prot · GG0948 · 1992-12-18 00:00:00 — Eller är det regeringensgamla förslag som kommer igen? Och när skall denutbyggnaden i så fall starta?Hur ser de kostnadskalkyler ut som Ny demokratisrepresentant hänvisar till? Vad är det förrevolutionerande utredningar som Ny demokratihar gjort och som har lett till att man har ändrat sig?Jag vill ha besked på den punkten. Om jag inte fårdet, tycker jag att det är orimligt att skallfatta det här beslutet. Den här delen avbetänkandet bör i så fall återremitteras till utskottetför ytterligare utredning.Fru talman! Jag yrkar därmed bifall till reservation1 till betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande skatteutskottetsbetänkande /93:SkU17,socialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU9, skatteutskottets betänkande1992/93:SkU18 och utbildningsutskottetsbetänkande /93:UbU5.Skatteutskottets betänkande SkU17Mom. 2 (en utvärdering av reglerna)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot136 för reservationen av . m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU9Mom. 1 (ersättning vid sjukdom m.m.)Först biträddes reservation 1 av m.fl. --som ställdes mot meningsyttringen av BerithEriksson i motsvarande del -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 176röster mot 134 för reservation 1 av . 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 8 (allmän sjukförsäkringsavgift)Först biträddes reservation 4 av m.fl. --som ställdes mot meningsyttringen av BerithEriksson i motsvarande del -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 174röster mot 129 för reservation 4 av . 10 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 9 (minskade utbetalningar av pensioner)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 15 (statsbidrag till kommunalt bostadstilläggför tid fr.o.m. )Utskottets hemställan bifölls med 185 röster mot129 för reservation 5 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU18Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU5Mom. 2 (lokalisering av Högskolan förlärarutbildning i )Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot142 för reservation 1 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (fördelningen av tillkommandeutbildningsplatser mellan universitet ochhögskolor)Utskottets hemställan bifölls med 183 röster mot130 för reservation 2 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.8 § Ny riksdagsledamot m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis förRiksdagsledamot och ersättare förriksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av fr.o.m.den 12 januari 1993 sedan ()avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. Tillersättare för riksdagsledamöter har utsetts IngridHammarberg, , och , (både fp).Valpröningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 18 december 1992Lars § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1992/93:80 Utökat älvskydd1992/93:106 Åtgärder rörande taxitrafikenFörslag1992/93:RR4 revisorers förslagangående gymnasieskolan -- Resurser, resultat ochutveckling10 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 17 december1992/93:69 av () till miljöministernom den nordiska infrastrukturen:Vid sessionen i beslötNordiska Rådet att rekommendera ministerrådetatt göra en handlingsplan för näringspolitik ochinfrastruktur i Norden.Bakgrunden var bl.a. att med sittgeografiskt perifera läge i behövde bygga utoch modernisera sina nätverk och sin infrastrukturför att vi skall kunna hålla en högsysselsättning och utveckla en aktiv regionalpolitikhär.Det samhälleliga engagemanget för infrastrukturengagerar särskilt EG där man systematisktplanerar för en långsiktig utveckling av denna sombygger på en regional samverkan. Det gäller såvälde expansiva, urbaniserade regionerna iMellaneuropa som de fattiga eller industriellteftersatta områdena, särskilt i , vilka fårregionalt stöd. I de s.k. kunskapskorridorerna görsstora investeringar, såväl samhälleliga som privata,med moderna transportsystem i intellektuell ochkommersiell kommunikation, forskning m.m.EG:s planering baseras särskilt på de s.k. , som är ettgemenskapsprogram vilket omfattar utbyggnad avmånga slags nätverk, transportsystem med länkar,noder, terminaler, infrastrukturtjänster och legalaregelverk som skall främja bättrekommunikationer.Dessa kommunikationer handlar om såväl fysiskatransportsystem till land, hav och luft somtelekommunikationer, energiförsörjning,forskarnätverk, vuxenutbildning m.m.I debatten har allt oftare hävdats att de nordligaområdena i såväl kring som iVästnorden vilka inte omfattas av EG:s planeringriskerar att marginaliseras i denna utveckling omman inte inom regionen själv tar ansvar förbetydande samhällsinvesteringar i infrastruktur iform av transportsystem och andrakommunikationer.Denna fråga har fått en allt större aktualitet desenaste veckorna genom det initiativ som presidentDelors har tagit för att ytterligare stärka infrastruktur i ett tillväxt- ochsysselsättningsprogram och det beslut som harfattats med anledning härav vid toppmötet iEdinburgh nyligen.Vid Nordiska Rådsessionen i i novemberefterlyste jag besked från nordiska ministerrådetom vilken uppföljning som sker från ministerrådetssida av rådets rekommendation om enhandlingsplan för infrastruktur. Jag fick då ingetsvar och vänder mig därför nu till den svenskenordiske samarbetsministern med frågan om hurarbetet bedrivs för att förbereda en sådanhandlingsplan.Närmare har gått sedan beslutet fattadesi . Många viktiga initiativ tas i dessafrågor inom EG och i de centrala delarna avEuropa. Det är därför nu hög tid för de nordiskaregeringarna att aktivera sig för att tillvarataNordens intressen och bidra till en sådan utvecklingi norra att vi här också skallkunna utgöra en del av världen med högsysselsättning och stark ekonomisk grund för vårsociala välfärd. För detta behövs konkreta initiativpå infrastrukturområdet.Mot bakgrund härav vill jag ställa frågan tillnordiska samarbetsministern initiativ tas av den ochinom det nordiska ministerrådet för att uppfyllaNordiska Rådets rekommendation om en nordiskhandlingsplan för infrastruktur i ?11 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 17 december1992/93:305 av () tillstatsrådet om exporten avkrigsmateriel:I Briefing från UD skriverkrigsmaterielinspektören följande: ''Enligt den nyadefinitionen proposition förbjuds allexport av all slags krigsmateriel och alltavtalssamarbete med alla stater där det över huvudtaget förekommer 'grova och omfattandekränkningar av mänskliga rättigheter'.'' Vidare:''Vad 'grova och omfattande kränkningar avmänskliga rättigheter' är får regeringen ta ställningtill i sin tillståndsprövning. Det finns ingen enkeloch entydig måttstock.'' Skrivningen äranmärkningsvärd mot bakgrund av attutrikesutskottet inte accepterade den osäkerhetsom skrivningen i propositionen kunde inge utandelade den uppfattning som kommer till uttryck iden socialdemokratiska motionen, ''nämligen attkravet på respekt för mänskliga rättigheter är ettcentralt villkor för att tillstånd för svenskkrigsmaterielexport skall beviljas''. Vidare uttaladeutskottet och : ''Den formulering somåterfinns i propositionen får enligt utskottetsuppfattning inte tolkas som någon uppmjukning iförhållande till hittillsvarande praxis''.Med hänvisning till ovanstående vill jag frågastatsrådet regeringen att följa uttalande?1992/93:306 av () tillmiljöministern om optiskt vitmedel ipappersindustrin:När nu problemet med klorblekning av papper istort sett upphört i kommer rapporter omatt pappersindustrin istället börjar använda optisktvitmedel, något som är helt onödigt ochförmodligen skadligt för människors hälsa.Arbetarna inom pappersindustrin är oroliga. Ävenom rapporterna om att optiskt vitmedel är cancer-och allergiframkallande inte är 100-procentigvetenskapligt fastställda, så har vi sagt attförsiktighetsprincipen skall råda.Avser miljöministern att vidtaga åtgärder för attanvändningen av optiskt vitmedel ipappersindustrin skall upphöra?12 § Meddelande om justering av kammarensprotokollAnf. 130 TALMANNEN:Protokollen från kammarens sammanträden den14, 15, 16, 17 och kommer att justerasden 11 januari 1993.13 § AvslutningsordAnf. 131 TALMANNEN:Ärade kammarledamöter! Höstens arbete är nu tillända. Det som vi kanske framför allt kommer attkomma ihåg från denna höst är uppgörelserna överpartigränserna i väsentliga frågor och det viktigaoch omfattande EES-beslutet.Regeringens ledamöter har i väsentligt störreutsträckning än tidigare kommit hit till riksdagenockså för att informera, och det är en utvecklingsom jag hoppas kommer att fortsätta. Enförutsättning är givetvis att också riksdagensledamöter finner informationen intressant, såintressant att man kommer till kammaren ochlyssnar. Mer tid än har också använts försärskilt anordnade debatter.Också intresset från allmänhetens sida fortsätter attöka. Under förra fram till togvi emot 77 000 organiserade besök. Under höstenvisar besökssiffrorna att det troligen kommer att bliett nytt rekord. Till detta kommer alla besök pååhörarläktaren och det stora antalet telefonsamtal,som kommer till vår informationsenhet.Två ledamöter, , harunder hösten lämnat , och en tredje,, slutar . Jag vill idet här sammanhanget framföra kammarens tacktill dessa ledamöter.Anita började sin bana i redanunder tvåkammartiden. Hon var vald förStockholms stad --1970.Därefter har hon tillhört i obruten följd.Anita har arbetat i olika utskott. Jag villsärskilt nämna finansutskottet ochnäringsutskottet, där hon var viceordförande. Vid sidan härav har påett förnämligt sätt företrätt och sitt partii parlamentariska församling.Under åren 1982--1991 tillhörde , först som minister för invandrarfrågoroch jämställdhetsfrågor och somutrikeshandelsminister. På denna post har hon gjortbetydelsefulla insatser för att föra vårt landnärmare övriga stater.Vi tackar och önskar framgång påden post där hon nu har att företräda Sverigesintressen.Anita har också bakom sig iriksdagen. Hon började i , ochhennes insatser har främst rörtkonstitutionsutskottets område. Hon blevordinarie ledamot i utskottet 1982.Anita kommer från den fackliga sidan, därhon har haft många och viktiga uppdrag. När honnu på heltid kommer att ägna sig åt fackligverksamhet som förbundsordförande önskar vihenne all framgång i hennes nya uppdrag.Liksom har sinaparlamentariska rötter i tvåkammarriksdagen. Hantillhörde 1969--1970 första kammaren förGävleborgs län och har sedan i olika omgångar varitledamot i nuvarande kammare.Hans Lindblad har en stor bredd i sin verksamhet.Han har sedan ungdomen verkat som journalist ochockså gett ut flera böcker. har ocksåägnat sina krafter åt , och hanhar varit en engagerad ledamot av Riksdagensrevisorer.Hans Lindblad har gjort sina stora insatser ipolitiken inom försvarsområdet. Han inträdde somordinarie ledamot i försvarsutskottet , och hanhar varit en uppmärksammad och slagkraftigdebattör inom försvarspolitiken i flera decennier.Med försvinner en av riksdagensfärgstarkaste ledamöter. Även om han lämnardenna kammare är vi säkra på att han kommer attmärkas i den politiska debatten också i framtiden.Vi tackar och önskar honom lyckatill.Efter detta tack till dessa tre ledamöter vill jagtacka er alla, ledamöter och tjänstemän, för välutfört arbetet och önska er en skön ochavkopplande julhelg. Vi möts igen här i kammarenmåndagen den 11 januari.Höstens arbete är härmed avslutat. (Applåder)14 § Kammaren åtskildes kl. 17.40.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 26 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 55(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. voteringenefter anf. 96,av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 118(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.