygga arbeten här i landet.Anf. 80 () replik:Herr talman! Jag sade att vi kan tänka osssänkningar. Det fattades ju beslut om en sänkningav arvsskatten . Den sänkningen träddei kraft . Det är inte längre sedandet skedde.Under våren 1991 ville gå vidare ochsänka arvs- och gåvoskatten. Vad hände då? Jo,, Socialdemokraterna, sade nej. harKristdemokraterna kommit till . Och detkan vara på det sättet att Kristdemokraternaantingen har hjälpt att driva igenomdetta, eller också har de passivt anslutit sig tilldetta. Men det undandrar sig min bedömning hurdet går till i de inre salongerna.Min uppfattning delades emellertid avSocialdemokraterna, såsent som , eftersom beslut om ensänkning hade fattats . Och majoritetenansåg att man efter den sänkningen skulle avvaktaarvs- och gåvoskattekommitténs arbete.Men när det blev borgerlig regim och Bo Lundgrenblev skatteminister, då skulle man skynda på dessasänkningar, som är fördelningspolitiskt stötande,eftersom de inte sker i ett sammanhang.Till sist vill jag säga något om det som sades om attdetta måste göras för att man skall bygga uppkapital i landet. Och varför måste man bygga uppkapital i landet? Jo, för att få till ståndinvesteringar.Detta är emellertid inte korrekt i en öppenekonomi. Det framgår av många beredningar, t.ex.i långtidsutredningen. I den står det: Som tidigarenämnts betyder kapitalmarknadens integration attdet inhemska sparandets roll för kapitalbildningenminskar.Detta är riktigt, eftersom man kan låna var manvill. Ökat hushållssparande i kan lika välleda till industriinvesteringar i , Frankrikeeller . Det är så det är i en öppen ekonomi.Och jag tycker att det är bra att dessa möjlighetertill öppenhet finns i ekonomin.Men, återigen, vi skall ha en rimlig arvs- ochgåvobeskattning. Därför skall vi stoppamöjligheterna till skatteundandragande och skapaen fördelningspolitisk profil. Då kan vi sänka deformella skattesatserna. Det bästa och det goda kanförenas.Anf. 81 () replik:Herr talman! I en internationell ekonomi kan detnog vara riktigt att kapitalbildningen, om den ärsvag i det egna landet vid ett specifikt tillfälle, intekan hindra att det investeras och att det byggs uppföretag i landet. Men sannolikt är man nog bereddatt satsa detta kapital, eftersom det är ettlåglöneland.Jag tror att det är viktigt att vi själva medverkar tillsparande och bygger upp en kapitalbas i landet. Detkan alltså ske på två sätt. Det kan ske genom tar ut skatter eller genom att man har ett privatsparande. I båda fallen får människor avståkonsumtion. Det är alltså mer fråga om ett sätt attta ut detta. Om man tar ut det som skatt får allavara med. Om man tar ut det som sparandekommer rätt många människor att fråga: Vad fårjag för att spara? Det är alltså det som är intressanti det ögonblicket.Sedan redogjorde för vad som harhänt i innan kds kom hit och vilka turersom har förekommit. Vad som har hänt sedan vi ikds kom hit och landet har fått en ny regering är attden nya regeringen försöker få små företag att växaoch bli medelstora företag. Jag tror att det kan haen viss betydelse att det har blivit en ändrad syn ochatt man nu är beredd att gå något längre än då kapitalbildningen skedde via skattsedeln.Anf. 82 ():Herr talman! Eftersom mig gav han mig anledning att säganågra ord.Lars häcklade och Folkpartietdärför att de har ändrat uppfattning iarvsskattefrågan. Men även harändrat uppfattning. När nu villåtergå till de gamla skalorna med ett högsta uttagpå är detta väsentligt lägre än vad partietkrävde . Då motioneradenämligen om ett högsta uttag på108 %. Det låter märkligt, men man krävde faktiskten 50-procentig höjning av de då rådandeskatteskalorna. Högsta uttaget var då . Ochom man höjer uttaget på blir detfaktiskt 108 %.Lars var inte i då, men dessauppgifter kan vara nyttig information, eftersomLars nu vill ha en lagom arvsskatt. Detville tydligen inte då.(Applåder)Anf. 83 ():Herr talman! Det kanske är riktigt. Det undandrarsig min bedömning. Det klassiska svaret på allasådana påpekanden är att vi blir klokare, men detblir inte alla andra -- tyvärr. (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.10 § Indirekta skatterFöredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU22 Indirekta skatter.Anf. 84 BO ():Herr talman! Det är glädjande att den borgerligaregeringen har gett ut en förordning förmiljöklassindelning av fordon årsmodeller, trots att och såsent som var emot ett sådant beslut.Nu föreslår vi vidare att regeringen bör förberedanästa steg i miljöklassningssystemet.Regeringen bör, som det uttalas imiljöpropositionen, noga följa utvecklingen påmarknaden och återkomma till medförslag om att vissa regler i systemet behöveromprövas. I det sammanhanget börmiljöeffekterna av slopandet av etanolskattenbedömas.Vidare säger vi att ett miljöklassystem för bensinbör införas. Utgångspunkten för klassindelningenbör vara bensinkvaliteten, t.ex. innehållet avaromater.Utskottsmajoriteten säger att miljövinsten av attinföra ytterligare bensinkvaliteter måste ''vägasmot praktiska, administrativa och andra problem''.Jag tycker, herr talman, att detta uttalande visar påett litet intresse och en låg ambition när det gälleratt åstadkomma förbättringar. Jag tänker då på demycket besvärliga miljöolägenheter som dagensbilism innebär. Detta är bevis nog för att Centernss.k. miljöprofil överskuggas av Moderaternasointreese för miljöfrågorna -- det är juModeraterna som bestämmer i regeringen.På ytterligare ett område visar regeringen ett lamtintresse. Det gäller då behovet av en förbättradavfallshantering. föreslogsommaren 1990 att en avgift skulle införas påosorterat avfall. Den socialdemokratiskaregeringen uttalade sig i samband medmiljöpropositionen för just en ökad användning avekonomiska styrmedel på avfallsområdet. Men detsades också att utformningen av den föreslagnaavgiften behövde övervägas ytterligare något.Detta arbete borde verkligen vara slutfört viddenna tidpunkt.Men i stället föreslår regeringen att ytterligare enarbetsgrupp tillsätts för att klarlägga effekterna aven avfallsskatt. Också detta visar, herr talman, attambitionsnivån är mycket låg. Även här visarCentern i regeringsställning hur litet manegentligen påverkar i miljöfrågorna.Herr talman! För tids vinnande nöjer jag mig medatt yrka bifall till reservationerna 5 och 12. Givetvisstår jag bakom övriga socialdemokratiskareservationer.Anf. 85 (nyd):Herr talman, ledamöter! Jag skall tala litet grandom en motion av bl.a. mig som gäller den särskildavaruskatten.I denna motion föreslås en återbetalning, enrestitution, av erlagd skatt. Det gäller svenskaparfymhandlare och chokladhandlare. Den 1januari 1993 skall den här skatten sänkas, och detär en mycket positiv åtgärd från regeringens sida.Men en negativ effekt är att företagarna redan harbetalat in sin skatt och vill ha tillbaka de härpengarna.Företagsmässigt är det ganska rimligt att skatt sombetalas för lager och som sedan så att säga släppsinnebär att man -- priset för varan sänks,förhoppningsvis, i motsvarande utsträckning -- pånågot vis får tillgodogöra sig dessa pengar.Jag har talat med folk inom branschen, och manaccepterar att den här skattesänkningen skjuts etthalvår framåt för att de statsfinansiella intäkternaskall kunna bibehållas -- dvs. så att ytterligarepengar kommer in, därefter en restitution påskatten, alltså en återbetalning.Just när regeringen ämnar sänka skatten --sänkningen gäller, som sagt, fr.o.m. den 1 januari1993 -- har dessa handlare enorma lager. Som allahär i kammaren vet lever många köpmän på justförsäljningen under jultid. Enligt både min ochhandlarnas mening vore det därför fel att sänkaskatten just vid ett sådant tillfälle.Med tanke på de totala skatteintäkterna för statensdel vill jag säga följande. Skjuter vi i dennakammare på den här aktuella skatten , lärvi medverka till att statskassan får in 200--250 miljoner. När det gäller restitutionen handlardet om ungefär 100 miljoner. En sådan härrestitution innebär således, mina ärade damer ochherrar, att vinsten för statskassan blir 100-150 miljoner. Dessutom blir man på företagen ifråga nöjd och belåten. Det finns bara vinnare pådet här förslaget.Jag tror innerst inne om jag skall vara riktigt ärlig,att det faktiskt finns en majoritet för en sådan häråtgärd. Tyvärr gör detta med prestige ochpartipiskor att det återigen i denna kammare sättskäppar i hjulet.Andra i Ny demokrati kommer litet senare här attnågot beröra energibeskattningen och inriktningeni det avseendet. Vi värnar ju omkärnkraftsteknologin och dess inriktning och vill hasänkta skatter på det, enligt vår åsikt, miljövänligaenergislaget.Vidare kommer vi att tala om sänkta energiskatter.Det gäller sänkningar om 4 miljarder. Vi kommerockså att tala om vår inriktning här, dvs. att det påsikt blir sänkt kilometerskatt.Miljöklassindelningen kommer även att berörasliksom de när det gäller denextraskatt som tillkommer för tunga fordon ochsom vi anser vara en helt felaktig åtgärd. Inga företagare köper fortsättningsvis nyalastbilar. Den dynamiska effekten blir negativ i ochmed att företagare inte köper nya fordon utanbehåller sina gamla fordon, vilka är sämre förmiljön.Mina partikolleger får återkomma till dessa saker.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservation 1 (mom. 1), reservation 2 (mom. 2),reservation 4 (mom. 7) samt reservation 14 (mom.24).Anf. 86 ():Herr talman! I fråga om skatteutskottetsbetänkande /92:SkU22 om indirekta skatterkan jag säga att vi, trots att frågan hardiskuterats, snart återigen skall debattera dettaämne. Det finns ju propåer och beredningar inomregeringskansliet. som har att försvarautskottet har säkert mycket att säga i denna fråga.Av förståeliga skäl kan han dock inte göra det nu.Men vi skall ju senare återkomma tillenergiskattefrågorna. Således kan vi kanske hålladebatten stram.Vi i har lagt fram ett förslag sominnebär att skattekvoten ligger kvar mellan 1991och 1992. Vi höjer inga skatter 1992 i förhållandetill 1991.Vi talar om utgiftsexpansionen och om vissaskattesänkningar. Men vi talar också omskattehöjningar. På energiområdet pläderar vi förväsentliga skattehöjningar. Vi menar nämligen attintäkter via skatter och avgifter kan användas delsför att skaffa inkomster till statskassan, dels som ettinstrument på marknaden när det gäller att försökabromsa viss konsumtion. Vi menar att energin är ennyttighet som man måste hushålla med och hanteramed varsamhet.De förslag som vi har lagt fram innebär enbelastning för hushållen. Men i andra avseendenhar vi lagt fram förslag till kompensatoriskaskattesänkningar på mervärdesskattesidan. Bl.a.gäller det livsmedel, transporter och bostäder. Vihar en fördelningsprofil.Nämnda förslag till åtgärder yrkar man avslag på.Men det är intressant att notera att de förslag som vihar lagt fram till en del tycks motsvara tankar somregeringen har när det gäller att finansieraenergiskattesänkningarna för industrin.Jag tror att vi måste återkomma till dessa saker. Detär emellertid intressant att vi har lagt oss på nästansamma nivå som den som regeringen anser varamöjlig. Sedan vill man utnyttja det här utrymmetför andra ändamål. Man vill t.ex. utnyttja det föratt åstadkomma ytterligare subventioner förindustrin. Det är kanske en möjlighet. Men jagmenar att det här är en möjlighet som endast påmycket kort sikt innebär fördelar för industrin. Omvi får en integrerad energimarknad, kommerindustripriserna ändå att drivas upp här i Sverige.Vad som sker är att man skaffar sig ett litet rådrum,men bara på mycket kort sikt, på industrisidan.Enligt vår mening måste det finnas enmiljömedvetenhet även inom industrin. Vi tror attsvensk industri klarar det kravet, särskilt med tankepå den oerhört låga beskattningen beträffandebolag och på utdelade vinster.Så till en annan fråga som vi tycker att det ärväsentligt att ta upp. Det gällerfordonsbeskattningen och transportsektorn. Även idet sammanhanget kan vi blicka mot EG. Vad servi då? Det talas ju så mycket om vad EG betydernär det gäller skattesänkningar i -- vare sigdessa är tvångsmässiga eller tillkommer genomindirekt påverkan.För att uppnå EG:s mål beträffande skattesatsernamåste skatten på bensin vid en EG-anpassningväsentligt höjas här i -- det handlar om enhöjning med för blyad bensin och med drygt30 öre för oblyad. var inne på detta. Han medgav att vissa skatter nogmåste höjas med tanke på EG. Här är det fråga omett sådant område.