prot · GF09104 · 1992-05-04 00:00:00 — Många av oss kan dessutom inte upplevadomen som annat än klart kvinnodiskriminerande.Jag vet att justitieministern inte kan uttala sig omenskilda domar, men jag hoppas ändå attjustitieministern delar vår uppfattning i frågan.Det finns ytterligare problem. Vi har här till en deltagit upp dem. UD:s insatser sker på hög nivå, mendet finns problem också på låg nivå, som jag vet attmedlemmar i barns förening . Det kan vara fråga om att man har fåttdomslut eller handlingar från ett annat land, t.ex.från , och att man inte själv har råd att låtaöversätta handlingarna för att kunna ta del avdem -- det kan röra sig om kostnader på 10 000--. Man kan då vara tvungen att gå tillsocialtjänsten för att få socialbidrag för att överhuvud taget kunna resa till det berörda landet ochdelta i rättsförhandlingen. Detta gör att man kanfundera över vilket rättsligt skydd vi har här iSverige och om det inte borde vara självklart att detsvenska samhället ställer upp och ger både denöversättning man behöver och ett bidrag för , på samma sätt som andra föräldrar, skallkunna delta när frågan om ens barns framtid prövasi annat land. Även om justitieministern inte i dagkan kommentera detta, hoppas jag att det tas upp iden behandling som skall göras, att problemetockså kommer att bli belyst under hearingen och attvi snart kan se fram emot mer konkreta förslag pådet här området.Anf. 19 ():Fru talman! Min fråga till justitieministern gälldeegentligen kontaktpersoner och om inte enkontaktperson skulle kunna tillsättas i fall där detfinns risk för olovligt utförande av ett barn frånlandet. Hur angelägen är justitieministernegentligen att se till att sådana här kontaktpersonerutses i de fall jag har relaterat? Jag har interiktigt fått det klart för mig.Anf. 20 Justitieminister ():Fru talman! Frågan om vitesföreläggande finns intemed i den nu aktuella översynen. Man bör kanskeockså vara klar över att detta inte är så särskiltintressant i den här diskussionen.Vitesföreläggandet är ju till för att någon skall få sinrätt. I detta fall är det så att säga tvärtom, här är detstraffsidan som är aktuell.Arbetet med att ta fram ett handlingsprogram harkommit i gång som en följd av diskussioner medrepresentanter för Bortrövade barns förening. Dediskussioner som förs bygger på de synpunkter somkommer därifrån. Vi har därför inte sett något skälatt på nytt föra in föreningen i arbetet. Det finns såatt säga ingen motsättning i våra diskussioner, ävenom -- vilket också blev klart från början -- en del avderas önskemål, t.ex. möjligheten att ta ifrån någonmedborgarskapet, inte finns med bland våraförslag. För tillfället ser vi emellertid ingamotsättningar, utan arbetet bygger på deras tankar.I detta arbete diskuteras också möjligheterna attskapa tillräcklig kompetens. Det finns en klarmedvetenhet om att det, på grund av att dessaärenden är så få som de tack och lov ändå är, ärsvårt att upprätthålla kompetensen ute i alla deolika organ i samhället som kan bli berörda av dehär fallen. Vi måste därför fundera över hur vi skallkunna vidmakthålla kompetensen.Eva tog också upp kostnadsaspektenoch möjligheterna att få olika former av stöd. Dettaär en av de frågor som diskuteras och, som jagnämnde, kan innebära fördyringar och därförkräver att vi finner finansieringsmetoder.Utöver den möjlighet som finns att låta umgängeske i närvaro av någon särskilt utsedd person har viinte fört diskussionen om kontaktpersoner vidare.Det är ju väldigt viktigt att först ta reda på i vilkenmån man med hjälp av en kontaktperson kanförhindra kidnappning.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1991/92:159 omåtgärder mot den ekonomiska brottslighetenAnf. 21 Justitieminister ():Fru talman! har ställt ett antalfrågor till mig angående bekämpningen av denekonomiska brottsligheten.Jag vill först instämma med i attdet är mycket viktigt att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. Där är vi överens. Den ekonomiskabrottsligheten rör ofta stora ekonomiska värdenoch motverkar en fri och lika konkurrens, som ären förutsättning för en sund marknadsekonomiskutveckling. Brottsligheten drabbar inte bara detallmänna utan också i stor omfattning enskildamänniskor.Det råder en stor politisk enighet om vikten av attmotverka den ekonomiska brottsligheten.Däremot finns det olika meningar om hur manlämpligast bör gå till väga. Jag menar att man börvara återhållsam med att peka ut vissa typer avbrott såsom prioriterade från regeringens sida. Vihar i årets budgetproposition särskilt framhållitvåldsbrottsligheten och narkotikabrottslighetenmed hänsyn till att den brottsligheten direkt berörden enskilda människan. Därutöver bör det varapolisens sak att göra de prioriteringar som behövs,med utgångspunkt i första hand från brottensstraffskalor. Det innebär att bekämpningen av denekonomiska brottsligheten också i fortsättningenbör ha en hög prioritet i polisarbetet.När det gäller frågan om regeringen kommer attföreslå ökade resurser till polisen för bekämpningav ekonomiska brott vill jag till en början framhållaatt den grundläggande polisbristen också påverkarmöjligheterna att bekämpa ekobrottsligheten.Regeringen har vidtagit åtgärder för att avhjälpapolisbristen och har därför i tilläggsbudgeten förinnevarande budgetår föreslagit att antaletpolisaspiranter utökas med 100. Ibudgetpropositionen för /93 harregeringen föreslagit att den högre antagningsnivånskall bibehållas. har godtagit bäggeförslagen. Regeringens ambition är att polisbristenskall vara avhjälpt . Därmed ökarmöjligheterna för polismyndigheterna att ocksåsätta in större resurser mot de ekonomiska brotten.Några öronmärkta pengar förekobrottsbekämpning finns däremot inte ibudgeten. Som vet går polisenfrån in i ett nytt budgetsystem medramanslag och målstyrning. Det innebär att det börankomma på polismyndigheterna själva att göra deresursmässiga och organisatoriska prioriteringarsom behövs, inom ramen för tillgängliga resurser.Här vill jag peka på de samordningsvinster som kanoch bör göras genom ett intensivare samarbetemellan polismyndigheterna inbördes och iförhållande till åklagarmyndigheter ochskattemyndigheter. Genom den reform av polisensregionala ledningsorganisation som genomförs den1 juli ökar möjligheterna för ett sådant fördjupatsamarbete.Vad det sedan gäller styrmedel för att säkerställa entillfredsställande nivå på polisensekobrottsbekämpning vill jag peka pårikspolisstyrelsens roll som tillsynsorgan överpolisväsendet. Av instruktionen förrikspolisstyrelsen framgår att i sintillsynsverksamhet särskilt skall beakta att deprioriteringar och riktlinjer som ochregeringen lagt fast för polisverksamheten fårgenomslag i polisarbetet. Om målen inte uppnåsskall genom påpekanden ochanmaningar eller på annat sätt söka åstadkommarättelse, och i sista hand skall rikspolisstyrelsenanmäla förhållandet till regeringen.Interpellanten tar också upp frågan om s.k.ansvarsgenombrott i aktiebolag. I högstadomstolens rättspraxis förekommeransvarsgenombrott i vissa fall.Regeringen har efter statsrådet mot den bakgrunden funnit att detinte finns något behov av att införasärskilda lagregler om ansvarsgenombrott, vilketframgår av tilläggsdirektiv tillaktiebolagskommittén (dir. 1991:98).Slutligen frågas vilka åtgärder från regeringens sidasom föranleds av riksåklagarens ochrikspolisstyrelsens rapport angående denekonomiska brottsligheten.Bristerna i bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten uppmärksammades som bekant vidjustitieutskottets utfrågning ochbelystes redan då av riksåklagaren ochrikspolisstyrelsen. Om det har funnits någraunderlåtenhetssynder så ligger de nog . Men jag skall väl ge den gamla regeringen deterkännandet att det, som också rapporten visar,inte finns några enkla patentlösningar när det gälleratt effektivisera kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. I rapporten behandlas en rad olikaåtgärder som är ägnade att motverka detta slag avbrottslighet. Många åtgärder är sådana sommyndigheterna själva kan åstadkomma inomramen för gällande regelverk. Jag tänker då bl.a. påförbättringar av samarbetet myndigheter emellanoch på en förbättrad utbildning av myndigheternaspersonal. En sådan förbättrad samordning ser jagsom särskilt viktig i fråga om uppdagandet av brotti samband med konkurser. Jag avser att föresommaren förelägga regeringen ett förslag tilluppdrag för berörda myndigheter att utarbeta ettprogram för att åstadkomma förbättringar när detgäller myndigheternas bekämpning avekobrottsligheten.Jag vill emellertid framhålla att flera av förslagen irapporten redan är föremål för utredning. Somexempel kan nämnas att flertalet av de förslag tilländringar inom aktiebolagsrättens område somredovisas i rapporten faller inom ramen för arbetetinom den sittande aktiebolagskommittén. Detåligger t.ex. aktiebolagskommittén att överväga enhöjning av minimikapitalet i aktiebolag.Riksåklagarens och haröverlämnats till aktiebolagskommittén för attbeaktas av kommittén i det fortsatta arbetet.Regeringen kommer också att taställning till ett förslag från omlagändringar vad gäller delgivning med aktiebolagsom saknar behörig ställföreträdare. Problemetmed detta har bl.a. kunnat iakttas i samband medde s.k. skalbolagsaffärerna.I rapporten föreslås vidare en översyn avtvångsmedelsanvändningen. På den punkten harrapporten huvudsakligen karaktären av enprobleminventering utan konkreta åtgärdsförslag.De regler som här berörs har i många falltillämpning också på andra brottsutredningar ändem som gäller ekonomisk brottslighet. Frågan omreglerna bör bli föremål för en översyn övervägs förnärvarande inom justitiedepartementet.Kampen mot ekobrottsligheten måste alltsåutvecklas på flera fronter . Det handlarom att förändra regelsystemen, att förbättrasamarbetet mellan myndigheterna och att utvecklamyndigheternas arbetsmetoder. Det förutsätter ettmödosamt och delvis tidskrävande arbete på olikanivåer: i utredningar, i och --framför allt -- ute på myndigheterna. Men som jagser det finns det inga genvägar. Endast med dettabrett upplagda arbetssätt har vi utsikt till framgångi kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Då , som framställtinterpellationen, anmält att han var förhindrad attnärvara vid sammanträdet, medgav talmannen attUlla-Britt Åbark fick delta i överläggningen i ställetför interpellanten.Anf. 22 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret,även om jag inte är nöjd med det.Jag skulle vilja ställa några frågor tilljustitieministern.Justitieministern säger i svaret att vi är överens ombekämpningen av den ekonomiska brottsligheten.Men vi är tydligen inte överens om de förslag somvi har lagt fram, t.ex. om att prioritera denekonomiska brottsligheten. Det är synd. I denföregående debatten, om bortrövade barn, hadejustitieministern bra svar, och där var partiernaöverens. Det var inte länge sedan som vi förde denhär debatten i justitieutskottet, där visocialdemokrater var ganska ensamma om attprioritera den ekonomiska brottsligheten.Justitieministern säger att man räknar med attpolisen skall vara fulltalig 1995. Innebär det då inte kommer att göra någonting mot denekonomiska brottsligheten ? Enbartpoliser löser inte problemen, utan det fordras andraåtgärder, som vi har pekat på. Det fordras attekopoliserna har en bra utbildning. Det räcker inteatt gå på för att bli färdig ekopolis.Jag skulle vilja ta upp en annan fråga, och det gälleraktiebolagskommittén, som skall komma medförslag till regler för ansvarsgenombrott. Varför harman tagit tillbaka utredningen och sagt att dettainte längre behövs? Hur vet man det? Hur kanjustitieministern säga att det inte längre behövs?När det gäller utredningen om arbetsrätten tar manbort medbestämmandelagen, som innebär attfackliga organisationer kan sätta stopp för oseriösaföretag. Regeringen anser att det inte hellerbehövs.Vi vet att den ekonomiska brottsligheten omsätterganska stora pengar . Man vet inte exakt hurmycket, men enligt en utredning är det ungefär 60miljarder . Det är ungefär lika mycketpengar som satsas på skolan, osv.Vi vet också att ekobrotten i hög grad drabbarenskilda människor. BRÅ gjorde en undersökning1985 och konstaterade att det förelågbrottsmisstanke i av företagskonkurserna,och de stora förlorarna i dessa konkurser varenskilda personer och företag. Skulderna iföretagskonkurserna var 1983,och av dessa utgjorde 5,6 miljarder skulder tillenskilda och 1,3 miljarder skulder till det allmänna.Tycker inte justitieministern att det är ganskaallvarligt, att man borde försöka vidta alla deåtgärder man kan och lyssna litet på oppositionenockså?Anf. 23 (-):Fru talman! Jag har haft förmånen attgå all den här utbildningen inom polisen, och jagkan intyga att det inte är någon utbildning att talaom. Jag har revisionsförordnande utfärdat avriksskatteverket så att jag kan göra revisioner iföretag, men den polisiära utbildningen är intetillräcklig för ens de enklaste ekonomiska brotten.Vad för det med sig? Jo, den lilla, vanliga, enklamänniskan får betala en, två, tre och fyra gånger förden plundring -- jag vet att ni i regeringen intetycker om det ordet -- som pågår av bolag, avbanker och av vissa delar av Sverige.Visst finns det lösningar och genvägar. Gör endirektrekrytering av högt utbildade personer,skatteexperter från ,docenter och professorer! Ta de bästa revisorernaoch ekonomerna i landet! 100 aspiranter tillföringenting i den här tröskande apparaten. 1970 sattjag i hos statssekreterareSven och arbetade med de här frågorna,och det har inte blivit bättre på alla år. Det serlikadant ut som det gjorde 1970.Om justitieministern vill ha en förändring till stånd,bör hon göra en direktrekrytering av högtkvalificerade personer, med möjlighet att inomrimlig tid analysera ett bolag och att bli klara.Problemet är ju att ekorotlarna -- min egen ochandra -- aldrig blir färdiga med utredningarna, somblir tjocka men inte innehåller någonting avsubstans. Det gäller att hitta det fåtal verkligafrågor som finns i en konkurs, t.ex. när obeståndetinträdde, vilka åtgärder som vidtagits föreobeståndet, vilka varor som beställts, vilka krediterman har tagit och liknande.Min första fråga till justitieministern är: Villjustitieministern ha en verklig bekämpning på dethär området? Nästa fråga är: Kommerjustitieministern att verka för att det anställspersoner som verkligen förstår vad frågan handlarom och kan utreda de här bankskandalerna, storakonkurserna, kedjorna av skalbolagsaffärer osv.?Anf. 24 Justitieminister ():Fru talman! Om jag skall börja med StenSöderbergs frågor, vet jag inte riktigt hur jag skalltolka frågan om jag verkligen vill ha enbekämpning. Det verkar nästan som om StenSöderberg ifrågasätter om jag vill ha till stånd enbekämpning av den ekonomiska brottsligheten.Finns inte den utgångspunkten är frågan onödig.Självfallet -- det har vi angivit i olika sammanhangfrån regeringens sida -- är det mycket angeläget attalla brott bekämpas, inkl. ekobrottslighet.När det gäller att anställa rätt personer, måste vinågonstans bestämma oss för principer. Vi arbetarnu -- vilket jag har uppfattat att alla är överensom -- för en decentralisering av bl.a. polisensverksamhet, med ökade möjligheter att iverksamheten bestämma vilka typer av tjänstersom man skall ha. Vi får vara klara över att vi skallsätta upp målet, nämligen bekämpning avbrottslighet, men vi skall då inte tala om exakt vaddet är för tjänster man skall ha. Rikspolisstyrelsenhar en skyldighet att följa upp att de måleftersträvas som vi har angivit. Vi måste någonstansvälja; vi kan inte både ha kakan och äta den.Det har varit mycket svårt att rekrytera personerinom den ekonomiska specialkompetensen.Möjligen hade man kunnat rekryterauniversitetsfolk, eftersom de inte har särskilt högalöner i sina nuvarande befattningar. I övrigt har detinte varit lätt att rekrytera, trots att det har funnitsen del tjänster till vilka man har sökt specialister.Hela utbildningen på är föremål föröversyn, genom det s.k. äppelprojektet, så där ärarbete på gång.Jag övergår nu till frågor ochpåpekanden. Hon talar om prioritering. Jag villvända på det och fråga: Vad vill bort? Vi har från regeringens sida sagt iregeringsdeklarationen att vi prioriterar vålds- ochnarkotikabrott, man vi säger också att allbrottslighet skall bekämpas. Sedan finns det istraffskalorna en signal om hur allvarligt man ser påolika brott.Eftersom socialdemokraterna under hela 80-taletoch prioriterade våldsbrott,narkotikabrott och ekonomisk brottslighet ocheftersom vi står där vi står , borde Ulla-BrittÅbark inse att det inte går att prioritera allt. Jagundrar om vill plocka bortvåldsbrott eller narkotikabrott från dethögprioriterade området för att i stället få med denekonomiska brottsligheten.Jag nämnde att vi räknar med att ha vårapolistjänster besatta . På grund av detta kanman knappast -- med tanke på övriga delar avsvaret -- ha anledning att ställa frågan om vi intetänker göra något i övrigt . Hela svaret ären redovisning av de olika åtgärder och utredningarsom är på gång.Frågan om arbetsrätten bör ställas till chefen förarbetsmarknadsdepartementet och inte till mig.Anf. 25 (-):Fru talman! Efter statsrådets senaste svar blir jagverkligen tveksam till om man vill bekämpa den härbrottsligheten. Det gäller ekonomin. Man vill intebetala. Mitt råd och tips är att man skall avsätta enbudget, ta in smarta hovrättslagmän, skickligajurister, bra konkursförvaltare, ekonomer ochrevisorer och betala dem ordentligt. Om denekonomiska brottsligheten omfattar 60 miljarder,som Socialdemokraterna säger, måste vi satsa litetgrand för att vinna något.Fru talman! Vi har en underlig regel inom detpolisiära. Även om man anlitar experter och harexperter sittande hos polisen så får de inte ställa enenda fråga till den misstänkte. Det skall i ställetgöras av en ganska outbildad polisman. Vi måsteäven se över det regelsystemet.Gör dessa experter, som man gjorde , tilltillfälliga poliser. Förut kunde man ta enbondpojke, hänga på honom en bricka och sätta uthonom på torget i byn. Han blev då extrapolis. Tain ekonomer, domare och övriga specialister ochgör dem till extrapoliser. Låt dem få rätten att hållaförhör, så att man får en verklig analys ochgenomgång av dessa ärenden.Anf. 26 ():Fru talman! Vi diskuterar ekonomisk brottslighet.Vi kan i och för sig också diskutera vålds- ochnarkotikabrotten, som vi tycker att det är bra prioriterar. Men vi saknar ekobrotten som ärhögt prioriterade.Om jag inte är felunderrättad har regeringen idirektiv till den tillsatta utredningen omarbetsrätten angivit att den möjlighet en fackligorganisation har att sätta stopp för oseriösaföretag tas bort. Har jag rätt eller fel?I sitt svar sade justitieministern: ''Om målen inteuppnås skall genom påpekandenoch anmaningar eller på annat sätt sökaåstadkomma rättelse, och i sista hand skallrikspolisstyrelsen anmäla förhållandet tillregeringen.'' Men då måste man ju göraprioriteringar. Det sades i meningen innan.Polisen har blivit decentraliserad. Vem skall manrätta sig efter? Skall man rätta sig efter det somjustitieministern säger här eller skall man rätta sigefter vad säger? Vem gerdirektiven till , om man inte skallha en hög prioritet av ekobrotten?Jag fick inget svar på frågan om lagregeln omansvarsgenombrott. Varför har man tagit bort dendelen av utredningen genom tilläggsdirektiv? inte veta vad som händer? Är man inteintresserad av det?Anf. 27 Justitieminister ():Fru talman! tog upp frågan omextrapoliser. Som jag nämnde har det tidigareinrättats specialtjänster, som man inte har lyckatsbesätta. ser läget litet annorlunda ut, men låtoss avvakta och se. är ett litet landbefolkningsmässigt. Plockar man kompetent folkfrån ett område får man oftast brist på ett annatområde.Ulla-Britt Åbark återkommer och saknarekobrotten. Det är lätt att prioritera allting. Detgällde bl.a. ekobrotten. Har problemen medekobrotten dykt upp ? Nej, det har deinte. Det hjälper inte att i tal och på papper säga attvi prioriterar. Man måste också vara realist och inseatt det måste finnas förutsättningar att göranågonting.Jag gav i inledningen av mitt anförande etterkännande till den socialdemokratiska regeringendå jag påpekade att jag är, precis somSocialdemokraterna, medveten om att det intefinns några genvägar och att det därför är heltförståeligt att det inte var så lätt att komma åtekobrottsligheten . Men försökervi på ett systematiskt sätt att bygga uppförutsättningarna för att kunna prioritera.Det är lätt att säga att vi inte skall diskutera vålds-och narkotikabrottsligheten eftersom vi håller påatt diskutera ekobrott. Man kan faktiskt inteprioritera allting. Jag upprepar att det finns enprioritering i straffskalorna. Ingen har rätt att sägaatt vi inte skall bry oss om en viss typ av brott i ochmed att beteendet är straffbelagt. Från denborgerliga regeringen har vi sagt att man måste geabsolut högsta prioritet till våldsbrott ochnarkotikabrott. När det gäller annan brottslighetmåste man göra en prioritering utifrån hurstraffskalorna är utformade, grundade påriksdagens beslut.Direktiv till verksamheten ges bl.a. genomriksdagens beslut. Det är de som gäller. Det ärrikspolisens skyldighet att se till att föra utkunskapen om dessa direktiv i verksamheten samtatt följa upp att direktiven följs.Ulla-Britt Åbark tog upp att frågan omansvarsgenombrott inte längre skall utredas. Dethänger samman med att den HD-praxis som finnshar ansetts tillräcklig.Anf. 28 ():Fru talman! Visst kan man ta upp vålds- ochnarkotikabrotten, men vi står faktiskt här föratt få svar på frågor om ekobrotten.Justitieministern menar att det finns skäl att ta bortprioriteringen av ekobrotten. De skulle inte varalika viktiga att bekämpa som de andra brotten. Jagtycker att alla tre kategorier av brott är oerhörtviktiga att prioritera, eftersom brotten i storutsträckning drabbar enskilda människor.Justitieministern säger att skall beslutaom direktiven för polisen. Det är riktigt. Men omriksdagsmajoriteten inte vill att ekobrotten skallvara högprioriterade försvinner de även frånrikspolisstyrelsens direktiv. har enborgerlig majoritet. Därför skulle det vara mycketbra om justitieministern tycker att ekobrotten skallha högsta prioritet, likaväl som vålds- ochnarkotikabrotten. Det är tydligen fråga om engradering här.Jag har inte fått svar på de frågor jag har ställt omarbetsrätt.Det sista svaret när det gäller ansvarsgenombrottvar inte bra. Jag frågade varför man inte vill se överdetta. Varför skall man ta bort den biten när det nusitter en kommitté som arbetar med dessa frågor?Varför har man kommit med tilläggsdirektiv somsäger att man inte behöver studera det härnärmare? Om man har beställt en utredning börman kanske titta på vilka förslag den kommer med.Anf. 29 Justitieminister ():Fru talman! Om vår utgångspunkt är att vi menaratt HD:s praxis när det gäller ansvarsgenombrott ärtillräcklig och tillfredsställande kan jag inte sevarför vi skall låta människor fortsätta att utreda enfråga, där vi ändå inte är ute efter att få ett förslagsom avviker från dagens förhållanden.När det gäller arbetsrätten kan jag inte, som jagnämnde, några detaljer. Jag kan i ett annatsammanhang redovisa för hurman rimligen måste arbeta i en regering.Detaljfrågor på detta område bör ställas till chefenför arbetsmarknadsdepartementet.Skälet till att ta bort ekobrott som ett brott medhögsta prioritet är erfarenheterna . Vihar sett att trots att Socialdemokraterna har talatom att bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten skall ha högsta prioritet har det intevarit möjligt. Jag kritiserar inteSocialdemokraterna för att det inte har varitmöjligt. Men jag kritiserar Socialdemokraterna föratt de inte skapade förutsättningarna.Vi befinner oss nu i en situation där vi har övertagitde bristande förutsättningarna. Vi vill då inte hållapå och låtsas att vi kan göra någonting som iverkligheten inte går att göra. Därför har vimarkerat att med de bristande resurserna skall mani första hand satsa på vålds- och narkotikabrott.