prot · GF09123 · 1992-06-01 00:00:00 — Den ökning avkvantiteten med som det nu föreslås attriksdagen skall fatta beslut om innebär att 11milj.kr. Det är 11 milj.kr. somkommer att betyda väldigt mycket.Annars när vi talar om arbetsmarknadspolitik ochresurser för att skapa arbete och sysselsättningbrukar vi röra oss med vida större summor. 11miljoner kan i ett sådant perspektiv te sig futtigt.Men dessa 11 miljoner kommer att bli väl användapengar -- det kan bli den marginal som gör attmånga företag kan se framtiden an med tillförsiktoch överleva.Också andra saker har tagits upp -- det är förlängdamorteringstid på fiskerilån och förlängdamorteringsfrihet/räntefrihet på dessa lån.Jordbruksministern har ställt sig positiv till denskrivelse som har inlämnat till honomoch regeringen om detta, och jag tycker det ser utsom om det var nära förestående att det här kan bliförverkligat, vilket är mycket positivt.Jag vill understryka att det här är bara en del av vadsom behövs när det gäller att klara av de akutaekonomiska problemen -- det finns också andrakreditgivare, och det är viktigt att också de ställerupp på motsvarande sätt och att man gemensamtser över de olika företagen, deras möjligheter ochförutsättningar. Det är viktigt att vi får till stånd enpositiv attityd från såväl samhällets sida som frånandra kreditgivares sida för att klara detta.Också skydd för reproduktion av olika fiskarter ochmöjligheter att förbättra reproduktionen genomutsättning tas upp i utskottets betänkande. Manpekar på att detta kan inrymmas i propositionenoch säger i övrigt att frågan om ett fredande avlekplatser bör tas upp i samband medWarszawaförhandlingarna. Jag vill understryka attdet måste vara ett gemensamt intresse för allaÖstersjöstater att det även finnslivskraftiga stammar av torsk och annan fisk iÖstersjön. Låt oss därför betrakta de kommandeförhandlingarna som ett steg på vägen men ocksåinse att vi från svensk sida har ett stort ansvar förÖstersjöfiskets framtid.I propositionen, som tillstyrks av utskottet,redovisar ministern också på ett framsynt sätt olikaoffensiva åtgärder när det gäller bl.a.produktutveckling och kompetenshöjning inomnäringen, som kommer att vara till nytta förnäringen framöver.När det gäller vissa redskapsbegränsningar, somkrävts i motioner, begär man att regeringen skallåterkomma med förslag i frågan. Min personligauppfattning är att denna del lämpligen också kanses över av den aviserade fiskeutredningen. Mendet måste hanteras på ett sådant sätt att de som harfiske som binäring kan fortsätta med detta och hasitt levebröd av fisket och den inkomst som dettager.Avslutningsvis vill jag säga att jag tycker att det ärpositivt att utskottet har nått enighet ombetänkandet. Jag ser det som en positiv ochangelägen hållning inför den aviserade utredningenom det svenska fisket.Jag vill också säga att jag tycker att det är viktigt har ett kompetentjordbruksutskott som hanterar frågor om de areellanäringarna jord, skog och fiske. Dessa näringar haren långsiktig inriktning, och deras egna möjligheteratt påverka utvecklingen är begränsade i denmeningen att det är många andra faktorer, inteminst biologiska och miljömässiga, som styr derasframtid. Men med en väl genomförd fiskeutredningoch ett kompetent jordbruksutskott finns detmöjligheter också för det svenska fisket iframtiden.Anf. 164 () replik:Fru talman! redogjorde härför en del saker som han ansåg borde ingå iutredningen. Svaren på de frågor som jag ställdelindade han in litet, men jag uppfattade det ändå såatt var positiv till att även deinternationella frågorna skall ingå i utredningen.Om så är fallet tänkte jag fråga Sven-OlofPetersson hur han tänker verka för att detta blirinskrivet i direktiven.Som jag har sagt är jag orolig för attdirektiven blir mycket snävt hållna, både när detgäller området och tidsmässigt. Det är nu mycketont om tid -- jag har för mig att direktiven nu är utepå delning -- och då är det viktigt att ni som harregeringsmakten verkligen ligger på, så attdirektiven blir rätt formulerade.Fru talman! Redskapbegränsningen skall ocksåutredas. Från vår sida och från utskottets sida harvi inte sagt om detta skall hänskjutas tillutredningen eller om det skall skrivas in ifiskeriförordningen. Om jag är rätt underrättadarbetar departementet med en nyfiskeriförordning. Man kan naturligtvis ocksåskriva in det i den. Men hamnar frågan i enutredning har vi ingenting emot det, men det ärviktigt att regeringen tillsammans med fiskeriverkethanterar det här på rätt sätt.Anf. 165 ()replik:Fru talman! Låt mig börja med det senaste.När jag gav uttryck för att frågan omredskapsbegränsningarna borde ligga i enutredning sade jag också att det är min personligauppfattning att så bör ske, men givetvis finns detolika möjligheter att se över den härproblematiken, som i och för sig ocksåredovisade.När det gäller utredandet, , är det såvittjag har förstått så, att direktiven ännu inte ärfärdigbehandlade utan de ses över; man tittar påformuleringar och exakt vilka ämnesområden somskall tas upp. Jag har erfarit att man för närvarandearbetar hårt med detta på departementet och har för avsikt att snart ha detta arbete slutfört.Jag känner ett stort förtroende för det ansvarigastatsrådet på det här området, och jag förutsätteratt gör detsamma. De aspekter somKaj har pekat på är viktiga. Jag har ocksåangivit att inte minst de internationellasynpunkterna bör tas upp, och jag skulle finna detmycket egendomligt om de inte kom upp nu närEES-avtalet och ett eventuellt närmande till EGdiskuteras väldigt mycket; mycket av omvärldensagerande kommer ju att styra en del av det svenskafisket . Inte minst de förhandlingar somvi för internationellt i är också väldigtstyrande för det svenska fisket framöver.Förhållandena är ju olika. Jag bor nere i ,och såg jag att det låg en trålare frånHaparanda och fiskade där. Om man jämföravstånden till fartygens hemmahamnar är detjämförbart med att trålare från min hemtrakt i östraBlekinge skulle ligga nere i norra ochfiska.Detta visar att vi har mycket olika förutsättningarberoende på var i vi finns och driver våraföretag. finns det ju också kommittédirektiv somsäger att man i olika utredningar och kommittéerskall ta vederbörlig hänsyn till de regionalaaspekterna. Jag förutsätter att det också skall gällai det här sammanhanget.Anf. 166 () replik:Fru talman! Förtroendet för regeringen ochjordbruksministern är kanske inte detsamma frånmin sida som från . Vad jagvill understryka är att dessa direktiv nu är ute pådelning. Jag tror att harsådana kanaler till sin partivän som ärjordbruksminister att han borde kunna få ta del avdessa direktiv. Om man har samma åsikt som jag,att de delar jag har redogjort för borde ingå idirektiven, är det hög tid att man tar den kontaktenoch försöker påverka, så att de blir inskrivna idirektiven. Det var det jag menade.Anf. 167 ()replik:Fru talman! Ja, vi talar med varandra om olikafrågor när tillfälle ges, och givetvis blir det ävenibland en diskussion om fiskets bekymmer och vadsom bör ingå i en utredning. Jag är övertygad omatt statsrådet kommer att lägga fram direktiv där deproblem som fisket har och har att möta iframtiden tas upp. Jag ser fram emot att direktivenkommer fram snart, så att utredningsarbetet kan tasin början och vi här i kammaren inom en intealltför avlägsen framtid kan ta ställning till nya ochbättre förslag inför framtiden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Intresserepresentation i vissamyndighetsstyrelser m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU36 Intresserepresentation i vissamyndighetsstyrelser m.m. (prop 1991/92:123).Anf. 168 ():Fru talman! I KU:s betänkande 36 föreslås attintresserepresentationen slopas i vissa statligastyrelser inom arbetsmarknadsområdet. Vidareföreslås att organisationerna på arbetsmarknadeninte längre skall lämna förslag på ledamöter isocialförsäkringsnämnderna.Bakgrunden till regeringens förslag att sparka utlöntagarnas företrädare ur styrelserna förarbetarskyddsstyrelsen, arbetstidsnämnden,yrkesinspektionsnämnderna,, AMU-styrelsen ochde regionala AMU-styrelserna,, , , länsarbetsnämnderna ocharbetsförmedlingsnämnderna, den centralaArbetslivsfondens styrelse och de regionalaarbetslivsfondernas styrelser samtArbetsmiljöfondens styrelse, är att SAF på egetinitiativ har lämnat ovan nämnda styrelser.I en framställning till regeringen förra åretuttryckte SAF som sin uppfattning, attintresseorganisationerna inte bör vararepresenterade i beslutande myndighetsstyrelserutan enbart ha en rådgivande funktion.Utifrån detta har regeringen i proposition1991/92:123 föreslagit att intresserepresentationenskall avskaffas. Som motiv har man angett SAF:sensidiga underlåtande att ej nominera ledamötertill ovanstående myndighetsstyrelser. Vidare anförssom motiv att intresserepresentation i beslutandeorgan i förvaltningen kan leda till diffusaansvarsförhållanden.Vi socialdemokrater finner det mycket märkligt, attpå grund av att en part ej längre vill vararepresenterad i beslutande myndighetsstyrelser,slopas representationen för alla parter påarbetsmarknaden i dessa organ. Det är mycketmärkligt. Detta innebär i praktiken att regeringenlåter en part, dvs. i detta fall SAF, ensamt avgöraatt intresserepresentationen skall slopas. Dettakallar vi ett rent beställningsjobb!Det andra motivet som anförs är attintresserepresentation kan leda till diffusaansvarförhållanden. Detta är också märkligt. Vihar i haft intresserepresentation sedanslutet av i exempelvis AMS ocharbetarskyddsstyrelsen. Det är alltså fråga om enpartssamverkan som har pågått ,och vi socialdemokrater vill bestämt bestrida attdenna samverkan skulle motivera sådana farhågor.Den samverkans- och samförståndsmodell somfunnits i vårt land under en mycket , skall nukrossas -- denna samverkan påarbetsmarknadsområdet som haft och som har enmycket stor betydelse vid det praktiskagenomförandet av den svenska arbetsmarknads-och arbetslivspolitiken.Jag vill citera ur verksledningsbeslut. ''Ivissa undantagsfall, där det ligger stora fördelar i attintresseavvägningar och samförstånd kan uppnåspå myndighetsnivån, finns emellertid skäl att sättasamman styrelserna så att intressena balanseras.Jag (föredraganden) vill således vad gällerarbetsmarknadsområdet slå vakt om den ordningsom gäller för främstarbetsmarknadsstyrelsen, arbetarskyddsstyrelsenoch AMU-styrelsen. Detta medför i och för sig enform av intresseavvägning, som skiljer sig frånandra myndigheters, genom att regeringen lämnardelar av den beslutskompetens som myndighetenförfogar över öppna för överläggningar mellan demsom berörs. Men eljest skulle de oundvikligaintressekonflikterna inom myndigheternasverksamhetsområde ständigt föras tillregeringsnivån för avgörande där.Trepartssamverkan på myndighetsnivån erbjuder idessa fall mycket stora fördelar både när det gällermöjlighet till förankring av beslut och när det gälleradministrativ smidighet. ''Vi socialdemokrater anser attintresserepresentationen i beslutandemyndighetsstyrelser inom arbetsmarknadsområdetfyller en mycket stor och viktig funktion. Detta ärallmänt omvittnat och uttrycks ju även i 1987 årsverksledningsbeslut. Vidare anser vi att det är avstor betydelse att man isocialförsäkringsnämnderna har tillgång till denkompetens som arbetsmarknadens parter tillför.Jag vill också påminna om att regeringen har bemyndigat finansministern att tillkalla enkommitté med uppgift att se över myndigheternasledningsformer m.m., bl.a just frågan omintresserepresentationen. Enligt vår mening finnsdet, bortsett från de principiella invändningar motregeringens förslag som jag har redovisat, inget skälatt nu bryta ut dessa frågor. De bör rimligenbedömas i ett sammanhang, när den nu arbetandeutredningen har lämnat sina förslag.Fru talman! Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen som fogats tilldetta betänkande.Anf. 169 ():Fru talman! Enligt den socialdemokratiskareservationen är denna proposition ett rentbeställningsverk från SAF. Det är mycket möjligtatt det är riktigt. Det borgerliga intresset av attbekämpa korporativismen kommer tydligen förstnär den egna ideologins representanter inte villvara med längre. SAF:s beslut attdra tillbaka sin representation var uppenbarligendikterat av insikten om att de intressen manrepresenterar då hade slagit igenom så kraftigt intebara inom den ekonomiska utan också den politiskamakten, så att styrelseposterna i vissa statligastyrelser därmed var av litet intresse.Jag skulle också vilja vända mig till och fråga om Socialdemokraternasprincipiella inställning till detta medintresserepresentation. Jag såg med stort intresseförre skolministern i TVhäromdagen. Han har också en artikel i om jordbruksutskottet ochjordbrukarintressena i jordbruksutskottet. Om jagförstod honom rätt, uttryckte han meningen att detinte var lämpligt med de dubbla rollerna, dels denparlamentariska rollen, dels att man uppträddesom jordbrukare. Han ville skilja på dessa bådaroller och tyckte att det var olyckligt attlobbyisterna i jordbruksutskottet hade alldeles förstort inflytande. Jag skulle vilja fråga vilkenprincipiell skillnad det är på den frågan och fråganom t.ex. LO-representation i de statligastyrelserna.Även den borgerliga ideologin är synnerligen oklarpå denna punkt. Om man verkligen av principiellaskäl hade velat ersätta intresserepresentanternamed parlamentariskt utsedda ledamöter, hade mankunnat stödja gamla krav från mitt parti,exempelvis den motion som nämns idagens handling.Mot denna bakgrund, att man kanske inser att SAFhar haft ganska mycket att säga till om när det gällerborgarnas ställningstagande, känns det litetobehagligt att behöva rösta för den borgerligautskottsmajoritetens förslag. Effekten av dagensbeslut kan bli att regeringen utser ungefär den sortsföreträdare som SAF utsåg förut, medan LO:srepresentanter och andra fackliga representanterförsvinner.För mitt partis del är det ändå principen som äröverordnad i denna fråga. Vi är anhängare av denparlamentariska styrelsens princip.Jag vill ändå väcka en idé, som jag skulle vilja attframför allt Socialdemokraterna funderar över. Jagser ingen nydemokrat i kammaren, men jag ställerändå frågan även till Ny demokrati. Vi har ju förten debatt här i om förhållandet mellanregering och riksdag. Det finns de som säger attriksdagen i det nuvarande, oklara parlamentariskaläget har tagit över en del från regeringen. Vi haren minoritetsregering. Det är ganska naturligt attriksdagens roll i ett sådant läge blir större. Jag ochmitt parti anser att det är rimligare att det ärriksdagen som i första hand utser representanter iolika statliga styrelser, och inte regeringen.Nu kommer denna tanke sent, det medger jag. Viborde ha tagit upp den tidigare. Jag lägger därförinte fram något förslag om återremiss av dennafråga. Jag skulle ändå vilja att vi gemensamt tänkerigenom detta, de partier som inte sitter iregeringen. Jag vill att vi funderar på om man skullekunna hitta någon form för att öka riksdagensinflytande över utseendet av representanterna i destatliga styrelserna. Den frågan kan vi kommatillbaka till i andra sammanhang.Anf. 170 ():Fru talman! Frågan om intresseorganisationernaoch deras relation till framför allt staten är en frågasom länge har väckt intresse och debatterats. Denförste som vetenskapligt studerade dessa problemvar , i ett arbete som kom ut1946, Staten och organisationerna. Där talade hanbl.a. om den fria korporatismen, som gjorde siggällande i . Han kallade den för den friakorporatismen, i motsats till den fascistiskakorporatismen, med vilken den alltså inte hadesärskilt mycket gemensamt. Han tog upp hur deolika korporationerna vann inflytande och stärktesitt inflytande framför allt under andravärldskriget. Över huvud taget såg GunnarHeckscher denna utveckling som i viss mån farlig,inte utkom arbeteIntresseorganisationerna i . sågmycket mera positivt på den utveckling som hadevarit. Han diskuterade ingående den kritik somfanns, där man bl.a. talade om den bristandeinterndemokratin i organisationerna. Den gjordeatt det fanns en risk för ett visst elitvälde. En litenminoritet, en liten grupp utsåg de som i detta fallsattes i de direkt beslutsfattandemyndighetsorganen. Detta är den intressantafrågeställningen här. Det är en liten del av ett störrefrågekomplex: Skall organisationerna harepresentanter i beslutande ställning i statligamyndigheter?Man kan konstatera att det från den relativtpositiva inställning som fanns , har sketten förskjutning i mera negativ riktning. Man blev istörre utsträckning varse de problem som dettakunde föra med sig. Det var också det som lågbakom det utredningsarbete som sedan resulteradei det s.k. verksledningsbeslutet 1987.I propositionen som avlämnades av densocialdemokratiska regeringen sades klart ut att detinte fanns något allmänt intresse av att sträva efterrepresentativitet för olika grupper imyndighetsstyrelserna. Man menade att det vartvärtom. Den dåvarande regeringen kundeemellertid inte leva upp till den här principen. Vifick i stället undantag, framför allt påarbetsmarknadsområdet men också påjordbruksområdet. Om man läser reservationernasom fanns här, så finner man -- jag vill understrykadetta för -- att det inte är någontvekan om att de ger uttryck för attintresserepresentation över huvud taget börundvikas av ungefär de skäl som jag harangivit.I februari 1991 kom SAF:s skrivelse. Enframställning följde också från AMS ochArbetarskyddsstyrelsen. SAF:s skrivelse innebaratt SAF drog tillbaka sin representation i de olikamyndighetsstyrelserna och icke var beredd attnominera några nya representanter.För att i någon mån komma till rätta med de nyaproblem som har uppstått beslöt sig regeringen ifebruari för att tillsätta en kommitté som skulle seöver ledningsformerna i myndighetsledningarnaöver huvud taget. Den allmänna utgångspunkten ide direktiv som formulerades --kommittén började att verka --beträffande de allmänna utgångspunkterna var attdet gäller att anpassa myndighetsledningarnasbefogenheter och ansvar till de nya förutsättningarsom följer av den fortlöpande delegeringen avverksamhetsansvar och ekonomiskt ansvar.Kommittén skall också pröva en annan fråga somJohan tog upp, nämligen frågan omlekmannainflytande. Det är kommitténs uppgift attpröva i vilken utsträckning detta skall förekomma.En annan utgångspunkt i direktiven är attintresserepresentation inte skall förekomma påledningsnivå, utan i förekommande fall enbart irådgivande organ.Detta löser inte problemen på kort sikt. Kommitténhar ett arbete framför sig som kommer att räckaåtminstone . Man har som sagt inte löstproblemen på kort sikt. Den ena parten,arbetsgivarparten SAF, har dragit tillbaka sinarepresentanter och utser inte några nya. Skälet tillatt över huvud taget ha en intresserepresentationfrån såväl arbetsgivare som arbetstagare var att deolika intressena skulle balansera varandra. Om denena parten nu har dragit tillbaka sinarepresentanter finns det självfallet inte längre någotatt balansera. Det kan man, som säger, tycka är tråkigt. Men så är detfaktiskt.Det innebär inte att man inte skall ta till vara densakkunskap som kan finnas ute i organisationerna.Det skall dock begränsas till de rådgivandeorganen. Regeringen skall således pröva från falltill fall hur myndighetsledningen skall se ut, om detskall finnas lekmannastyrelse eller inte och om manbehöver något rådgivande organ. Man får väl ocksåförutsätta att man kommer att använda denpersonkännedom som finns i de olikasammanhangen.Vi kan således konstatera att utvecklingen har gåttifrån . Utvecklingen har gåttdärhän att vi säger oss att det nu gäller att renodlabåde ansvar och verksamhet imyndighetsledningarna och att kanske se till får bort särintressena i de beslutandefunktionerna så långt möjligt. Det är detta sompropositionen går ut på. Jag tycker att det har förtsett glasklart resonemang över hela linjen. Motivenär helt klara. Vi vill inte ha intresserepresentation ibeslutande organ, men däremot vill vi använda denkompetens som finns hos olika personer i olikasammanhang. Det här gäller i första hand vissamyndighetsorgan på arbetsmarknadens område.Även socialförsäkringsnämnderna kommer in ibilden. kommer ifortsättningen att kunna plocka personer som mankan anse vara lämpliga för det här.Eftersom man gjorde deförändringar som man nu måste korrigera, villregeringen inte gå längre än så här just . Man villfortsättningsvis avvakta kommitténs arbete för attse vilka principer som kan slås fast inför framtiden.Jag tycker i och för sig att saken är ganska klar.Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationen.Anf. 171 ()replik:Fru talman! Jag skulle ha förstått förslaget omslopad intresserepresentation imyndighetsstyrelserna bättre om man först hadegjort en utredning och sedan lagt fram förslaget.Har man gjort en utredning där man har sett vilkakonsekvenser förslaget har inneburit? Vad kommeratt hända med samförstånd ochsamverkansmöjligheterna? Vad händer om maninte får dessa lösningar på ett tidigare stadium? Imotion K20 tas arbetslivsforskningsområdet upp.Vad kommer att hända på det området?Jag anser att man först skulle ha utrett, och sedanskulle man lagt fram ett förslag. Jag tror i och försig inte att det skulle ha blivit någon skillnad i sakför vår del när det gäller intresseorganisationen.Men jag skulle ha fått en större respekt förhanteringen av frågan om man hade förfarit på detsättet. Jag anser att det skulle ha varit mycket merasmakligt.Jag är också övertygad om att SAF kommer hamöjlighet att skaffa sig ett inflytade ändå. JohanLönnroth berörde något i sitt inlägg som jag ärmycket orolig för. Hur kommer det att gå förlöntagarorganisationerna, LO och TCO, i den härfrågan?Anf. 172 () replik:Fru talman! Jag tror inte att behöver hysa någon större oro för LOoch TCO. Dessa organisationer har alltid brukatkunna ta för sig i sådana här sammanhang, och dekommer nog inte att missa de chanser som ges härheller.Man kan säga att man skulle ha låtit den härkommittén arbeta först och sedan vidtaförändringar. Observera dock att förutsättningarnafaktiskt ändrades totalt i och med att en av tvåparter inte längre ville vara representerad. Dåfanns det inte längre någonting att balansera. Detskulle i så fall ha rört sig om ett ensidigt inflytandefrån en enda part. Regeringen fick därför lov attgöra en brandkårsutryckning för att klara detta.Därför har vi fått den här ordningen.Anf. 173 ()replik:Fru talman! SAF deltar som sagt inte längre inomineringsförfarandet. Därför anser man såledesfrån regeringen att principen omintresserepresentation inte kan upprätthållas. Jagvill påpeka att flera remissinstanser har haftinvändningar mot att man skall tillskapa eninterimistisk lagstiftning just på detta område. Manmenar att regeringens beslut med anledning avskrivelserna från AMS och ASS har givit tillräckligaförutsättningar för att man skall kunna upprätthållastyrelsearbetet även utan SAF:s medverkan iavvaktan på utredningens förslag. Visocialdemokrater anser att det är helt fel att enenda part -- i det här fallet -- ensamt kan styra ettsådant här förslag.Jag skulle även vilja ställa några frågor tillutskottsmajoritetens företrädare. Ni har plockat utintresserepresentationen påarbetsmarknadsområdet från utredningen. Varförhar ni då inte tagit ut andra områden, såsom uppfinningar, nämndenför styrelserepresentationsfrågor ellerjämställdhetsnämnden? Jag har erfarit att det ijämställdhetsnämnden finns en tom plats, eftersomSvenska arbetsgivareföreningen inte har nomineratden. Hur skall man lösa den frågan, eftersom dethär inte finns med i dagens beslut? Jag kan inteförstå varför ni har valt ut arbetsmarknadsområdet.De andra områden som jag tar upp har inte någotdomstolsliknande organ, som ni pekar på i övrigt.Anf. 174 () replik:Fru talman! frågar varförman gar valt ut arbetsmarknadsområdet. Det ärnämligen på det här området som det harförekommit intresserepresentation i större skala.Det är naturligtvis därför dessa organ i första handblir aktuella. nämndenågra andra organ.