prot · GF09115 · 1992-05-19 00:00:00 — Det borde vara rimligt för ennågorlunda medveten konsument.Det här är ett mycket dyrt projekt, där desäkerhetspolitiska förusättningarna -- som sådramatiskt har förändrats -- inte längre motiverarprojektets fortlevnad. I den debatten har militären,genom ÖB, framhållit att problemet skall lösas medhjälp av exportaffärer. Pengar skall komma in så attsäga bakvägen. håller inte det argumentetheller. Vad skall till för att överväga att avbrytaprojektet?Anf. 53 Försvarsminister ():Fru talman! Delserie 2 av innebär attdet sista av dessa 110 flygplan lämnar fabriken iLinköping . Det plan som då lämnarfabriken skall flyga till minst år 2020.Fru är att gratulera om hon tvärsäkert kantala om hur världen kommer att se ut omkring år2020. Jag bockar, bugar och lyfter på kepsen för allasom tvärsäkert kan förutse vad som skall hända sålångt in . Jag tycker att det är svårt attkunna förutse dels i världen,dels i vissa partier -- såsom det ser ut just nu.För första gången , ,utkämpas reguljära strider på fastland.Det, om något, borde utgöra en tankeställare förframtiden.Anf. 54 ():Fru talman! Det skulle vara en tankeställare förframtiden, att inga av de militära konflikter som utkämpas på europeiskt territorium kan påståshota den svenska nationen eller utgöra ett ökatmilitärt hot för . Det är en teori som mycketivrigt har odlats i militära kretsar. När vi som vill av-och nedrusta har hänvisat till att det sker en fredligutveckling inte minst i vårt närområde, har dehänvisat till oroshärdar långt bort och till någonform av spridningseffekt.Nu är inte oroshärdarna i så särskilt långtbort. Men det finns ingenting som tyder på att deskulle sprida sig till den del av där vi finns.Det är paranoida militära föreställningar somanvänds för att legitimera ständigt ökade militärakostnader. I en situation där alla länder runtomkring drar ned på de militärakostnaderna ökar de militära kostnadernaoch fortsätter blint att köra fast i industripolitiskaprojekt som är dödfödda.Anf. 55 Försvarsminister ():Fru talman! är jämfört medalternativen ett billigt projekt. Andra flygplan harstuderats. Kostnadsfördyringen har varit 16 %under hela 1980-talet. En stor del av dessa 16 %beror på dollarkursen. ligger kursen på nästan 6kr. har den varit uppe i nästan . Det harvarit fråga om rimliga kostnadsökningar med tankepå att det är ett högteknologiskt projekt.Nu har vi lyckats få ned de här kostnaderna underden nivå som vi ett tag räknade med. Jag begärnaturligtvis inte några glädjeutbrott från GudrunSchymans sida för detta. Jag tycker emellertid attdet nästan verkar som om hon blir arg över, frutalman, att projektet blir billigare än beräknat.Anf. 56 TALMANNEN:Jag föreslår att debatten avslutas efter ytterligareett inlägg från vardera sidan.Anf. 57 ():Fru talman! Jag är inte alls arg över att det blirbilligare. Jag är arg över att man satsar på fel sakervid en tidpunkt då man borde satsa på andra saker.Vi vet att varje krona som satsas i militära projektger mindre av arbete och välfärd än varje kronasom satsas i civil industri, i projekt. Det ärmycket provocerande att med dagens ekonomi ochi dagens säkerhetspolitiska läge rasera den socialavälfärden och att satsa på sådana här idiotprojekt.Anf. 58 Försvarsminister ():Fru talman! Ett avbrytande av JAS-projektetskulle innebära en lång rad teknologiska,industriella, forskningsmässiga, regionalpolitiskaoch, inte minst, sociala problem på de orter somberörs.JAS-planen som skall tillverkas i delserie 2kommer att verka i luften . Det, frutalman, är än mellan första ochandra världskriget. Efter var detmånga som var precis lika tvärsäkra som GudrunSchyman är på att alla risker för konflikt i Europavar obefintliga.Anf. 59 TALMANNEN:Trots mitt förslag önskar ett inlägg.Anf. 60 ():Fru talman! Det här visar att det är detmilitärindustriella, arbetsmarknadspolitiskakonceptet som styr utvecklingen av flygplan, intesäkerhetspolitiken. Det är beklämmande förförsvarspolitiken i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1991/92:747 om statsbidragettill friskolornaAnf. 61 (m):Fru talman! har frågatstatsministern om den nivå för bidrag till friståendeskolor som föreslagits i propositionen 1991/92:95om valfrihet och fristående skolor är avsedd som enstartstimulans och om nivån i så fall kommer attsänkas . Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall besvara frågan.Av propositionen framgick att en särskild utredarearbetade med frågor rörande avgifter m.m. vidfristående skolor för skolpliktiga elever. Uppdragetinnehöll också att bl.a. bedöma effekterna av detnya bidragssystemet på grundskolansresurstilldelning. Uppdraget skulle redovisas senastden 1 maj 1992.Den särskilde utredaren har den 14 april 1992överlämnat sin rapport (SOU 1992:38). En rimligminimireglering är enligt hans bedömning ettbidrag på av den genomsnittliga kommunalaelevkostnaden för att konkurrens på lika villkormellan kommunala och fristående skolor inte skalläventyras.Regeringen har å sin sida fäst stor vikt vid attminimera behovet av elevavgifter och har av detskälet stannat för en miniminivå som ligger aningenöver utredningsförslaget.Förslaget syftar till att skapa klara, enkla ochrimliga spelregler för såväl kommuner somfristående skolor och de som planerar att starta enskola. Det är ett bra förslag. Men ärfrigörelsen av skolan en process där vi från allasidor får ha en beredskap för att på ett öppet ochpositivt sätt pröva och korrigera om nya kunskaperoch erfarenheter uppenbarar sig. Därför har viockså ett antal kontrollstationer, och en sådan ärden proposition som vi kommer att återkommamed till hösten.Anf. 62 ():Fru talman! Jag ber att få tacka försvaret. Anledningen till att jag ställde frågan var attjag i tidningen har kunnat läsa att -- detvar anledningen till att frågan gick till honom,eftersom jag anser att han kan svara för vad hansjälv säger -- i ett anförande hållet i har sagt:Vi kritiseras för att stödja dem -- friskolornaalltså -- för mycket. Det är möjligt att vi gör det,men då får man se det som en startstimulans sombehövs för att vi skall få valfrihet.Det stod ingenting i propositionen om att det skulleanses som en startstimulans. Summan, däremot,har kritiserat mycket kraftigt från olika håll.Beatrice Asks svar bekräftar närmast attförslaget innebär en överkompensation tillfriskolorna. Det säger både utredaren, som ärregeringens egen, och , som imycket skarpa ordalag har kritiserat detta förslagbl.a. för nivån på bidraget. I den kritiken finns detingen skillnad mellan de politiska schatteringarna iKommunförbundet, utan var en avdem som i utskottet framförde kritik. Han var minstlika hård i sin bedömning som andra företrädare.Ligger det, skolministern, en startstimulans i de här85 %? Vi vill ha reda på det, eftersom vi just nuhåller på att behandla denna fråga iutbildningsutskottet. Det skulle vara värdefullt attfå veta regeringens intentioner.Om det är en startstimulans, kommer den attsänkas ? En startstimulans kan ju intevara kvar hur länge som helst. Skolministernflaggar faktiskt för det i slutet i sitt svar, när honsäger att nivån på bidraget kommer att omprövasefter ett antal kontrollstationer. Jag skulle ocksåvilja veta vad för slags kontrollstationer det handlarom.Vad kan vi komma att veta i denna fråga somvi inte vet ?Anf. 63 (m):Fru talman! Det finns inte någon tanke påstartstimulans med den nivå som vi har föreslagit ipropositionen när det gäller bidrag till friståendeskolor. Det ligger emellertid i saken natur att det ärväldigt svårt att precisera verkan och vetaatt man hamnar exakt rätt när man går från ettcentralstyrt system, som har missgynnat en annanskolform mer än den offentliga skolformen, tillnågot ekonomiskt likvärdigt. också på i sin utredning hur oerhört svårt detär att hitta rätt nivå.Vi i regeringen har gjort en bedömning av nivån påbidraget, som vi har lagt stor vikt vid atthålla avgifterna nere så mycket som möjligt.Eva frågar om det går att garantera attnivån kommer att bestå. och jag hardiskuterat många frågor här i . En sakbrukar jag ofta framhålla, nämligen att denekonomiska utvecklingen påverkar många olikafrågor. Självfallet kan vi hamna i lägen där vitvingas förändra nivåer, eller att det inträffar sakersom gör att bestämda nivåer ifrågasätts.I den konstruktion som är gjord i propositionenfinns det emellertid inte från regeringens sida någraplaner på att sänka den här nivån. Vi har i ställetförsökt att göra en så noggrann bedömning sommöjligt, vilken naturligtvis kan diskuteras.Att Kommunförbundets olika representantertycker att vi ''tar i för mycket'', skall man inte bliförvånad över, därför att denna förändring innebären ansträngning för kommunerna, vilket jag ävenmånga gånger påpekat. Det ligger i enintresseorganisations uppgift att föra sin talan. Mankanske inte då ser till helheten, eller ser ur andraperspektiv, vilket regeringen gör.Anf. 64 ():Fru talman! Den intresseorganisation som BeatriceAsk så här lättvindigt avfärdar representerar alla dekommuner som har huvudansvar för att den härpropositionen omsätts i verklighet. Det är ingenvanlig påtryckargrupp direkt, utan det är ensamarbetspartner som är mycket viktig för oss.Nu säger att statsbidraget tillfriskolorna inte är tänkt som startstimulans. Detskulle jag vilja att hon talade om för statsministern,chefen i regeringen, så att han inte far runt ochsäger något sådant -- det vore bra.Jag håller också med om att det inte bara är svårtutan helt omöjligt och dessutom onödigt att vi här iriksdagen centralt skall sitta och precisera exaktvilket procenttal som kommunerna skall hamna på.Det finns ett annat sätt som vore bra mycket bättrefrån rättvisesynpunkt och andra synpunkter,nämligen att följa vårt förslag och säga attkommunerna skall göra fördelningen avstatsbidraget till friskolor utifrån samma grundersom till sina egna skolor, dvs. 65 (m):Fru talman! Jag har inte avfärdatKommunförbundet. Det är likväl enintresseorganisation. Jag har inget emotintresseorganisationer. I intresseorganisationer,som är ofta stora, är man saklig och många gångermycket kunnig. Också många fackligaorganisationer tillhör denna kategori avorganisationer. Man skall emellertid ha klart för sigatt deras uppgift är att företräda vissa grupper iolika tider. De skall dessutom vara aktiva ochrepresentera kommunen i Kommunförbundetsolika aktiviteter. Jag vet mycket väl hur manarbetar i Kommunförbundet.Jag har stor respekt för dess synpunkter. Vad jagemellertid gjorde var att jag konstaterade att man iKommunförbundet naturligtvis känner ett behov avatt försöka minska ansträngningen förkommunerna. Regeringens uppgift är i stället att setill att föräldrar och elever kan välja skola.Jag blir väldigt förvånad över , att kommunerna här kan bestämma. Jagoch regeringen anser i alla fall att det är oerhörtcentralt att valmöjligheten icke är olika beroendepå var i landet man bor.Anf. 66 ():Fru talman! Vi anser att de kommunala och defristående skolorna bör bedömas på lika grunderute i kommunerna, att de medel som står tillskolornas förfogande bör fördelas efter de behovsom finns. Jag tycker att det vore klokt av BeatriceAsk att lyssna på den kloka intresseorganisationen,när den säger att förslaget innebär enöverkompensation för de fristående skolorna ochen fördyring av skolväsendet totalt sett, som vi intefår någonting ut av.Jag skulle vilja ställa en fråga om avgifter, somBeatrice tog upp i sitt svar. Hon säger att honvill minimera behovet av elevavgifter och därföröverkompenserar på det här viset. Är det därmedklart att det kommer ett förslag om en lagstiftningom en avgiftsfri skola?Anf. 67 (m):Fru talman! För det första delar jag inteuppfattningen att förslaget innebär en fördyring avskolsystemet. Det blir dock en fördyring i ettmycket kort perspektiv för vissa kommuner, mendet är en sak. Jag tycker fortfarande att det ärmycket märkligt att Socialdemokraternauppenbarligen inte tycker att valfriheten skallfinnas över hela landet. Vart tar då talet omlikvärdig utbildning och likvärdiga möjlighetervägen?När det för det andra gäller avgifsfrågan har viskrivningar i propositionen, där vi dels säger inte får ta betalt två gånger, dels anser att detbör vara en skälig nivå, dels anser att det är oerhörtcentralt att avgifterna inte blir segregerande. Enskälighetsbedömning måste därför göras. Detkräver att man har ett gott omdöme. Personligenanser jag att man i kommunerna har det omdömetoch har förmågan att se om det är rimligt eller ej.Där har vi inte för avsikt att ändra någonting. Meni bedömningen, där man har varit mycket restriktiv,har det varit en samsyn om sättet att hantera dettamed miniminivån.Anf. 68 ():Fru talman! Valfriheten i skolan hänger inte ihopmed dessa . Det kan vi garantera på andrasätt, som inte fördyrar skolan och inte innebär enöverkompensation för just en speciell skolform, såsom och regeringen vill.Nu erkände ändock skolministern, vilket är bra, attdet blir en fördyring i vissa kommuner. Jag vet intehur man får det hela att gå ihop när man samtidigtsäger att förslaget inte innebär några fördyringaröver huvud taget. Att det blir en fördyring harnämligen de berörda kommunerna sagt. BeatriceAsk säger nu också att dessa kommuner har ett gottomdöme och kan göra bedömningar. Derepresentanter för som var hososs var eniga. Det var inte enbart socialdemokrater,utan även den tilltänkte ordföranden, moderatenJoakim , var där. Han var minst lika hård i sinkritik.Det här förslaget borde gå tillbaka till regeringen,för att klara ut oklarheterna om både ekonomi ochlagstiftning.Anf. 69 (m):Fru talman! Det är så här med kostnaderna totaltsett: när man går över från ett centralisitisktplanhushållningsinriktat system till ettmarknadsekonomiskt, uppstår inte marginalnyttanomedelbart. Om t.ex. tio elever i ett antal skolorlämnar sin skola och går till en privat skola och tarmed sig resurserna, minskar inte kostnadernaomedelbart i dessa skolor. Det är självklart. Det tartid innan man kan anpassa lokalkostnader ochannat. Därför får man ökade kostnader i ett förstaskede. Men all erfarenhet visar att det blir enkostnadspress när vi får fler än en producent av enservice eller en vara. Därför är jag alldelesövertygad om att friskolorna, som dessutom enligtbl.a. utredningar lyckas driva verksamheten någotbilligare än de flesta kommunala skolor, kommeratt utöva ett visst tryck på effektivitet iorganisationen. Det är väl bra?Anf. 70 TALMANNEN:Jag föreslår att debatten avslutas efter ytterligarevar sitt inlägg.Anf. 71 ():Fru talman! Det är väl inte så konstigt attfriskolorna förväntas kunna driva skolan till litetlägre kostnader, eftersom de av skolministern harfått ett fribrev med frihet från allt det som fördyrargrundskolan: kostnader för handikappade elever,invandrarelever, skolhälsovården och allt annatsom räknas upp i propositionen.Det här förslaget innebär ett system som är detmest centralistiska av alla. Här menar ju statsrådetatt vi skall sitta i och bestämma hurkommunerna skall fördela sina bidrag till skolan.Vi tycker att vi har ett mycket decentralistisktstatsbidragsystem. Kommunerna får en påsepengar som de skall sköta om skolan för. Det kallarjag inte ett särskilt vare sig centralistiskt ellerplanhushållsmässigt system. Det som skolministernnu vill införa är ett mycket centraliserat system,som innebär en överkompensation just för defristående skolorna på de kommunalagrundskolornas bekostnad.Anf. 72 (m):Fru talman! När argumenten tryter kommer manöver på andra områden. Den fråga som vi i dagskulle diskutera gällde huruvida det fanns enstartstimulans i den miniminivå som regeringen harföreslagit när det gäller stödet till fristående skolor.Svaret på den frågan är nej. Det ligger ingenstartstimulans där. Men det är svårt att välja så hamnar på exakt rätt nivå.Jag blir litet upprörd över påståenden om att viskulle ha friskrivit de fristående skolorna frånansvar för elever med särskilda behov. Var och ensom vet någonting om fristående skolor vet attmånga av dem har många elever med särskildabehov. Det är alldeles självklart att vi skall ha enskola som är öppen för alla. Det är t.o.m. ett krav.Om man tar del av propositionen med mindrenegativa ögon, behöver man inte få den typ avmissuppfattningar som här tydligen gäller. Jag villå det bestämdaste slå fast att vi anser det oerhörtcentralt att även handikappade elever osv. har enmöjlighet att välja skola. Vi strävar efter det, ochdet framgår av propositionen.Anf. 73 TALMANNEN:Eva vill trots mitt förslag ha ytterligareett inlägg.Anf. 74 ():Fru talman! Jag gör det därför att vad statsrådetBeatrice nu säger borde ha uttryckts på etttydligt sätt i propositionen, så att inte snart sagt allasom har läst den hade uppfattat det så att sådanakrav inte ställs på fristående skolor för att få utdessa . Det skulle räcka med att de tar emotde elever som så att säga inte ingår i det här, och debehöver inte ägna sig åt skolhälsovård,skolskjutsverksamhet och sådana saker. Det ärnågonting som borde fundera på ochförtydliga sig om, möjligen i skrift.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1991/92:782 om betygen påvissa gymnasielinjerAnf. 75 (m):Fru talman! Enligt riskerar elever i endel kommuner, som 1990 startat med teoretiskalinjer, att inte få giltiga betyg. hardärför frågat mig vad jag tänker göra för atteleverna skall få giltiga avgångsbetyg frångymnasieskolan.Det enda exempel som jag känner till på detproblem som tar upp är Vimmerby.Kommunen har här gjort en framställning tillregeringen om att eleverna skall kunna få giltigaavgångsbetyg . Vi har på departementetjust fått in yttrande. Detta går ut på atteleverna sökt sig till ''i tro att dess skolaär en gymnasieskola som alla andra. Det är därförorimligt att eleverna skall drabbas genom att fåbetyg som ej är giltiga för högskolestudier. ''Ärendet bereds alltså inomdepartementet. Utan att föregripa detregeringsbeslut som väntar vill jag för min delmarkera att jag delar åsikt, att eleverinte får drabbas av att en kommun kan ha handlatfelaktigt i ett visst fall.Anf. 76 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, som jag uppfattar som mycket positivt ochsom kommer att glädja 200--300 elever som nukänner sig väldigt oroliga.Anledningen till min fråga är att det, närskolorganisationens framtida former diskuterades1990, gavs en del svar från departementet ochdåvarande SÖ som kunde tolkas på sådant sätt, ivarje fall gjorde den nämnda kommunen det, attdet var fritt fram att starta teoretiskagymnasielinjer redan då. Man stärkte sig i sinuppfattning av att också medel från CNS utgick tilleleverna. När har påpekat att det defacto inte existerar sådana skolor inomskolväsendet, risker alltså eleverna -- det rör sig omnågra hundra elever -- att stå utan giltiga betyg studier. Det är naturligtvis en stor mänskligtragedi. Det gläder mig att nu få höra att statsrådetdelar min uppfattning att eleverna inte på något sättskall få komma i kläm, oavsett vilka kanske galnatolkningar som kommunen än har gjort.Jag tycker därför att jag har fått ett fullttillfredsställande svar. Jag vill åter tacka statsrådetför detta klargörande.Anf. 77 (m):Fru talman! Vi kan dessutom lära oss av den härhistorien att det är oerhört centralt att kommuner,när de agerar och startar utbildningar, ordentligt tarreda på och även tar till sig information om vilkaregler som gäller, så att eleverna inte drabbas.Den här frågan är besvärlig. Här har Vimmerbykommun uppenbarligen gjort fel. Men det ärsjälvklart att elevernas rätt går före allting annat,och det får man försöka reda ut. Sedan får andrakommuner ta lärdom av det här misstaget och se tillatt allting reds ut innan man tar in elever till olikautbildningar.Anf. 78 ():Fru talman! Det är ett utmärkt råd. Det är viktigtatt det inte sker någon mänsklig tragedi, att inteeleverna kommer i kläm. Tack.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1991/92:689 ombarnavårdsutredningar genom privata bolagAnf.79 Socialminister ():Fru talman! har -- mot bakgrund avatt flera kommuner enligt en tidningsartikel haranlitat privata bolag för att göra utredningar ombarn som far illa -- frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta för att komma till rätta med dessamissförhållanden.De frågeställningar som tas upp i artikeln handlarhuvudsakligen om vad som ingår i begreppetmyndighetsutövning och därmed om var gränsengår för vilka uppgifter som kommunerna kan läggaut på entreprenad.Av artikeln framgår att JO har tagit upp problem,och enligt vad jag har erfarit kommer JO att taställning i frågan under hösten 1992.Socialtjänstkommittén har till uppgift att göra enallmän översyn av socialtjänstlagen. Översynenskall bl.a. syfta till att tydligare avgränsa ochklargöra uppgifter ochansvarsområden. I detta arbete kommernaturligtvis frågan om var gränserna förmyndighetsutövning går att ha en framträdanderoll.I avvaktan på JO:s ställningstagande vill jag i daginte uttala mig om huruvida det finns anledning förmig att ta initiativ till lagändringar eller vidta andraåtgärder i denna fråga.Anf. 80 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret, men jagfrågade inte om den juridiska tolkningen av vadsom är lämpligt eller inte. Den gör säkert JO. Jagfrågade i stället om den politiska bedömningen avvad som är riktigt eller inte.Statsråden har ett ansvar för utvecklingen ute ikommunerna. De driver på privatiseringen, mendet är utomordentligt viktigt att man också sättergränser när det börjar bli fel. Det finns utan tvivelen stor osäkerhet om var gränserna går.För sedan tog jag del av en broschyr somdelades ut i dagisfacken i kommun. Nustundar nya tider i , stod det att läsa ibroschyren. På baksidan kunde man läsa: Barn ochungdom är störst av sex affärsområden.Det hade kanske inte varit fel om statrådet hadegjort en markering av var gränserna går.Samhället gör aldrig ett större ingripande mot ettbarn eller mot en familj än när man gör ettomhändertagande. Enbart igångsättandet av enutredning är i sig ett väldigt stort ingripandegentemot en familj. Utredningen spelar en viktigroll. Den visar inte bara vad som är rätt och fel,utan den är också en process, där man kan sökanätverk som kan stärka barnets möjligheter att varakvar i det egna hemmet. Utredningen betyderutomordentligt mycket, oavsett man gör ettomhändertagande eller inte, för hur barnet ochfamiljen kommer att få det i framtiden.Varför är inte statsrådet beredd att markera enpolitisk gräns i detta sammanhang?Anf. 81 Socialminister ():Fru talman! Jag vill påminna om attden fråga som hon ställde till mig handlade om vilkaåtgärder jag avser att vidta för att komma till rättamed vad hon anser vara missförhållanden. Då ärmitt svar för det första att vi inte vet i vilkenutsträckning det förekommer någramissförhållanden. Den frågan håller JO på attkartlägga, och det är naturligt att avvakta JO:sställningstagande.För det andra är de möjligheter att vidta åtgärdersom jag som statsråd har antingen att föreslålagändringar till eller att ändra itillämpningsförordningar. Att göra ett politisktuttalande är knappast någon åtgärd av det slag somInger efterlyser. Därmed anser jag att jaghar svarat på den fråga som hon har ställt.Anf. 82 ():Fru talman! Låt mig då formulera frågan här.Statsrådet måste ändå ha haft anledning att funderaöver den politiska innebörden. Ansersocialministern att det är lämpligt att utredningarom barn som far illa och om omhändertagande avbarn -- som är det största ingreppet samhället överhuvud taget kan göra i en familjs liv -- görs avprivata bolag på entreprenad?Anf. 83 Socialminister ():Fru talman! Jag tycker att det avgörande är ifallutredningen leder till ett för barnettillfredsställande resultat. Myndighetsutövningskall självfallet ske av myndigheter och inte avprivata bolag. Som säkert vet kangränsdragningen kring vad som ärmyndighetsutövning diskuteras. i sitt tidigare inlägg att exemplifiera medbarnomsorg, där vi ju är positivit inställda till attden drivs i privat regi.