prot · GG0925 · 1992-11-17 00:00:00 — Dethandlar om den ekonomiska politiken i stort.Anf. 307 i (kds):Herr talman! Jag har sysslat med effektivisering endel i verkligheten och fått in alternativaverksamheter som står i konkurrens med denkommunala, hemma i min kommundel ,som jag har ansvar för. Men man kommer till sluttill en absolut smärtgräns, särskilt om kommunensekonomi har undergrävts under många år.Finansministern känner själv till vad som händerom man får ta över ansvaret för en nation som harvanskötts . Motsvarande situationfinns ute i många kommuner. Det innebär att man har akutaekonomiska problem. Då handlar det om attförsvara välfärden, om att försvara våra äldre iförsta hand. Sådan är min prioritering. På dettaområde finns problem , också hos oss.Marginalerna är för små. Jag undrar om det intefinns litet nya tankar om hur man skulle kunnaförstärka just denna del. Vi vet att vi har stort stödockså i folkopinionen för det.Anf. 308 TREDJE VICE TALMANNEN:Detta blir det sista inlägget från finansministern.Anf. 309 Finansminister ():Herr talman! Jag delar helt att det är oerhört centralt att klara enbra och värdig vård och äldreomsorg och att deekonomiska förutsättningarna inte kan göras hursvåra som helst. Om man har övertagit ekonomin ien kommun eller ett land där den är i stor obalansär problemen ännu mycket större. Jag har inte denuppfattningen att det skulle ha gått så långt i någraav de kommuner som jag känner bäst till, där detkan vara aktuellt. Det har inte heller inkommitnågon ansökan om förändringar i skattesatsen för1993 från den kommun som tar upp.Jag tror att man kommer att finna att deekonomiska förutsättningarna visar sigvara något bättre än man trott. Jag tycker att viskall se tiden an. Många kommuner visar sig varamycket duktiga på att effektivisera och välja ut vadsom är viktigast. Jag har stora förhoppningar om attkommunpolitikerna kommer att klara sin uppgiftmycket bra.Överläggningen var härmed avslutad.47 § Svar på fråga 1992/93:191 om transporterav farligt godsAnf. 310 Försvarsminister ():Herr talman! har ställt en fråga tillmig om transporter av farligt gods och frågat om jagär beredd att göra en översyn av reglerna och val avtransportvägar för farligt gods i Sverige.Riksdagens försvarsutskott har behandlatett antal motioner inom området Farligt gods(FöU1). Utskottet betonade i det sammanhangetvikten av att åstadkomma största möjliga säkerhetnär det gäller transporter av farligt gods.Försvarsutskottet uttryckte också ett önskemål omatt skall få en samlad redogörelse förläget inom det berörda området. Min avsikt ärdärför att återkomma till föratt bl.a. redovisa en sammanfattning av läget,större olösta frågor samt min syn på det fortsattaarbetet.Det av efterlysta samlade greppetfinner jag därför ingen anledning att ta här och nu.Jag antar att , i likhet medförsvarsutskottet, är väl medveten om att frågor omriskbedömning, val av säkraste transportsätt,vägvalsstyrning m.m. är komplicerade och att dettar att få fram beslutsunderlag för olikaslags åtgärder.Anf. 311 ():Herr talman! Jag tackar försvarsministern försvaret.Försvarsministern lovade i sitt svar att återkommatill med en redovisning. Jag villaktualisera resurstilldelningen för arbetet medtransporter med farligt gods inte minst i en sådankuststad som jag själv kommer ifrån, nämligenHelsingborg, där flera hundra miljoner ton farligtgods passerar. Det är svårt för en enskildkommun att ta ansvar för förberedelser och för har tillräckligt med insatsmöjligheter närkatastrofen väl är framme.Ser försvarsministern någon möjlighet att ge stödtill speciellt utsatta kommuner genom enresurstilldelning?Anf. 312 Försvarsminister ():Herr talman! Inom den budget somFörsvarsdepartementet disponerar finns det dessvärre såvitt jag kan bedöma inget utrymme för attlämna bidrag till kommunerna. Det här äremellertid en fråga som man i första hand får taställning till vid en samlad budgetprövning. Frufinansministern, som var här för någon minutsedan, har satt sig i säkerhet. Annars har honnog bättre möjligheter än jag att svara på denfrågan.Det här är ett utomordentligt viktigt område. Detsvenska samhället blir i olika avseenden mer ochmer sårbart med tanke på den kompliceradestruktur som håller på att bildas, inte minst när detgäller transporter av farligt gods och de nyakemikalier som ständigt tillkommer. Denna frågahar betydelse för vårt lands säkerhet, såväl i krigsom naturligtvis också i fred.Jag kan försäkra att jag skall göravad jag kan för att det skall bli en ordentligredovisning och för att man på olika sätt skalluppnå en ökad säkerhet på detta område.Anf. 313 ():Herr talman! Jag är litet tveksam till att den härfrågan är uppdelad på två departement, delsFörsvarsdepartementet, delsKommunikationsdepartementet. Finns det någonönskan och strävan att i det här fallet föra sammandessa båda departements åtaganden till ettansvarigt departement? Jag tycker att det då skullebli enklare att arbeta och att få en större helhet ochkontinuitet. När ett farligt gods-ämne skalltransporteras från fabrik till producent kan detfraktas med lastbil, järnväg, båt eller flyg.Motsvarande gäller för mottagare på andra sidanSundet.Ser försvarsministern någon möjlighet att förasamman allt detta till ett departement?Anf. 314 Försvarsminister ():Herr talman! Jag tror inte att det skulle förändrasituationen särskilt mycket. UnderFörsvarsdepartementet ligger räddningstjänst. Därfinns också en lång rad operativa resurser, omnågonting skulle hända i beredskapshänseende.Om jag får vara personlig en sekund, kan jag sägaatt som försvarsminister har jagupptäckt hur viktig roll det militära försvaret spelaräven när det gäller rena fredsaktiviteter beroendepå att det är en av de relativt få samhällsaktivitetersom har en ständig beredskap och som har olikaformer av resurser.Jag kan försäkra att samarbetet mellanFörsvarsdepartementet ochKommunikationsdepartementet i detta avseende ärmycket gott. Vi skall naturligtvis ytterligare se överde rutiner som finns.Anf. 315 ():Herr talman! Jag vill passa på att ställa ytterligareen fråga. Den gäller framtiden, som blir alltmerkrävande när det gäller detta område. Skulle mankunna tänka sig att inrätta någon form avdocenttjänst eller professorstjänst, där man t.ex.vid skulle kunna forskakring emballage, transportlåsning under självatransporten och även transportsätt?Anf. 316 Försvarsminister ():Herr talman! är vi inne på ett område somnärmast ligger under Per domvärjo,eftersom han är ansvarig i regeringen förforskningssidan. Jag kan alltså inte uttala mig i denfrågan. På den militära sidan inomFörsvarsdepartementets område pågår det inomFOA och på andra håll mycket omfattande arbetesom berör just transporter av farligt gods. Ettsådant arbete kan säkert bedrivas mycket bra ocksåi , men då är det Per som närmast börsvara för detta.Överläggningen var härmed avslutad.48 § Svar på frågorna 1992/93:180, 184 och 203om inköp av bandfordonAnf. 317 Försvarsminister ():Herr talman! har ställt en fråga tillarbetsmarknadsministern omarbetsmarknadspolitiska aspekter på enanskaffning av bandvagn MT-LB. Frågan haröverlämnats till mig.Sigge Godin har frågat mig om regeringen avser attinköpa bandvagn MT-LB och hur detta i så fallskulle komma att påverka svenskbandvagnstillverkning.Tage har ställt en fråga av liknandeinnebörd till mig.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Tyskland har erbjudit att få köpa ett antalMT-LB.Jag kan bekräfta att arméchefen i en skrivelse tillregeringen har begärt att få köpa MT-LB. Iskrivelsen från arméchefen finns också enredovisning av de industriella konsekvenserna viden anskaffning.Jag delar de synpunkter som framförts avarméchefen och överbefälhavaren om det operativabehovet av splitterskyddade fordon. I detta fallfinns möjligheter att till låga kostnader höja arménsstridseffekt. måste en eventuellanskaffning av MT-LB vägas mot andra angelägnaobjekt som behöver rymmas inom försvaretsekonomi.Frågan om anskaffning övervägs för närvarandeinom . I detta sammanhangkommer självfallet konsekvenserna för svenskbandvagnsindustri och därmed arbetsmarknad attuppmärksammas.Anf. 318 ():Herr talman! Jag vill inleda med att tackaförsvarsministern för svaret, även om jag ställdemin fråga till arbetsmarknadsministern. Jag hoppasatt de arbetsmarknadspolitiska frågorna inte harflyttats från Arbetsmarknadsdepartementet.Ibland upplever man dock att försvaret skullebehövas till hjälp för att försvara denarbetsmarknadspolitik som just nu förs i Sverige.I min fråga beskrev jag att det råder en oerhört svårsituation på arbetsmarknaden i och iVästernorrland. När tidningarna refereradearméchefens funderingar blev oron enormt stor, inteminst hos de anställda på iÖrnsköldsvik.Jag vill deklarera att vi inte alls är nöjda med svaret,att konsekvenserna kommer att uppmärksammas.Vi ville ha svaret, att man kommer att ta hänsyn tillden rådande situationen.Svaret är också något förvånande med hänsyn tillförsvarsministerns uttalande i samband med ettbesök hos i . Jag har entidningsartikel , där ministerndeklarerar att är nyckeln när det gälleren modernisering av armén. Efter att ha provåktSkalman pekar försvarsministern på att justSkalman var ett bra sådant exempel.Sedan uppmanar försvarsministern vid besöketindustrin att söka kontakt med övriga , menför att industrin skall kunna ha någonting atterbjuda, krävs det även att det svenska försvaretkan visa att man har en tro på att bandvagnenSkalman är ett bra alternativ för det svenskaförsvaret.Anf. 319 ():Herr talman! Jag kan också tacka för svaret, ävenom jag undrar vad det betyder att konsekvensernaskall övervägas.Jag skulle vilja ställa några frågor tillförsvarsministern: Hur många bandfordon anserregeringen att man skall köpa från ochungefär till vilket totalpris? Finns det pengar tilldet?MT-LB-fordonen är ungefär av 50-talstyp ochkräver alltså ny utrustning. Hur skall man gå tillväga? Skall man renovera dem i , eller blirdet objekt att renovera i , så att vi får rättutrustning för dessa vagnar, eller hur skall manförfara?Om inte köper dessa vagnar, skall de enligttidningsuppgifter skrotas. Det är väl bara skaletsom möjligen kan tilltala oss. Sedan måste nyteknik in. Då är det viktigt att veta på vilket sätt dethär skall hanteras, med tanke också.Hur skall vi behålla dessa vagnar om vinu köper dem? Hur klarar vi underhåll, reservdelaroch annat? Det är också viktigt att fundera överdet.Försvarsministern har sagt attsvensk försvarsmateriel inte går att sälja utomlandsom inte svenska staten också köper sådan. När detgäller Skalmanvagnar från har försvaretbara något enda exemplar. Det går inte heller attsälja dem utomlands. Det är precis somförsvarsministern har sagt tidigare. Då undrar jag:Vad skall hända med dem?I övrigt vill jag fråga vad som kan ske om dennaverksamhet avvecklas vid . Då förlorarman flera hundra arbetstillfällen ochnyckelpersoner för det svenska försvaret. Vad görvi åt det?Anf. 320 ():Herr talman! Jag får också tacka försvarsministernför svaret. Det är rakt, ärligt men kort, kanske litetotillfredsställande.Vi känner alla till de problem som finns påarbetsmarknaden i . är ettav de största industriföretagen där ochrepresenterar dessutom en av våra störstaförsvarsindustrier. Jag är medveten om att minfråga är ekonomisk, men skall vi i fortsättningensatsa på att handla på överskottsmarknader ute ivärlden? Där finns det oerhört mycket materiel.Hur går det då med vårt försvars kvalitet,beredskap, säkerhet och annat? Finns det alltså inteanledning att överväga de arbetsmarknadspolitiskaskälen, trots att det då kan bli fråga om någotdyrare inköp?Anf. 321 Försvarsminister ():Herr talman! Några fakta i målet. För det första ärMT-LB inget 50-talskoncept. Det är ettbandgående splitterskyddat fordon som sedan 1975tillverkas i flera Warszawapaktsländer. MT-produktionen pågår fortfarande.För det andra: MT-LB har en skyddsnivå som i alltväsentligt är bättre än . ABC-skyddsaknas exempelvis i Skalman.För det tredje: MT-LB har så höglastkapacitet som . Vad beträffarkostnaderna är enligt arméchefens beräkningaranskaffnings- och systemkostnaden för Skalmancirka fyra gånger högre än motsvarande kostnad förMT-LB. Jag skulle tro att skillnaden är ännu störremed tanke på de nya priserna. Det handlar alltsåom enorma belopp, som vi inte har.Får jag också säga att det i överbefälhavarenssenaste programplan inte har funnits ekonomisktutrymme för . En eventuell anskaffning avSkalman är därför till skillnad från MT-LB så storatt den borde ha tagits in i försvarsbeslutet. Såskedde inte.Jag är medveten om de arbetsmarknadspolitiskakonsekvenserna. Jag måste naturligtvis ta framförallt försvarspolitiska hänsyn, annars vore detorimligt, men försöka göra en vettig bedömning.Får jag avslutningsvis säga att det unika har häntnär det gäller MT-LB att i enartikel i så sent som den 29oktober kraftfullt har rekommenderat ett inköp avjust MT-LB.Anf. 322 ():Herr talman! Jag tolkar försvarsministerns svar såatt man inte kommer att göra någonarbetsmarknadspolitisk analys av dennabeställning. Det tycker jag är mycketbeklämmande. Den förra regeringen haderegionalpolitik och arbetsmarknadspolitik som enröd tråd mellan de olika departementen. Jagrekommenderar verkligen, med tanke på densituation som råder, att nuvarande regering görlikadant.Efter att ha tagit del av en mängd uttalanden somförsvarsministern gjorde under sitt besök iÖrnsköldsvik måste jag fråga mig om det varuttalanden som skulle passa för just det tillfället. artikel som jag åberopade kan man läsa attförsvarsministern anser att bandvagn 206 Skalmanär en utmärkt och bra bandvagn för försvaretsbehov. Det var inte vad försvarsministern sade i sittinlägg alldeles nyss.Jag måste upprepa min fråga: Kommer man attgöra en arbetsmarknadspolitisk analys?Anf. 323 ():Herr talman! Jag tycker som försvarsministern, attsplitterskyddet självklart är nödvändigt för vårasoldater och att man skall överväga vilkenutrustning som skall köpas. Men närförsvarsministern talar om att man skall övervägakonsekvenserna, måste vi få veta vad det betyder ipraktiken. Betyder det att vi skall köpa dessavagnar, som vi sedan kanske har problem med attskaffa utrustning till och får problem med många årframåt?Det här rimmar mycket illa med försvarsministernsagerande på i , där hantalade om att det är jättebra att tillverka dessavagnar. Så köper svenska staten inte dem. Så blirresultatet det som försvarsministern sade, att deinte går att sälja dem, därför att svenska staten intehar investerat. Då får vi problem. Jag tycker attförsvarsministern skall utveckla frågan litet mera.Vad betyder ''övervägandet''?Anf. 324 ():Herr talman! De fakta som försvarsministernpresenterade angående MT-LB stämmer inte medvad som har presenterats för oss i annatsammanhang. Jag vill inte påstå attförsvarsministern far med osanning. Vi får välkonstatera att vi har blivit något vilseledda.Det här med ABC-skydd var i och för sig intressant,men det sades ingenting om splitterskydd. Jagförmodar att det är litet sämre med det.Bortsett från de tekniska frågorna är det, som SiggeGodin nämnde, så att om inte får orderfrån det svenska försvaret, blir det kanske ingentingalls. Då får man lägga ned tillverkningen, och flerahundra arbetstillfällen försvinner. kan dettaäventyra den här typen av industrier.Nu undrar jag: Vilka överläggningar förekommer iregeringen mellan Arbetsmarknads- ochFörsvarsdepartementen om dessa frågor? Har niverkligen penetrerat denna fråga ordentligt?Anf. 325 Försvarsminister ():Herr talman! Får jag först till sägaatt jag i mitt svar sade: ''I detta sammanhangkommer självfallet konsekvenserna för svenskbandvagnsindustri och därmed arbetsmarknad attuppmärksammas.'' Det är alltså svaret på hennesfråga.Till m.fl. vill jag säga att det är alldelessjälvklart att man måste överväga de olikamöjligheterna när en sådan här offert kommer.Den existerade inte när jag besökte ijuni, utan den har kommit senare.Dessutom återstår kostnadsfrågan. Här handlar detalltså om ett erbjudande som vi har att ta ställningtill. Det blir minst fyra gånger billigare, och däringår en Skalmanbandvagn -- om vi nu skullebestämma oss för den, vilket inte har varit aktuellti planerna -- och 300 timmars reparationsarbetesamt ett mycket omfattande reservdelspaket. Omjag får hjälp med rejält höjda försvarsanslag frånfrågartrion, skall vi nog klara av det här.Anf. 326 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag medger en sista frågeomgång med anledning avden här frågan.Anf. 327 ():Herr talman! Jag blir orolig när jag hörförsvarsministern upprepa att detta skalluppmärksammas. Vilket värde ligger däri? Det ärklart att man kan uppmärksamma att en industriläggs ned. Innebörden av den katastrof som detskulle innebära för denna industri, och för den bygdsom jag kommer ifrån, gör att jag och många medmig känner stor oro. Det är därför som vi om ochom igen upprepar samma fråga.Det är ju så, att det kan bli nödvändigt att minskapå försvarsanslaget på grund av att kraftigare ochmer aktiva åtgärder på det arbetsmarknadspolitiskaområdet måste vidtas, därför att fler människor blirarbetslösa. Det gäller alltså att använda pengarnarätt.Nu har jag ställt frågan om en analys flera gångerom. vädjar jag slutligen till försvarsministernoch till regeringen att ta dessa hänsyn innan beslutfattas i denna, för , ochÖrnsköldsvik, mycket viktiga fråga.Anf. 328 ():Herr talman! Experter, till vilka försvarsministernockså hör i de här frågorna, har i flera sammanhangdär jag har varit närvarande uttalat att svenskförsvarsindustri är väldigt viktig -- lika viktig somförsvaret i övrigt. På vilket sätt vägs detta in i ettsådant här sammanhang?Jag kan i och för sig förstå att försvarsministern ärute efter mer pengar, men det är inte alltid merpengar som det handlar om. Det handlar i ställetom att använda pengarna på rätt sätt. Om man harutställt löften om att stödja svensk försvarsindustri,får man också se till att det görs, annars får manförklara för de ombud som finns i riksdaghur man tänker göra för att avveckla verksamheteni en glesbygd som . Det är vad det islutänden handlar om, och därför känner jag oroöver att försvarsministern inte tar ansvar försysselsättningen och att det är avveckling somgäller.Anf. 329 ():Herr talman! Uppenbart är det fråga om dumpningav priser. När man får höra om de förmåner somförsvarsministern räknar upp, är det helt klart.Är det också fråga om motköp? Det har juförekommit i andra sammanhang. Det skulle varaintressant att höra om någonting sådant är aktuellt.Jag har inte heller fått svar på min skriftliga fråga,som jag även upprepade i mitt första inlägg. Skallvi i i fortsättningen börja handla påöverskottsmarknaden? I så fall måste vi inse dekonsekvenser som det kan få för den inhemskaförsvarsindustrin.Anf. 330 Försvarsminister ():Herr talman! Jag tycker det är viktigt att viöverväger de möjligheter som uppkommer, inteminst i skattebetalarnas intresse. Jag villunderstryka att framstående folkpartistiskariksdagsmän offentligt har gått ut och sagt att dettaär ett erbjudande som vi inte kan säga nej till.Jag skall göra vad jag kan för att slå vakt om svenskförsvarsindustri. Det kan emellertid inte, herrtalman, innebära att man aldrig får möjlighet attstudera erbjudanden från andra delar av världen änSverige.Överläggningen var härmed avslutad.49 § Svar på fråga 1992/93:113 om märkningenmed jämförpriserAnf. 331 Civilminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen i ljuset av är beredd attvidta åtgärder för att garantera en fortsattmärkning med jämförpriser i omfattar ett EG-direktiv omkonsumentskydd i samband med prismärkning avlivsmedel (79/581/EEG, ändrat genom88/315/EEG). Direktivet ställer som huvudregelkrav på märkning med jämförpriser när varornamarknadsförs till konsumenter.Direktivet har redan införlivats med svensk rättgenom prisinformationslagen (1991:601), somträdde i kraft i år.Som framhåller finns detundantag från kravet på märkning medjämförpriser. Det gäller livsmedel somtillhandahålls i vissa standardiserade förpackningarenligt ett särskilt direktiv på området. Här harSverige fått anstånd till den 1 juni 1995.För sådana varor behöver man inte ange jämförprisper kilo, liter eller dylikt, eftersom man anser attpriset på jämförbara förpackningsstorlekar gerkonsumenten möjlighet att bilda sig en uppfattningom priset på olika livsmedel av samma slag.Om det finns många olika förpackningsstorlekar,kan det bli svårare att räkna ut jämförpriset.Exempelvis kan det bli litet krångligare att räkna utkilopriset på smör om man skall jämföra en 125-gramsförpackning med en 500-gramsförpackning.Om detta skapar problem förutsätter jag attkonsumenterna kommer att ställa krav på fortsattjämförprismärkning. Något hinder mot atttillgodose ett sådant angeläget konsumentintressekommer inte att finnas. Tvärtom är det minförhoppning och övertygelse att handeln kommeratt vara lyhörd och tillmötesgå konsumenternasönskemål.Jag kan också tillägga att opinionen i vissa länderinom EG växer sig allt starkare för att minskaantalet förpackningsstorlekar, så att man lättarekan jämföra olika livsmedelspriser.EES-avtalet innebär i vart fall inte att vi nu måstesänka våra krav. Genom fortsatt opinionsbildningbör konsumentskyddet kunna förbättras också pådenna punkt. Vi har alla ett ansvar för detta.Det finns därför ingen anledning förregeringen att vidta några åtgärder.Anf. 332 (-):Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret på minfråga, men riktigt nöjd är jag förstås inte. Det ärriktigt som civilministern säger, att det även i EGfinns krav på jämförpriser, men att man kan göraundantag för s.k. standardiserade förpackningar.Civilministern redogjorde för ett problem, menproblemet är större än så. På vissa delar avsortimentet kan det nämligen handla om etttjugotal olika förpackningar som räknas somstandardiserade. Då är det inte bara somskall jämföras med , utan det är de mestmärkliga storlekar, exempelvis , och det kanvara mycket komplicerat att räkna ut.Civilministern säger att om konsumentkravet på attjämförpriser skall finnas kvar är starkt, kommer detatt komma till uttryck, och att man i branschenkommer att rätta sig därefter. Problemet är ju att vialla, i egenskap av konsumenter, är splittrade.Konsumentrörelsen är inte så stark och samlad. Detär alltså inte alldeles säkert att även mycket starkakonsumentkrav kommer till så tydliga uttryck.Civilministern säger att vi alla har ansvar föropinionsbildning. Det är jag fullt medveten om. Jagtrodde att en regering hade större möjligheter änatt gå via opinionsbildning. Jag hade föreställt migatt regeringen skulle kunna inbjudabranschföreträdare till diskussion, för att höra efterhur stor beredvillighet som finns för att även efter1995 tillgodose det här starka konsumentkravet.Jag är övertygad om att konsumentkravet är starkt,även om det inte kommit till uttryck i en högröstadopinion.Anf. 333 Civilminister ():Herr talman! Vi är överens om attkonsumentrörelsen är splittrad, och det är ensvaghet att vi i inte har en starkkonsumentrörelse, som skulle kunna varakonsumenternas röst.Opinionsbildning kan emellertid drivas på olikasätt. Den kan vara informell och formell. Den kanockså drivas från EFTA-håll. I och med får EFTA-länderna möjlighet till insyn. Vikommer även att få möjlighet till att ta initiativ tillförändringar, även om vi ännu inte får vara med omatt fatta beslut. Det är också en form avopinionsbildning att i olika EFTA- och EG-sammanhang ta upp den här frågan och samtidigttala om att man tycker att den är viktig.Inom , bl.a. i , finns det ocksåen opinion mot att det finns så många olikastandardstorlekar, som ingår i undantagsreglerna.Man vill minska antalet standardstorlekar. Och detär också en väg att gå, att genom ett begränsat antalstandardstorlekar underlätta för konsumenterna.Det finns många olika vägar att gå, och det kommervi naturligtvis att utnyttja.Sedan har vi på oss, och under den tiden fårvi se hur utvecklingen går. När vi närmar oss juni1995, blir det läge för att gå vidare med den typenav förhandling med branschen.