prot · GF09128 · 1992-06-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:128Onsdagen den 10 juniKl. 8.301 § Nya riksdagsledamöter m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis förriksdagsledamöter och ersättare förriksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis omdels att (), , utsetts till nyledamot av fr.o.m. den 1 augusti 1992sedan () avsagt sig sitt uppdrag somriksdagsledamot. Till ersättare har i detta fallutsetts , , , , ,, , , , , , ,, , , ,, , och StaffanHolmberg, (alla s),dels att (), , utsetts till nyledamot av fr.o.m. den 1 september 1992sedan () avsagt sig sitt uppdragsom riksdagsledamot. Till ersättare har i detta fallutsetts , , och YvonneFrid, (båda v).Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 5 juni 1992Lars § Utökning av antalet suppleanter i vissautskottValberedningen hade enligt till kammaren inkomnaprotokollsutdragdels på begäran av Socialdemokratiskariksdagsgruppen samt av liberalernas,, Kristdemokratiska samhällspartiets, Nydemokratis och Moderata samlingspartietsriksdagsgrupper tillstyrkt att antalet suppleanter iEES-utskottet skulle utökas från 16 till 23,dels på begäran av Kristdemokratiskasamhällspartiets riksdagsgrupp tillstyrkt att antaletsuppleanter i kulturutskottet skulle utökas från 17till 18,dels på begäran av liberalernasriksdagsgrupp tillstyrkt att antalet suppleanter ibostadsutskottet fr.o.m. skulleutökas från 17 till 18.Kammaren biföll dessa framställningar.3 § Val av suppleanter i vissa utskottFöretogs val av sju suppleanter i , ensuppleant i kulturutskottet samt en suppleant ibostadsutskottet.Kammaren medgav att valen fick ske i ettsammanhang.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleanter i EES-utskottetBirgitta ()Axel ()()()()(nyd)()suppleant i kulturutskottetMärtha ()suppleant i bostadsutskottetOlle () fr.o.m. § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 juni.5 § Den ekonomiska politiken och slutligbudgetreglering för /93Föredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU30 Den ekonomiska politiken m.m.(prop. 1991/92:100 delvis, 1991/92:112 delvis och1991/92:150 delvis).Anf. 1 ():Herr talman! Syftet med den ekonomiska politikenär enligt vår uppfattning tvåfaldigt. Den skall skapavälfärd och en rättvis fördelning av denna välfärd.Jag skall strax återkomma till detta, men innan dessvill jag säga följande.Detta betänkande är, herr talman, ett högmodetsbetänkande. Sida upp och sida ner talarfyrklöverpartiernas företrädare om hur bra alltingär och hur väl avvägda regeringens alla förslagsynes vara. Självförtroende är väl bra, men när detövergår till självsäkerhet för att inte sägasjälvgodhet, då ligger arrogansen nära. Som denfinske filosofen har sagt:''Dogmatismen, inte skepticismen är sanningensverkliga fiende. ''När man hör en del företrädare för ''den mestkompetenta regeringen i i modern tid'' ärdet inte konstigt om man tänker tillbaka på det sena60-talets och det tidiga 70-talets testuggare. Det ärsamma blinda övertygelse om sin egenförträfflighet, samma dogmatism. Skulle inte ensmula eftertanke vara på sin plats?Herr talman! Jag har för avsikt att i fortsättningentala om i huvudsak fyra saker: tillväxten,sysselsättningen, fördelningen och statsfinanserna.Jag börjar med tillväxten. Ni företrädare förregeringspartierna har alltid anklagat osssocialdemokrater för att bara tänka på fördelningoch inte alls, eller i varje fall för litet, på tillväxten.Låt oss se hur ni själva hanterar frågan. När nigjorde er rivstart räknade ni med att tillväxtensammantaget skulle bli 2,2 %.När ni nu har rivstartat, nystartat och omstartat ochhar fått genomslag för era åtgärder, har ni fåttskriva ner prognosen till . Er politikinnebär att 1993 kommer att ha en tillväxtsom är så hög som vår. Detta ärresultatet av era åtstramningar.Sverige är verkligen unikt. I en djup lågkonjunkturhar vårt land en regering som genom åtstramningarpå tre väsentliga områden -- byggandet, hushållenoch kommunerna -- åstadkommer precis motsatsentill det man säger sig vilja åstadkomma.När nu byggandet har avtagit lägger ni extra sten påbörda genom att slopa räntelånesystemet, slopainvesteringsbidraget och minska ränteavdragensstorlek, för att ta några exempel. Inte blir dettillväxt av det.Genom åtstramningar riktade direkt mot vanligalöntagarhushåll minskar ni dessas köpkraft.Förutom att det är orättvis fördelningspolitik attsexdubbla egenavgiften i a-kassan, införakarensdagar, slopa schablonavdraget och allt detandra, så är det orationellt. Det blir varkenköpkraft eller tillväxt av det.Det beslut som majoriteten fattade här i kammareni går om att dra in 7,5 miljarder från kommuner ochlandsting och åren därefter kommer attleda till betydande problem. Inte blir det någontillväxt av det. Tvärtom.Ni gör anspråk på att bedriva en politik för tillväxtoch full sysselsättning. Det saknar trovärdighet.Varken jag eller någon annan har kunnat spåranågra stimulanseffekter påbruttonationalprodukten, export ellerinvesteringar i regeringens prognoser.Er huvudtes har varit att sänka skatter förkapitalägare och annat förmöget folk för att de skallarbeta bättre och främja tillväxten. måsteskatterna höjas för löntagarna för att de skall arbetamer och på det sättet bidra till tillväxten. Kannågon av er nämna ett enda land där detta harfungerat?Kunde ni inte åtminstone ha lyssnat till vad vi sadei finansutskottet? Kunde ni inte i er kammare hafunderat på våra förslag om ytterligareinvesteringar i vägar, broar, järnvägar och annaninfrastruktur? Kunde ni inte ha ägnat en tanke åtvåra förslag om upprustning, ombyggnad av skoloroch bostäder? Är det måhända så att ni rentreflexmässigt säger nej?Ert problem är att ni lade upp en strategi för attmöta överhettning, hög inflation, överfullsysselsättning, kraftigt ökande kostnader och ettväxande bytesbalansunderskott. Ni trodde inte påstabiliseringsavtalet. Men är löneökningstakteni lägre än i våra stora konkurrentländer. Nitrodde inte att vi skulle få ner inflationstakten. Nuhar vi en prisstabilitet klart underEuropagenomsnittet. Er prognos var attbytesbalansunderskottet skulle bli 55 miljarder.Nu är det i praktiken utraderat. orkar ni inte avpolitiska skäl, eller kanske andra skäl, att omprövadetta. Sammanfattningsvis: Tillväxtpolitik är nidåliga på. Fördelningspolitik är vad ni sysslat med,och det skall jag återkomma till.För det andra har vi frågan om sysselsättningen.Den viktigaste politiska frågan nu är att bekämpaden stigande arbetslösheten. Vår politik kansammanfattas i orden: Arbete åt alla. Ni säger atter ambition är att arbetslösheten i skall varalägre än omvärldens. Förlåt en fråga: Lägre änvems? ?Det är nu de avgörande stegen måste tas för attförhindra att blir ett land med permanenthög arbetslöshet, minskad tillväxt och ökandesociala klyftor. fick viarbetsmarknadsstyrelsens senaste rapport --204 000 arbetslösa. 64 000 av dem varlångtidsarbetslösa. Det går med en rasande fart. Ioktober var regeringens prognos arbetslösa1993. hade man justerat prognosen till5,. Hur mycket blir det nästa gång? Hur mycketär egentligen arbetslösa? Det är 220 000människor som inte får möjlighet att bidra till vårtgemensamma bästa. Det är mer än dubbelt såmånga som bor i måste politiken läggas om på ett sådant sätt attde arbetslösa engageras i aktiva åtgärder, jobb ellerutbildning. Vi har lagt fram ettinvesteringsprogram på för denärmsta två åren. Programmet omfattartidigareläggning av kommunala investeringar,underhåll av tidigare gjorda kommunalainvesteringar, tidigareläggning av statliga byggenoch infrastrukturprojekt. Genom ett mycketomfattande arbete ute i landet har vi ''dammsugit''behoven och möjligheterna.På tal om behov och möjligheter -- låt mig citera enarbetslös snickare hemifrån , somjag mötte för någon vecka sedan. Han sade:''Kommunen behöver reparera och rusta uppmånga skolor. Jag kan sådant. Jag vill arbeta.Varför kan inte kommunen få bidrag till det och jagfå arbete? Då behöver jag inte ersättning från A-kassan, och det blir bättre för eleverna ochpersonalen i skolan. Varför kan man inte göra så? ''Jag låter frågan gå vidare till ochP. O. -- eller vem som vill svara.Samme snickare sade också: ''Dessutom skulle jagkänna att mina insatser är något värda, och detskulle innebära att jag kände mitt människovärde. ''Var så god herrar , , Hamiltoneller Attefall. Vem vill svara?På minst tre, kanske fler, ställen i betänkandet stårdet ungefär så här när ni avstyrker alla våra förslag:''Arbetsmarknadsläget måste följas meduppmärksamhet. utgår ifrån attregeringen vidtar nödvändiga åtgärder omsituationen skulle försämras.'' Hur mycket skallsituationen försämras för att regeringen skall vidtanödvändiga åtgärder? Skall det vara ytterligare20 000 eller 50 000 arbetslösa? Vad är nödvändigaåtgärder?En sak vill jag mycket starkt understryka. Om nivill ta krafttag mot arbetslösheten, om ni vill habreda lösningar, är vi beredda att samtala med er.Studera våra förslag. Vill ni verkligen åstadkommaett trendbrott när det gäller arbetslösheten, är viberedda att samverka.För det tredje har vi frågan om fördelningen. Ni harunder alla år anklagat oss socialdemokrater för attvi bara talar om fördelning och inte om tillväxt. Jagsade att ni har varit dåliga påtillväxt, men däremot sysslat mycket medfördelning. Ni har sänkt skatter för kapitalägare,aktieägare och annat förmöget folk så att det ståtthärliga till.Å ena sidan har ni sänkt förmögenhetsskatten. Nihar slopat skatten på OTC- och O-registreradeaktier. Ni har slopat skatten på arbetande kapital.Ni har sänkt skatten på arv. Ni har sänkt skatten pågåvor. Ni har sänkt kapitalbeskattningen. Ni harminskat reavinstbeskattningen. Ni har sänktskatten på kapitalförsäkringar. Ni har sänkt skattenpå värdepappersfonder. Ni har sänkt skatten påprivata pensionsförsäkringar. Ni har slopatränteavdragsbegränsningen. Ni kommer att slopafastighetsskatten på lokalhyreshus.Det var mycket det.Huvuddelen av detta är skattesänkningar för inte iförsta hand företag utan för företagare,kapitalägare och förmöget folk.Å andra sidan har ni sexdubblat egenavgiften i A-kassan, försämrat arbetsskadeförsäkringen, slopatmöjligheten att få skattereduktion för del avfackföreningsavgiften och sänkt värdet avränteavdragen. Ni har minskat och kommer attminska bostadssubventionerna. står ni ibegrepp att höja energiskatterna för hushållen ochslopa schablonavdraget.I sanning: Detta är omvänd fördelningspolitik.Men jag kan inte ta ifrån er äran att ni har variteffektiva på detta område. tar för sigför sina grupper med en sjusjungande fart.Men , har ni i inteproblem med det här? Ni är naturligtvis medvetnaom att alla dessa åtgärder urholkar skattereformen,som våra resp. partier var överens om. Är trycketverkligen så hårt från att ni inte orkarstå emot. Kan ni folkpartister verkligen ställa upppå, och tycka att det är rätt, att nu återinförakvittningen av underskott i näringsverksamhet motinkomst av tjänst. kommer möjligheterna atttrixa och dribbla tillbaka. Tycker attdet är bra?Till utskottets värderade herr ordförande och tillherr Attefall vill jag ställa följande fråga. Erregering har föreslagit, och ni har ställt er bakom,att den allmänna energiskatten för all industri skallslopas. För att finansiera detta skall energiskattenför övriga konsumenter höjas. För att intebelastningen på hushållen skall bli alltför stor, detär er formulering, skall den allmänna momsensänkas , och för attfinansiera detta slopar ni schablonavdraget. ärmin fråga till finansutskottets ordförande och tillStefan Attefall: Har ni räknat på vad detta innebär?Blir det plus eller minus för vanliga löntagare?Jag skaffade mig material ''Kollpå pengarna''. Sedan läste jag era förslag, tog frampapper och penna och satte i gång att räkna. Enensamstående beklädnadsarbetare, sömmerskafrån , med 120 000 i taxerad inkomst fårgenom det slopade schablonavdraget sin skatt höjdmed . Energikostnaderna ökar genom eraskattehöjningar med . Sänkningen av denallmänna momsen innebär att hennes utgifterminskar med . Slutresultat är en liten nättförlust på . Det är nästan . i månaden.För en tvåbarnsfamilj där kvinnan har en taxeradinkomst på . blirförlusten , dvs. i månaden.När jag gjort dessa beräkningar förstår jag varförstatsministern litet föraktfullt talar om någrahundralappar hit och dit och menar att det är fel attgöra sådana beräkningar. bör herrarna kommaihåg att de förslag ni tidigare röstat igenom innebären minskad köpkraft för en tvåbarnsfamilj med7 000--. Dettaskall adderas till de summor jag nämnde.Så är det. Sådan är er fördelningspolitik. Vet ni omdet? Är det inte svårt, , attmedverka till detta? Är det detta som kallas attbära varandras bördor, ?Låt mig på denna punkt komplimentera LarsTobisson till, en utifrån moderat synpunkt,framgångsrik fördelningspolitik.För det fjärde gäller det statsfinanserna. Närregeringen tillträdde räknade man med attbudgetunderskottet skulle bli 39 miljarderkronor. I kompletteringspropositionen hade dettastigit till . RRV:s senasterapport som kom i går pekar på 71 miljarder250 . Trots detta fortsätterskatteministern att lova ut stora skattesänkningartill grupper som står nära.Nästa år blir det än värre. Då har er politik fåttännu större genomslag. Enligt era egnaberäkningar blir underskottet 102 miljarder. Det ärså man hissnar. Det innebär att vi måste ta fram 10--15 nya friska miljarder bara för att klara räntorna.Den fråga som är intressant för medborgarna är hurdet blir med skatterna. Ni har sagt att ni villfortsätta att sänka skatterna med 10 miljarder omåret . vill ju framåt sänka skatterna bara förglädjen att göra det, som han sade i för någramånader sedan. Vice statsministern har å andrasidan sagt att det inte går, eftersom det kommer attinnebära nedrustning av vård och omsorg. Hur blirdet nu? Kommer ni att fortsätta att sänka skatter,och i så fall för vem? Är det för kapitalägarna?Kommer ni att fortsätta höja skatter, och i så fall förvem? Är det för löntagarna?En sak står i varje fall fullständigt klar. Ni är på nyttpå väg att föra vårt land ut i ett moras. Hur längetänker ni fortsätta?Herr talman! Vi står naturligtvis bakom samtligasocialdemokratiska reservationer till dettabetänkande, men för att spara kammarens tid ochinte fresta talmannens tålamod alltför mycket,nöjer jag mig med att yrka bifall till följandereservationer: 1, 2, 3, 7, 8, 10, 11, 14, 15, 16, 29, 36,40, 41, 42 och 44. Dessutom yrkar jag bifall till desocialdemokratiska reservationer som finns underde moment som i övrigt eventuellt kommer att bliföremål för votering.Till sist, herr talman. Vi har sannerligen storauppgifter framför oss i denna riksdag. Låt mig pånytt deklarera vår redobogenhet att medverka tillför vårt land viktiga och lyckliga lösningar.Anf. 2 BO G. JENEVALL (nyd):Herr talman! Så här på sista dag är detdags att summera. Vi kan då konstatera att Nydemokrati gjort det möjligt för regeringen att förasin politik. Vi har haft samstämmiga åsikter i detmesta, dock inte i allt. Vi har önskat gå längre änregeringen när det gäller besparingarna. Tillhöstriksdagen hoppas vi att regeringen följer oss ivåra besparingsprojekt för att minskaökningstakten i budgetunderskottet.Ett för tillfället ännu större problem är de minskadeintäkterna i budgeten. Därför är det viktigt attstimulera företagen. De kan sedan generera ökadeintäkter i form av ökad bolagsskatt, ökadinkomstskatt och ökade arbetsgivaravgifter.Om vi studerar budgeten och budgetutfallet kan vikonstatera att hela underskottet ligger påinkomstsidan. Det är därför som de vidtagna ochföreslagna åtgärderna är så viktiga. Hur vi änskrapar och skrapar när det gäller besparingarna,åstadkommer vi inte den storleksordning som ärnödvändig för att komma till rätta medbudgetunderskottet. Det kan enbart inhämtas ochregleras genom att vi får ökade intäkter. Ökadeintäkter kan vi bara få genom att företagen fårförutsättningar att få intäkter vilka i sin turgenererar inkomster till stat och även till kommun.Det är därför som vi inte får släppa denna tråd, vadsom än händer. Då går det raka vägen någonannanstans.Vi har i grunden en annan syn på hur man skalltackla detta med sänkta energiskatter för industrin.Vi är helt överens med regeringen om att det ärnödvändigt. Det är bra, men vi tycker attregeringen väljer en underlig väg att gå för attåstadkomma kompensation för det skattebortfallsom detta ger. För att sänka energiskatten ochkompensera för det, skall man föra över denkostnaden på hushållen. För att kompenserahushållen för det, skall man sänka momsen. För attfinansiera detta, skall man ta bortschablonavdraget. Vi tycker att det är en mycketonödig karusell. Det är nästan som att räkna enskock får genom att räkna benen och dividera medfyra.Vi ställer oss dock bakom dessa åtgärder, men vitycker att det hade varit enklare att titta litet grandpå alla de besparingsförslag som vi har lagt fram.Där skulle vi ganska lätt kunna åstadkomma dessastyva tre miljarder som det handlar om.Ett annat intressant stycke i budgeten är avsnittetom den s.k. LK-kalkylen. När man läser den blirman skrämd. Den förutsätter givetvis att ingaåtgärder vidtas, men man blir ändå skrämd när mantittar på storleksordningen. Där skulle jag viljavända mig till finansministern för att få enkommentar till hur finansministern ser på denlångsiktiga utvecklingen. Om vi tittar på den frånrent matematiska utgångspunkter är det ettskrämmande perspektiv vi har framför oss. Detunderstyker ju ännu mer nödvändigheten avkraftigare besparingar än vad regeringen harsignalerat.Sedan har vi de arbetslösa och den situation som jagtror alla tycker är lika besvärande. Regeringen görså litet åt den. Man betalar de arbetslösa, och detär bra. Det skall man givetvis göra. Men man serinte till att få någon valuta för pengarna. Dearbetslösa är egentligen inte ett problem. De är enresurs. Det låter naturligtvis paradoxalt, men detfinns oändligt mycket i samhället som behövergöras. Varför inte ta tillfället i akt i en extraordinärsituation och genomföra litet extraordinäraåtgärder? Som kammaren känner till har viföreslagit att man genom ett förfarande meddispens från LAS skulle kunna få en hel delmänniskor i arbete och även få någonting uträttat.Det vore bra om vi kunde ena oss i en sådan härsituation.Jag kan inte heller låta bli att kommenteraförslaget, och också beslutet, om att hjälpaungdomarna att komma ut i arbetslivet genomdessa praktikantplatser. Det är bra. Jag har ännuinte hört att LO och fackföreningarna tänker gå tillarbetsdomstolen. Jag vet inte om jag ärfelinformerad, men jag hoppas verkligen att detinte sker. Det vore en skam om besluten i riksdagenskulle kullkastas av arbetsmarknadens parter.Sedan kommer jag med viss tjatighet tillbaka tillden politiska retoriken. Den är det största hindretför ett väl fungerande arbete i kammaren. Vi i Nydemokrati har ju inte varit här så . Vi avslutarju nu vårt första år här. Alla skulle tjäna mycket påom vi här kunde släppa litet grand på vad vi sadeför , eller kanske rent av för fyra årsedan. Vi måste titta på hur situationen ser ut i dag.Även arbetet i utskotten skulle kunna innehållamer diskussioner. Jag har visserligen i minaönskningar blivit rikligen bönhörd ifinansutskottet. Men det har inte lett till särskiltmycket konsensus. Det finns frågor som vi lättskulle kunna ena oss kring om vi släppte litet grandpå den politiska retoriken och inte satt så fast i den.Jag vet att det är lätt för mig att stå här och säga det,eftersom vårt parti inte har den linjen. Jag tyckerändå att man skulle kunna behandla frågorna medlitet större ansvar i dessa tider när vi måste sparaoch se till att få ut våra arbetslösa i arbete.Sjukförsäkringssystemet, och därmedkarensdagarna kommer väl uppenbarligen att bli enav de stora frågorna . Där har regeringensignalerat att den tänker stå fast vid sinakarensdagar. Det är ett bra exempel på vad jag sadenyss om att sitta fast i retoriken. Även vi i Nydemokrati gick ut med ett förslag om karensdagar ivalrörelsen. Vi har även upprepat detnågra gånger. Men sedan har situationenförändrats. Genom de sänkningar man gjorde aversättningarna fick vi en drastisk minskning avsjukskrivningarna, och därmed minskadekostnader. Dessutom har sjukfrånvaron ytterligarepressats ner genom lågkonjunkturen.Då började vi fundera på hur man skulle kunna lösadetta på ett bättre sätt. Det som finns kan vinästan kalla för ett lapptäcke. Det är ett resultat avtidigare beslut, säkert med kompromisser ibakgrunden. Då vore det bra att ta ett totalgrepp.Vårt förslag är väl ganska känt . Vi villunderstryka att vi inte har kommit på det själva.Det är inte smittat av oss på något vis. Det bordedärför kunna tas upp seriöst och diskuteras. Tankenmed det är, att oavsett orsaken till varför man ärsjuk skall man ha samma ersättning. Vi minns välallihop när alla svenska barn på förvintern heltplötsligt blev väldigt sjuka över . Det är så vifungerar. Man utnyttjar systemet och ser till får det bästa utfallet av det.Om vi tar ett helhetsgrepp på detta och tittar påproblemen från en total synvinkel kan vi nogåstadkomma någonting bra. Jag skall inte gå in pådet här. Det är väl allmänt känt . Likaväl somregeringen har signalerat att den står fastvid karensdagarna, får väl jag signalera att vikommer att stå fast vid vårt system. Det bör då ledatill att vi måste försöka finna en form av konsensus.Låt oss ta detta som ett bra exempel på att kommaöverens i en viktig fråga.Vi anser trots allt att det finns mycket att spara isjukvården. Vi har dessutom i vår riksdagsgrupp ettpar duktiga läkare med erfarenhet. Jag brukar tasom ett exempel att vi 1960 hade 4 000 läkare iSverige och en väl fungerande sjukvård. 1975 var viuppe i 8 000 läkare. har vi 24 000 läkare ochenligt många en dåligt fungerande sjukvård. Jagtycker att dessa siffror är mycket talande. Det finnsett grundfel någonstans. Vi vill kalla det för att vihar planekonomi i sjukvården. Det finns mycketstora besparingar att göra utan att det på något visförsämrar sjukvården.Det är alltså fråga om en systemförändring.Eftersom regeringen är intresserad avsystemförändringar som vi gärna stöder, vore detroligt att höra finansministerns syn på den här storafrågan.En del av detta gäller ålderdomshemmen, som mannu går tillbaka till -- och det är bra. Men för att sättalitet fart, speciellt nu när vi har ledig arbetskraft,bör man låta privata företag finansiera och byggaålderdomshem och på långtidskontrakt hyra utdem. Enligt beräkningar som vi har gjort, medhjälp av experter, kan man sänka kostnaden församhället till hälften, alltså från ca . per dagför en vårdplats till ca . per dag.Vi har föreslagit inkomstprövat barnbidrag. Detger också en besparing, och vi vill gärna få i gång endiskussion om det.Vi kommer också med envishet tillbaka tillhemspråksundervisningen. Vi vill inte alls hindrade människor som kommit hit att underhålla sitthemspråk. Men vi tycker att det är felaktigt attstaten skall betala för detta; det kan man lösa påfrivillighetens grund -- liksom andra grupper fårgöra.Miljön är ju mycket aktuell . Våra kolleger ärväl fortfarande kvar borta i , och jag hoppas attde åstadkommer någonting. Vi vill också påminnaom vad vi brukar säga, nämligen att vi trots alltimporterar 80--av föroreningarna i såväl luftsom vatten. Det är alltså viktigt, även för vår egendel, att vi sätter in åtgärderna där de gör den störstanyttan, t.ex. och i Polen.Biståndspolitiken kan man enligt vår mening sparaen hel del på, utan att på något vis försämra den,nämligen genom att effektivisera den och i störreutsträckning låta pengarna gå genom deinternationella hjälporganisationerna, som harmöjlighet att nå ut till de grupper som manverkligen vill hjälpa. Vi tror att det behövs enradikal förändring av SIDA och dess verksamhet.Organisationsbidragen är något annat som viönskar att regeringen analyserar, för det är mycketsvårt att få ett grepp om dem. Det lär handla omtotalt 13,5 miljarder.