prot · GF0994 · 1992-04-08 00:00:00 — För att komma till rätta med det tror jagatt det är viktigt att ta ut en anmälningsavgift someleverna sedan får tillbaka efter fullgjordutbildning. Jag tror att detta är nödvändigt för denkommunala planeringen.Låt mig avslutningsvis, herr talman, ta upp en siffrai betänkandet som kan vara intressant. Vad kostarkommunaliseringen av den svenska lärarkåren iårets budget? Den uppgiften finns här också. Det motsvarar trettonstycken besparingar på sektorsbidraget. Så mycketfår vi betala över statsbudgeten utan att få ut enenda timme mer i undervisning för våra elever.Med det anförda, herr talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtligareservationer.Anf. 62 () replik:Herr talman! säger att regeringen ochregeringspartierna vill prioriteraungdomsutbildningen. Jaså?Är det ett symptom på denna vilja när man tar bortutrustningsbidraget till gymnasieskolan, ennedskärning som framför allt drabbarnaturvetenskaplig och teknisk utbildning?Är det ett symptom på denna vilja när man tar bortmedlen för att förbättra arbetsmiljön i våra skolor?Är det ett symptom på denna ambition när manskär ner kraftigt på anslaget till skolutveckling?Är det ett tecken i skyn på denna ambition när manskjuter på reformeringen av gymnasieskolan, enreformering som ni dessutom har försenat genomatt gå ut med luddigt tal om läroplaner, kursplaneroch annat? Ni har t.o.m. avsatt olikaarbetsgrupper.Ulf säger att kommunaliseringen av lärarnakostar mycket pengar. Men varför föreslår ni inteatt beslutet rivs upp? Ni har ju majoritet nu fördetta, eller hur?Nej, den här typen av utbildningspolitik, den härsortens teknik när det gäller att diskutera viktigafrågor som skola och utbildning är ingenting annatän stalinism i moderat tappning.Anf. 63 () replik:Herr talman! inlägg vittnar om,tycker jag, att vi väldigt ofta tenderar just till attbara tala om pengar. Så fort man anslår flermiljoner blir skolan mycket bättre, då når vi alltidbättre resultat, heter det. Men är det så?Kan förklara för mig: Varför harvi inte en grundskola i världsklass, där vi når debästa resultaten, när vi satsar mest pengar pågrundskolan? Varför stämmer inte detta samband?Som jag sade förut, satsar den nuvaranderegeringen mer pengar på ungdomsutbildningen.Vi prioriterar den, för vi tycker att man skall få enförsta chans. Det är den som är viktig. Vi satsarpengar på den högre utbildningen, för det måste vigöra om skall hänga med även i framtiden.Sedan är det riktigt att vi tar bortutrustningsbidraget till gymnasieskolan. Det ärganska intressant att se hur man har utnyttjat detbidraget. jag har suttit iutbildningsutskottet har man haftreservation på detta anslag. Man har alltså inteutnyttjat det.Vår uppfattning är att utrustning, lokaler osv. är enkommunal angelägenhet. Samma sak gäller de 300miljonerna som förhandlades fram i samband medkommunaliseringen och som för övrigt inte hellerSocialdemokraterna ville ha, för de hade tidigaresagt att principen skall vara att staten skall stå förlärarresurser för undervisningen osv., medankommunen skall svara för utrustning, lokaler,läromedel m.m. Jag tycker också att det är viktigtatt hålla på den principen.När det sedan gäller gymnasieskolans reformeringvill jag peka på att regeringen inte har skjutit uppdenna. Vad vi har sagt nej till ärgenomföranderesursen. Vi anser att det inte finnspengar till den. Det är skillnaden på denna punktmellan oss och Vänsterpartiet.Jag tycker själv att det kan vara bra attkommunerna väntar med att genomföragymnasiereformen , beroende på attkursplaner, timplaner osv. i de nya programmenännu inte är färdiga. Jag tycker att vi skall visa detansvaret gentemot våra ungdomar igymnasieskolan, så att de vet vad som gäller ochlärarna har möjlighet att bedriva en godundervisning.Anf. 64 () replik:Herr talman! vill tala om skolans innehållosv., men när han själv tar upp detta stannar hanvid vikten av att införa avgifter vid anmälan tillkomvux. Vad är detta?Beträffande vet jag, , att dendefinitivt inte blir bättre med den ekonomiskapolitik och den utbildningspolitik som ni nu för motkommunerna. Jag är alldeles övertygad om attundervisningens kvalitet inte förbättras medgrundskoleklasser på mellanstadiet med upp till 35elever. Jag är säker på detta, och jag kan satsaganska mycket på att jag har rätt.Ulf svarade inte på frågan varför man interiver upp kommunaliseringen. Ni var starkamotståndare till den, och den ligger för tillfället somen blyklump över er utbildningspolitik.Ulf säger att det är viktigt att göra klart vadsom är kommunala resp. statliga angelägenheter.Det är inte så viktigt när ni nu föreslår en statligrektorsutbildning för rektorer som redan äranställda av kommunerna. Det bryter enligt er intemot några principer.Om två kommer ni förmodligen att läggafram förslag om ett antal miljoner till förbättring avskolans arbetsmiljö, något som jag slåss för här ochnu. Hur kan de komma sig att detta är enkommunal angelägenhet, men inte om två à treveckor? Det går undan här, herr talman!Hur kan det komma sig att ni, trots att ni talar omskillnaden mellan kommunala och statligaangelägenheter, i en proposition om privatskolorhar klavbundit kommunerna genom att säga att deskall betala ut av den genomsnittligakostnaden för eleverna till privatskolor? Jag taladeförut om stalinism, men det har renodlats tillnågot ännu värre, nämligen bresjnevism.Anf. 65 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är roligt att BjörnSamuelson får möjlighet att ibland komma tillbakatill sitt kommunistiska förflutna, åtminstone iriksdagsdebatterna -- annorstädes är det ganska såbesvärligt.Låt mig börja med anledningen till attkommunerna skall ha en skyldighet att betala utbidrag till privata skolor. Kommunerna får ettsektorsbidrag från staten för att bedriva sinskolverksamhet. Då måste man naturligtvis kunnagarantera att också de fristående skolorna erhållerpengar.Det stora problemet är ju att både Vänsterpartietoch Socialdemokraterna har varit storamotståndare till fristående skolor. Att nämna demhar bokstavligen varit som att visa upp ett röttskynke. Det är ni som har varit njugga med att gemedel till dessa skolor. Det har för många av demvarit svårt att starta sin verksamhet, och många harockså hotats av att slås ut därför att den gamlaregeringen inte har velat anslå några pengar tilldem. Så länge vi har nuvarande statsbidragssystemmåste vi också se till att kommunerna har dennaskyldighet.Jag nämnde i mitt anförande vidare frågan omskolans innehåll. Jag tycker att vi skall diskuterainnehållet, kvalitetsmålen osv. i den svenskaskolan. frågar varför jag tog uppen så liten fråga som avgifter till komvux. Jag kanhålla med om att det är en liten fråga i det storahela, men anledningen till att jag kommenteradeden var att det finns reservationer på den punkten.När det gäller resurser till vill jag pekapå att det genomsnittligt finns ungefär 20 elever perklass i den svenska . Jag vet om att detockså finns klasstorlekar om ca 30 elever, framförallt i de tättbebyggda områdena. Skälet härtill är attvi härigenom får möjlighet att behållaglesbygdsskolorna. Jag tycker att också det ärviktigt.Men det stora hotet emot utbildningen,klasstorlekarna osv. är om vi har en ekonomi utantillväxt. Då får vi en allt mindre kaka att fördela.Vi måste föra en ekonomisk politik som skapar merresurser. Det är precis vad regeringen gör och ävenfortsättningsvis kommer att göra. Grundbulten idet svenska utbildningsväsendet är att se till att vifår en bättre ekonomi.Tredje vice talmannen anmälde att BjörnSamuelson anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 66 () replik:Herr talman! gjorde en delklarlägganden. För det första sade han myckettydligt att regeringen prioriterar högre utbildningpå bekostnad av vuxenutbildning,gymnasieutbildning och det kommunalaskolväsendet. Det är bra att det sägs klart ut hur detär.För det andra bekräftade han vad jag tidigareframhöll, att man först sade nej tillgymnasiereformen, men accepterar den. från Moderata samlingspartietha ytterligare 330 milj.kr. till denna reform, men nuvill man inte lägga till några pengar. Dennautveckling vad gäller gymnasiereformen skapar enmycket stor osäkerhet ute i kommunerna, ochreformprocessen saktar av.Jag vill till , om det är han som ärtalesman för utskottet i detta ärende omgymnasieskolan, säga att det är viktigt att man fårett tydligt uttalande, som krävdes i centermotioneni våras -- jag borde ha ställt den frågan redan tillLarz --, om att resurser kommer attsättas in , så att gymnasiereformen kankomma i gång ordentligt. Då kan kommunernakänna sig ordentligt på det klara med vilka resurserde har för en så viktig reform. Jag tycker att UlfMelin å utskottets vägnar borde lova kommunernadetta här i dag.Ulf tycker inte att det är särskilt bra att vi nui vår motion föreslår att en del av pengarna skallanvändas till påbyggnadsutbildning, alltså till dettredje året i gymnasieskolan. Det är någotunderligt, eftersom jag har hört ryktats om att mani kompletteringspropositionen kommer att föreslåjust detta. Det som ni med stor bravur yrkaravslag på kommer ni alltså om ungefär en månad attsäga ja till.Jag har inte använt ord som katastrof, nedrustningoch utslagning utan talat om resursnedskärning.Det är ju inte bara det som fattar beslutom på förslag av utrikes- eller finansministrarnasom innebär en resursnedskärning. Också ikommunerna sker en resursnedskärning. I mångakommuner kan man se hur kommunalskattensänks, exempelvis i med 200 milj.kr. Detgår inte att både klara kvaliteten i skolan och sänkaskatten på detta sätt.Om detta skrev :''Det här innebär att inte minst moderatakommunpolitiker kommer att utsättas för kritikfrån moderata väljare som känner sig svikna. Detär inte så alldeles enkelt att förklara för väljarnahur omfattande avskedanden av lärare och annanskolpersonal stämmer med talet om '''. ''Det var alltså inte jag utan somuttalade detta, och precis så är det.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag skrev upp att sitt anförande använde följande ord: lurade,utarmade resurser, usel politik osv. Jag tror attockså stenograferna uppfattade detta. Kanskekunde man ha använt de orden om de besparingarsom var inne på i fråga omgrundvux och hemspråksundervisning.Men vi i vårt parti tar inte till sådana överord. Detkanske är bra att kunna använda dem när detverkligen behövs i stället.Vi föreslår inte att man bygger ut den högreutbildningen på bekostnad av anslaget tillungdomsutbildning och gymnasieskola inom detkommunala skolväsendet. Vad jag försökte säga imitt anförande var att vi faktiskt höjer just det häranslaget med jämförtmed förra året.Både i regeringsförklaringen och ibudgetpropositionen och även i dengymnasieproposition som kom slåsdet, fru talman, fast att gymnasiereformen liggerfast. Vi gör vissa förändringar, men i botten liggerden fast. Det är klart att man via statsbudgetenmåste finansiera reformen, som också ger etttredje år. Det säger sig självt.Vad jag var kritisk mot i mitt anförande var att ni ijanuari månad kritiserade regeringen för att maninte anslog dessa pengar. Från början var det frågaom 583 milj.kr. Ni nöjde er med320 milj.kr. Det intressanta är att i dagens debatträcker helt plötsligt 70 milj.kr. till justgymnasieskolans reformering. De andra 250miljonerna vill ni använda till 10 000 platser inompåbyggnadsutbildningen. Det är ju faktiskt vad niföreslår. Vill ni vara trovärdiga när det gäller de härsiffrorna, kan ni faktiskt börja fundera någotutifrån detta.I kompletteringspropositionen kommer vi sedan attföreslå bl.a. en utökning av antalet platser inompåbyggnadsutbildningen. Jag tror att det är enviktig investering utifrån justarbetsmarknadspolitiska skäl. Det är viktigt attungdomarna kan få utbildningsplatser, både inompåbyggnadsutbildningar och inom den högreutbildningen.Anf. 68 () replik:Fru talman! har själv bekräftat hurfördröjd gymnasiereformen är, och detta bliralltmer påtagligt ju otydligare beskeden är frånregeringens sida. Dess värre gäller detta ocksåutskottsmajoritetens besked. Det här fick oss att sehur verkligheten ser ut, och det har blivit tydligareunder våren. Inom den ram vi lade fast förgymnasieskolans reformering kunde vi, i vårreservation, använda en del just för det tredje året,som också är en del i gymnasiereformen. Vi gjordealltså en omjustering inom den fastlagda ramen.Det hade enligt min mening varit snyggt omutskottsmajoriteten hade fört ett sakligtresonemang om det tredje året,påbyggnadsutbildningen. Det hade varit bra förskolorna att redan nu få reda på om det finnssådana planer, så att man kan planera för det. Jusenare beskeden kommer, desto svårare blir det attordna de här platserna ute i verkligheten. Jag kansäga detta, eftersom jag från tidigare''brandkårsutryckningar'' vet att det är svårt att fådet bra. hade utskottet genom vårt agerande enchans att , , ge besked,men man vågade inte göra det, utan man måste pånågot vis gömma sig för regeringen.Det är en usel politik som bedrivs påskolområdet. Det är en usel politik att skära nerresurserna i en situation då skolan inte alls sedantidigare är övergödd på resurser. Jag tycker att detär dåligt att fly in i privatiseringstänkande, att hysaen övertro på privatiseringens välsignelser och attöppna för avgifter -- för att inte tala om alla deinnehållsliga frågor som dagens debatt inte handlarom men som enligt min mening för tillbaka skolan20--i tiden.Människor känner sig lurade. Det är mångasom protesterar och känner slagordet ''Europasbästa skola'' -- som nästan tycks vara enbesvärjelse -- som ett hån.Anf. 69 () replik:Fru talman! Vi har inte fördröjt gymnasiereformen.Jag förstår inte varför kan tyckadetta. Det står i rgeringsförklaringen och även iandra dokument att den skall genomföras. Det somjag tror har fördröjt gymnasiereformen är att dengamla regeringen kanske hade litet för bråttom attgenomföra reformen. Det kanske hade varit bra omexempelvis ÖGY-försöken hade kunnatgenomföras och utvärderas fullt ut. Men den förraregeringen väntade ju inte tills alla utvärderingarvar klara innan man lade fram propositionen. Manhar jagat på för att de skall ta framkursplaner, läroplaner, osv. Jag tror attkommunalpolitikerna, folket ute på fältet, inser kanske skall vänta innan man genomförgymnasiereformen fullt ut så att man i paritet meddetta når ett bra resultat ute i skolväsendet. Det äroerhört viktigt.Lena säger att det tredje året är någotslags påbyggnadsutbildning. Men såvitt jag förstårgäller påbyggnadsutbildningarna även elever somhar gått en treårig utbildning, eftersom de kommeratt ligga inom den kommunala vuxenutbildningen.Enligt min erfarenhet som kommunalpolitikerräcker det att man i samband medkompletteringspropositionen fårbesked om vilka utbildningar man kan få.När det gäller brandkårsutryckningar var det någotsom den gamla regeringen var mycket duktig på.Man lade fram ett förslag om justpåbyggnadsutbildningar ,skolan skulle börja. I detperspektivet kanske man kan använda ordetbrandkårsutryckning.Sedan till detta med ''usel politik''. säger att den svenska skolan inte ärövergödd. Nej, det är den kanske inte i och för sig.Men om den nu inte är övergödd kan man funderaöver varför ni då har föreslagit dessa besparingar.Varför har ni föreslagit dessa besparingar om det nuär som säger? I mitt anförandeförsökte jag peka på att den svenska skolan -- detvill jag påstå -- egentligen inte lider av brist påresurser, utan är faktiskt det land i helavästvärlden som satsar mest resurser pågrundskolan och gymansieskolan. Bristen inom densvenska skolan är dess organisation. Det saknasalternativa skolor, det borde finnas en läroplan somkanske skulle passa eleverna bättre, det bordefinnas mångfald, osv. Det är av detta vi måste hamer i svensk en skola, så att vi får en skola som ärEuropas bästa. Det är den här regeringensambition, och den skall vi slåss för.Anf. 70 ():Fru talman! Jag skall inskränka mitt inlägg till attgöra några kommentarer runt komvux, som ju harorsakat en av de stora debatterna som har rasatunder våren. Som tidigare nämnts har vi numera ettgemensamt, samlat sektorsbidrag för denskolverksamhet som kommunerna bedriver pågrundskola och gymnasium och inomvuxenutbildningen. Den besparing som föreslogs ibudgetpropositionen och som var knuten tillberäkningsunderlaget för komvux har, miltuttryckt, väckt en del starka känslor och protester.Även utan facit i form av dessa protester hade detnaturligtvis varit bättre att minska helasektorsbidraget med ett krontal eller med ettprocentuellt avdrag i stället för att, som blevfallet, peka ut komvux.Alltsedan kommunaliseringen av lärarna, somtidigare nämnts, pågår en träta mellanfinansdepartementet och framför alltKommunförbundet om på vilken nivå man ärkompenserad. Detta gäller i och för sig både dentidigare och den nuvarande regeringen. Även omträtan nu pågår tror jag att det hade varit litetlättare att acceptera resonemanget om en besparingom besparingen hade skett på det sätt jag harnämnt.Dessutom är en av grundidéerna medsektorsbidraget att kommunerna skall ha möjlighetatt göra sina egna prioriteringar utifrån de lagar ochförfattningar som reglerar skolverksamheten.Frågan har komplicerats ytterligare genom detenormt kärva arbetsmarknadsläget. Komvux har,förutom den egentliga uppgiften, i uppgift attfungera som utbildningsplats för de arbetslösa somunder tiden som de är friställda vill höja sinutbildningskompetens. Därför har det varitnaturligt för att vara med och verka föratt en del av den föreslagna besparingenkompenseras och mildras med hjälp avarbetsmarknadspolitiska medel.Komvux är, som flera talare har sagt, en mycketviktig del i det svenska utbildningssamhället, inteminst mot bakgrund av att vi vet att behovet avlivslångt lärande ökar, av flera olika anledningar.En del av de komvuxstuderande är kvinnor som villskaffa sig grundskole- och gymnasiekompetens, därden medelålders generationen över huvud taget haren lägre utbildningsnivå än sina barn. Därför är detav mycket stor vikt att den här möjligheten finns fördem som så önskar, att uppgradera ochkomplettera sina kunskaper mitt i livet.Komvux funktion är dock inte helt oomtvistad. rapport som gjort var mandelvis ganska kritisk. Organisationen ochkursutbudet växlar mellan olika kommuner.Samverkansgraden mellan gymnasieskolan ochkomvux växlar. I likhet med inom de flestaverksamheter finns det naturligtvis enrationaliseringspotential även inom komvux.Jag tror också att det är viktigt, även ombesparingen har mildrats, att man ser denursprungliga besparingen i budgetpropositionensom ett uttryck för det vi brukar kalla föromvandlingstryck gentemot den här verksamheten.Det är inte alls så att det är fråga om någonutarmning, som sade. Vi harhaft världens bästa vuxenutbildning, och vi har detfortfarande, även med den besparing som blir ettfaktum med dagens beslut.Jag vill också säga till angåendehemspråksundervisningen, vilket kommenterat, att inte hela den summa på 1,2miljarder som har budgeterats renodlat skall gå tillhemspråksundervisningen, utan den är uppdeladpå en massa saker. Det är alltså inte en hel promilleav vår bruttonationalprodukt som går till detta,utan kanske bara delar av en promille. Med denganska breda politiska enighet som finns om atthemspråksundervisning är väsentlig för vårainvandrande vänner, tycker jag också att det ärviktigt att man beskriver den på ett korrekt sätt.Den rapport som kom med harförändrats, litet på grund av historien, då de hårdaekonomiska kraven ute i kommunerna har gjort attdet finns ett reellt hot mot en bra ochväl fungerande hemspråksundervisning.Anf. 71 (nyd) replik:Fru talman! Det intressanta är inte att diskutera detexakta antalet kronor somhemspråksundervisningen kostar, därför att det äruppenbarligen mycket svårt. Den springandepunkten är att vi är kritiska mot uppläggningen avhemspråksundervisningen, eftersom den kritiserasväldigt hårt av dem som håller på med den ochverkligen känner till den. Det tråkiga är att det integår att diskutera denna fråga, då den är så laddad.Det finns inga som helst belägg -- jag tog upp det imitt huvudanförande -- för attkomvuxundervisningen åstadkommer det som mansäger att den gör, men det finns en väldig massahopp och tro.En fråga som borde stämma till eftertanke och somjag hade uppe i mitt huvudanförande är denna:Varför är det bara i hela världen som harsatsat på denna uppläggning? Det måste rimligtvisfinnas kompetens när det gäller tvåspråkighet iandra länder också. Det finns en massa belägg föratt man här når precis motsatt syfte:hemspråksundervisningen hindrar utveckling avdet svenska språket, och den hindrar deltagande iannan undervisning. Jag skulle kunna stå här ochrabbla upp alla problem, men de är väl kända.Anf. 72 () replik:Fru talman! och jag har självfallethelt olika syn på detta -- det respekterar jag. Jag villockså påpeka det som jag sade i mitt anförande,dvs. att den rapport som är ett och ett halvt årgammal och som hänvisar till, intelängre har sin aktualitet på samma sätt. Den kritiksom kom med och denbesparing som genomfördes har gjort attdet har blivit en kolossalt förändrad verksamhetvad gäller hemspråksundervisningen ute ikommunerna. Den erfarenhet som jag har är attden bedrivs på ett mycket kompetent och effektivtsätt.Jag tror att det fanns saker och ting att kritiseratidigare -- det är över huvud taget så medverksamheter som expanderar, att de inte brukarstrama åt -- men är det alltså enmycket väl fungeranmde verksamhet. Det är därförviktigt att påpeka att den rapport som är ett och etthalvt år gammal inte är relevant i dag.Anf. 73 (nyd) replik:Fru talman! Det är möjligt att det har blivitmarginella förbättringar i förhållande till , men de uppgifter vi har fått tyder på attde är ytterligt marginella.Och broder! Vad beror det på att det sitter en gruppi och ser över de härfrågorna nu? Det beror förmodligen inte på att detär så bra som man vill göra gällande.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag kan svara så, attdet sitter en grupp och arbetar med detta därför attdet pågår en kontinuerlig utvärdering av en väldigmassa olika saker, och det skall så vara. Man harinte tillsatt en grupp för att peka uthemspråksundervisningen som en särskilt dåligtfungerande verksamhet, utan detta är en gruppbland många som bedriver kontinuerligtutvärderande verksamhet.Anf. 75 ():Fru talman! Jag hade, som , tänkt tala litet mer konkret om innehållet ivåra reservationer. Jag hade också tänkt tala litetgrand om hur viktig förra årets reform, Växa medkunskaper, var både för utvecklingen avgymnasieskolan och för vuxenutbildningen, ochhur viktigt det är att vi nu står fast vid reformen ochser till att den genomförs på ett bra sätt. Men undertiden som debatten har pågått har jag funnit attLena i sina repliker i stort sett harbelyst alla de frågor som jag hade tänkt ta upp, ochjag skall därför nöja mig med att göra ytterligarenågon kommentar till det som har diskuteratsunder dagen.En sak som har slagit mig ganska mycket, när jaglyssnat på såväl kulturutskottets debatt somutbildningsutskottets debatt nu senast, är hurborgerliga representanter har stått här i talarstolenoch upphöjt sig till segrare i debatten omnedskärningarna på vuxenutbildningsområdet.Innan debatterna är till ända förtjänar det attpåpekas att det faktiskt var en hel miljard kronorsom man föreslog att stöden till de vuxnasutbildning skulle skäras ned med. Den summan harexempelvis tidningen angivit, och det är lättatt räkna ut på de olika kontona.När man har fört tillbaka en del av de här pengarnavill man fortfarande spara i storleksordningen 700milj.kr. på stöden till de vuxnas utbildning. Jagtycker att det svär litet illa mot detta när manutmålar sig som segrare. För att travestera kungPyrrhos, skulle jag kunna säga: En sådan seger tilloch vuxenutbildningen är förlorad.Jag skulle något vilja beröra det som har medavgifter att göra.