prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — var oerhört noga medatt på olika sätt ofta, mycket och omsorgsfulltinformera om förhandlinsskedet. Hon informeradei kammaren. Men EFTA-delegationen, som jag harhaft glädjen att tillhöra, utsågs till det organ iriksdagen som skulle utgöra samtalspartner tillregeringen. Det skulle ge en möjlighet förriksdagsledamöter att få information, ställa frågor,debattera och ge signaler. tröttade AnitaGradin och hennes medarbetare nästan ut oss,eftersom de ganska ofta hade propåer om att deville komma för att berätta om någonting.Jag vill gärna förmedla bilden till er om hur AnitaGradin kom intågande i sammanträdesrummetalldeles bestämt i ledningen för statssekreterare,chefsförhandlare, sakkunniga och experter. Vihade möjlighet att ställa frågor om allt möjligt. Omhon inte hade med sig den relevantaexperten, kom denne i stället nästa gång för attberätta om kemikalier, leksaker, fiskar,konsumenträtt, lagteknik osv.De parlamentarikerkolleger från andra länder, somvi träffade i EFTA-sammanhang, började inse att visom kom från var ganska välinformerade.De sade till sina respektive handelsministrar att deockså ville veta det vi svenskar visste. Med tidentror jag att det också blev på det viset.Herr talman! fick jag ett brev där detungefär stod: Har du mandat att rösta ja i EES-voteringen? Jag vill från den utgångspunkten, ochsom flera har sagt , upprepa att fråganom roll i den europeiska integrationen inteär speciellt ny. Den fanns som ett betänkande redani . Sedan blev det val. hardärefter fattat flera beslut i frågan, och mandatetvar formulerat. Sedan har det åter varit val. Vi kannu stämma av resultatet av detta.Partierna bakom förhandlingarna stod ganskastabilt i denna fråga. För min del tyckte jag, utifrånden information som jag fick i EFTA-delegationenoch i de offentliga riksdagsmaterialen, att det 1989,1990 och 1991 var ganska lätt att på möten resoneraom vad det höll på att bli av det hela och vad mankunde tycka i de olika delarna. Jag vet inte vadandra har gjort, men jag tror att jag själv har jaghaft hundratals möten på detta tema. Dessutom,som har nämnts, har riksdagensbetänkanden, artiklar, grönböcker o.dyl. funnits.Den som har velat har naurligtvis haft möjlighet attengagera sig i denna fråga långt tidigare.Herr talman! Eftersom vi talar ganska mycketom formerna vill jag lyfta fram och ge en mänskligaspekt på ett sakområde som jag anser är oerhörtväsentligt, nämligen den fria rörligheten förmänniskor. Vad betyder det? Jag har genom årenmött många ungdomar som har sagt: Jag skulle viljajobba i eller i . Men jag får ingetarbetstillstånd. Med kommer detta attbli möjligt. Man kommer att bli behandlad precispå samma sätt som andra arbetstagare i det landsom man jobbar i. Detta gäller också omvänt, dvs.om ungdomar eller äldre vill komma hit till Sverigeför att jobba så får de göra det på våra villkor.10 000 svenska ungdomar studerar utomlandsmed hjälp av studiemedel. Det finns ett oerhört sugbland ungdomar efter möjligheten att få studerautomlands. Det tycker jag är naturligt och det börstödjas. Alla de 10 000 som jag har nämnt studerarinte inom EG-området, men det är ganska mångaav dem. Det har inte heller varit möjligt tidigare isamma utsträckning.EES-avtalet innebär förbättringar av bl.a.Erasmusavtalet när det gäller studentutbyte. Detinnehåller också betydande förbättringar påforskningsområdet. Hade vi kunna nå detta utanEES-avtalet? Nej, det hade vi inte. Detta tillhör detsom vi anser är positivt, och det finns en gemensamuppfattning om att det är bra. Men man får lov attvara med på alltihop. Man kan inte välja ut bara detallra trevligaste. Vi hade förvisso slutit ettErasmusavtal innan EES-förhandlingarnapåbörjades, men det är ett annat avtal än detta.Erasmusavtalet är ett bättre avtal för ungdomarnaoch för Sverige.Herr talman! Det har sagts att inflytandet frånsvensk sida och från övriga EFTA-länders sida idessa sammanhang blir begränsat, och det blir detförvisso. kanske inte motsvarar deförväntningar som vi alla hade när förhandlingarnainleddes. Det har också besannats från olika håll påmorgonen. Men det hindrar ju inte att vi ansträngeross för att använda de institutioner och organ somnu finns.Jag skulle vilja säga, kamrater i kammaren, att detfaktiskt är litet grand upp till oss somriksdagsledamöter att vara med och göra politik avdetta, att så att säga stoppa in svensk politik isystemet, att pröva hur långt det räcker. Från mittparti är vi beredda att göra det. Jag hoppas attregeringen är beredd att göra det. blir jagosäker, men vi får väl jaga regeringen och se till attden är med och driver på och tar initiativ, som sagt,att göra politik, att pröva systemets möjligheter.Jag tror för min del att till största delenär bra för vårt land. Därför tänker jag ta migfriheten att rösta ja till detta avtal framåt kvällen.(Applåder)Anf. 66 ():Herr talman! talade i ett känsloladdatinlägg om hur samarbetet mellan demokratiskastater i underlättat diktaturernas fall i bådeÖst- och . Jag vill instämma i det somhan sade. Han kunde kanske också ha nämnt attdemokratins framsteg i underlättatavkoloniseringen i tredje världen och att ett antaldiktaturer sedan fallit också där. Kanske kundeHadar t.o.m. ha kostat på sig att nämna attjust och de andra länderna i , sominte har haft ett lika tungt kolonialt arv att bära påsom en del , spelat en särskilt positiv rollför demokratins växande styrka också i tredjevärlden.Man har i denna debatt ifrågasatt Vänsterpartietstrovärdighet när vi säger att vi är principiellafrihandlare och anhängare av människors rätt attresa. Förmodligen känner inte så många avkammarens ledamöter till att vi i vårt förstapartiprogram hade allmän rösträtt ochdemokrati som första punkt och frihandel somandra punkt.Jag tror att det är betydligt fler av ledamöterna somkänner till vilka ställningstaganden som vi har gjorti frågor som har handlat om frihandel och inte minstom flyktingpolitik. Jag tror att kanerkänna att tillsammans medFolkpartiet har varit det parti som mest konsekventoch helhjärtat slagits för en generös flyktingpolitik.Ian anser att vi inte har något att lärahonom om demokrati. Han säger att han väljerEuropa framför skulle vilja fråga : Känner HadarCars möjligen den minsta oro för att åka med i IanWachtmeisters obevekliga tåg in i ?Om enbart hade varit ett avtal omfrihandel och arbetskraftsrörlighet, hade det varitlätt att ställa upp. Det är inte de ekonomiskaargumenten som gör oss tveksamma, utan det är dedemokratiska.Även om man i stort bejakar EES-avtaletsekonomiska innehåll, måste man utfärda envarning för blomstermålningar. Jag skall ta ett parexempel. På s. 69 i betänkandet säger utskottet attrörligheten för kapital kan orsaka svårapåfrestningar på vårt lands ekonomi men att dessarisker varken ökar eller minskar genom . På s. 70 säger utskottet att avtaletunderlättar möjligheterna att föra en politik somfrämjar stabiliteten i den svenska ekonomin.Hadar sade i debatten att det är särskilt viktigtmed nu när arbetslösheten ökar.Ulf talade om groteskaöverdrifter.Jag hörde statsrådet även iradio säga att var ett instrument att taoss ur den ekonomiska krisen.Jag skulle vilja höra både och UlfDinkelspiel närmare förklara på vilket sätt dettaavtal minskar arbetslösheten resp. tar oss ur krisen,utan att detta utsätter oss för några som helst ökaderisker och problem. Är avtalet verkligen en såvacker tulipanaros?Jag tror för egen del att inte har någonstörre betydelse för den dramatiska ökningen avarbetslösheten. Men jag tror att viljan att få antaget ingår i ett större ekonomisk-politiskt mönster, där en lång rad lagar som redanhar antagits -- knytningen av kronan till ecun ochviljan att platsa i den framtida ekonomiskaunionen -- ingår tillsammans med EES-avtalet.Jag tror att detta ekonomisk-politiska mönster somhelhet har bidragit till att regering och riksdag harfrånhänt sig styrningsmöjligheter. Jag tror även attdet har bidragit till ökad passivitet i bekämpningenav arbetslösheten och därmed också i någon måntill den höga arbetslösheten.Min gissning är att leder tillnågot ökad konkurrenskraft i delar avexportindustrin och därmed fler jobb. Inom andrasektorer leder avtalet till att svenska företag slås utoch därmed till att arbetslösheten ökar. Jag vågarinte gissa vad totalsumman av detta blir.Mitt andra exempel på skönmålning gäller avtaletseffekter på den ekonomiska tillväxten. Vi hörde iförmiddags för femtioelfte gångenupprepa att avtalet leder till 5--ökadekonomisk tillväxt utöver vad som annars ärmöjligt. blir effekten ännu större, säger han.Dessa siffror upprepas också i utskottsbetänkandetpå s. 25.Varifrån kommer dessa siffror? Har MatsHellström eller andra som använder siffrornabedrivit någon som helst källkritik?Siffran har sitt ursprung i en rapport som ärmycket gammal vid det här laget. Den är minst fyraår -- åtminstone är siffrorna så gamla. I denna talades det om en spännvidd på mellan2,och i tillväxt till att börja med. Dessaberäkningar byggde på en s.k. matematisksimuleringsmodell. Jag vet inte om kammarens allaledamöter vet vad detta är för något. Ni känner tillvad ordet simulant betyder. Det betyder att manlåtsas något, och det är just detta som det handlarom. Man låtsas som om stater, företag och individerär rationella och trångsynta. De ser enbart tillmaximering av vinst resp. nytta. Man gör abstraktaantaganden om priser och sambandet mellan detsom man stoppar in och det som kommer ut ur olikaföretag.Man antar i dessa abstrakta modeller attmarknaden leder till ökad konkurrens och tillomflyttning av kapital och arbetskraft i riktningmot de företag och branscher som har bäst naturligaförutsättningar inom resp. land. Man räknar ävenmed bättre utnyttjade stordriftsfördelar, dvs. attfärre produktionsenhter producerar till lägreenhetskostnader.Jag misstänker starkt att kammarens ledamöterinte tar något starkare intryck av om jag påstår attdessa simuleringsmodeller inte har särskilt mycketmed verkligheten att göra. Men ni kanske tror påandra. Ni kanske såg att jag har med mig en litenpåse upp i talarstolen. Det har jag därför att NicGrönvall hade med sig en påse upp i talarstolen ochviftade med grönböcker som han ansåg att GudrunSchyman inte hade läst. Jag har med mig en påsemed skrifter som handlar om ursprunget till dessa6 % i tillväxt. Det är t.ex. en brittisk forskarrapportsom citeras i utskottets betänkande.Jag skulle vilja veta, och ni andrasom återgett de här siffrorna, hur många som harsett den skrift jag har här och som satt sig in faktaom ursprunget till dessa siffror.Carl B citerade en ekonom som heterHarry Flam. Det gällde något som han nyligenskrivit om . är också en avmedförfattarna till bilaga 2 till 1990 årslångtidsutredning som jag också har med mig här.Jag skulle vilja veta om och övrigaledamöter av denna kammare läst den mycketsvidande uppgörelse med de kalkyler som pekarmot tillväxt som finns i denna bilaga. Jag skallcitera en del ur den här långtidsutredningsbilagan:''-- -- -- i ett arbete av denna typ'' -- nu talar jag omde kalkyler som pekar mot tillväxt -- ''tvingasman göra en lång rad av mer eller mindregodtyckliga antaganden för att specificera ettbegränsat antal scenarier att räkna på. Enligt vårmening leder mängden av sådana antaganden tillatt osäkerheten -- -- -- blir så stor att det är tveksamtom resultaten överhuvud taget är av något intresse.Uppgiften att kvantifiera effekterna av den inremarknadens påverkan på konkurrensgrad ochutnyttjande av stordriftsfördelar är helt enkelt försvår. ''I utskottsbetänkandet står det i och för sig att manvill understryka att man inte kan angeintegrationens betydelse för i bestämda tal.Men varför nämns då de här siffrorna? Jag tror attförklaringen finns i och till nämnda långtidsutredning. De pekar justpå det här med att absoluta storleksordningar haren förmåga att väcka uppmärksamhet i debatten.Jag ser att finns i kammaren. Jagpassar därför på att påminna kammaren om deuttalanden som gjordes i den förra valrörelsen. Jagtror att var en av dem som sade attvarje svensk skulle få i handen, om vi kommed i EG. De var alltså en direktöversättning av de nämnda i den gamlaEG-kommissionens rapport.Av en fjäder blir det sedan en höna. Det blir envandringssägen. Man bollar fram och tillbaka.Ingen bryr sig om att ta reda på varifrån siffornakommer.Nu finns det en mycket mera grundläggande kritikatt rikta mot det här med att beräknavälfärdseffekter i BNP-termer. Jag vill kort säga attsådant som kostnader för strukturomvandling,sociala kostnader, miljökonsekvenser av ökadetransporter osv. inte finns med här.Jag vågar inte bestämt säga, om man verkligen gören samhällsekonomisk kalkyl över för- ochnackdelar, åt vilket håll det hela lutar. Jag tror nogändå att det blir ett något positivt resultat förSverige från samhällsekonomisk synpunkt just närdet gäller . Det som gör att jag till sluthamnar på samma linje som ochmitt parti i den här frågan är att jag har kommitunderfund om att avtalet faktiskt innebär att viunderordnas EG:s rättsliga system.När jag kom in i var jag en av dem somvar ganska påverkade av argumenten från dem somsäger: Låt oss ta för att sedan medkraft kunna argumentera mot ett EG-medlemskap.Men efter att ha suttit med i konstitutionsutskottetoch efter att ha följt hela diskussionen om deträttsliga är jag nu övertygad om att den här rättsligaunderordningen från demokratisk synpunkt inte äracceptabel.Det finns en stor osäkerhet hos allmänheten.Vänsterpartiet i gjorde underlunchpausen en liten enkätundersökning på gatanutanför . 318 förbipasserande ficksäga sin uppfattning i frågan. 106 personer ville haett beslut . 212 personer ville skjuta påbeslutet. av de tillfrågade kvinnorna villeskjuta på beslutet. Av dem som ville ha ett beslut var det 55 som ville att skulle säga jatill avtalet. 51 ville att vi i skulle säga nej.Till sist: Än en gång återkommer jag till HadarCars, som jämförde oss som tänker rösta nej tillavtalet med dem som försökte hindra borttagandetav statstullar och ståndsprivilegier. Jag gör närmastden omvända liknelsen. Jämförande studier visarnämligen att det lokala och det kommunalasjälvstyret i har djupare rötter än vad somgäller i det kontinentala . Orsaken är, sägerhistorikerna, att vi aldrig hade en feodalism av dentyp som fanns på kontinenten. Det i sin tur beroddebl.a. på att de svenska skogsbönderna själva kundeförsörja sig på skogsarbete om herrarna förtrycktedem för mycket.Vi har ett bra frihandelsavtal med EG. Det kanutvecklas vidare. har fel när hanpåstår att vi bara har EG att verka i. De storaproblemen är globala. Det handlar om hur manskall överföra resurser på det sätt som diskuteradespå , om hur ett handelskrig mellanEG och skall undvikas, om hur man skallmotverka det internationella kapitalets makt på detsätt som väldigt vältaligt härtidigare talade om.Vi kan fördjupa samarbetet och handeln med bådeÖsteuropa och tredje världens länder, och det ärbra, för att minska det ensidiga beroendet av EG-länderna.Med det här instämmer jag i de yrkanden somGudrun tidigare i denna debatt harframställt.Anf. 67 () replik:Herr talman! Nej, det är nog inte en aningslösuppräkning av siffror som vi i ägnatoss åt när vi citerat ur de rapporter som JohanLönnroth här visat upp. Tvärtom har det mycketlänge pågått en diskussion mellan ekonomer ochpolitiker om effekterna av EG:s interna marknad.Vi ville ge ett bidrag i det avseendet -- bl.a. undervår offentliga utfrågning, till vilken vi inbjödEFTA:s chefekonom att just värdera detta och attdiskutera vilka slutsatser som kan dras av den härtypen av studier. Han, liksom utskottet -- och ävenjag själv gjorde det -- har sagt att detär omöjligt att göra siffermässiga preciseringar avhur det blir. I stället understryker jag att avtaletskapar möjligheter som det gäller för företag ochandra att utnyttja.När det väl sagts gäller det att också se i vilkenriktning förändringarna sker. Sker de i riktning motstörre oligopol, karteller eller ökad konkurrens?Sådant säger något. I det avseendet kan vi trots alltfå veta något om avtalets effekter, jämfört meddagens situation i Europa.Kritik har länge i diskussionen riktats mot deursprungliga rapporterna, exempelvisCecchinirapporten. Det sägs att ökningarna om 5--troligen är underskattningar, att man ser förstatiskt på utvecklingen. Man ser inte de dynamiskaeffekterna av den inre marknaden, som borde ledatill ännu större vinster relativt sett än man annarsskulle få.Johan intellektuella nederlag här beståri att han inte med ett enda ord berör de ekonomiskakonsekvenserna av sitt eget alternativ. När detgäller det här med att stå utanför den storagemensamma marknad i som alla andra iVästeuropa, inkl. våra nordiska grannar, har sagtsig vilja vara med i vill jag fråga: Tror JohanLönnroth att vi i kan fortsätta med ungefärden utveckling som vi haft, isolerade frånalla de andra, när de andra öppnar sina gränser ochvi inte gör det? I det avseendet, tror jag, ärekonomerna kritiska -- det gäller såväl derealistiska som de överoptimistiska. De är heltöverens om att ett sådant isolerat land får en klartförsämrad, en negativ, ekonomisk utveckling.Anf. 68 () replik:Herr talman! vill egentligen nöjasig med att tala om i vilken riktning de här siffrornagår. Men varför då inte nöja sig med att säga i vilkenriktning de antas gå? Varför bolla med siffran 5--6 %.När kalkylerna gjordes arbetade man faktiskt meden spännvidd. Ett minimikrav när det gällerhederligheten är väl ändå att man i så fall nämnerspännvidden, dvs. att det görs olika bedömningaroch antaganden i kalkylerna.Mats talar också om de långsiktigadynamiska effekterna. 1988, ungefär medde här kalkylerna, gjordes beräkningar beträffandetillväxten i . För en tidsedan kom en rapport från Internationellavalutafonden med en dramatiskt annorlunda bild.Det talades om depressionstendenser och mer ellermindre nolltillväxt i . Detta visar huroerhört snabbt en förändring sker. När det gällersådana här beräkningar har ekonomer och politikeraldrig kunnat förutse framtiden med någon somhelst exakthet. Därför tycker jag att en vissödmjukhet är av nöden när man citerar text medsiffror av den här typen.I en liten broschyr försöker jag att utveckla ettekonomiskt alternativ till EG-medlemskapet. Jaginser att det blir problematiskt om går ihamn och och kommer med, medanSverige inte gör det. Men jag tror också att manöverdramatiserar problemen med att leva vidaremed ett frihandelsavtal.Det är mycket troligt att schweizarna kommer attsäga nej. Jag kan inte inse att skulle få såmycket större problem med att leva i en sådansituation än vad har. är redanomgivet av länder som kommer att ingå i ett EES.Jag har försökt att inte dramatisera åtnågondera hållet. Jag försöker inte dramatisera denegativa konsekvenserna, om ni nu antar dettaavtal. Men jag tycker inte heller att ni som äranhängare skall blåsa upp den här frågan till deproportioner som ni vill ge den.Anf. 69 () replik:Herr talman! För det första ger sådana proportioner som utskottetsannerligen inte gör. Det framgår om man läserutskottets skrivning.För det andra rör ihop två olikasaker när han tar Valutafondens och andrasförutsägelser om konjunkturutveckling tillintäkt för sin tes. Detta är någontingutomordentligt allvarligt och dystert och något heltannat än effekterna av den marknadsutvidgningoch den harmonisering av en stor marknad som vitalar om med anledning av och EG:sinre marknad. Självklart startar vi från en mycketlägre nivå om vi går mot en djup lågkonjunktur.Desto viktigare då att avtalet verkligen genomförs,skulle jag vilja säga.Varken utskottet eller de som har debatterat dettaförut säger att de nämnda siffrorna är någontingsom visar att så här blir det. Vi har sagtmotsatsen. Vi refererar också olikaundersökningar. Skall man inte refereraundersökningar? Det tycker jag vore enintellektuell ohederlighet, . Jagförstår inte alls varför man inte i ettutskottsbetänkande, särskilt när det från JohanLönnroths parti riktas kritik mot att det inte harlyfts fram tillräcklig information, skulle kunna pekapå olika studier.Det har vi också gjort, såväl äldre som nyare. Denallra färskaste studien går i samma riktning som detidigare. Den har gjorts av CEPR i så sentsom för . Jag tycker attutskottet skulle göra ett dåligt arbete om det interedovisade något av den ekonomiska debatt somhar förts om de ekonomiska effekterna av det häravtalet. Jag tycker att , med deanspråk han har i sitt anförande på att föra en sortsintellektuell ekonomisk debatt, gör det väldigtenkelt för sig. Han undviker sin egen intellektuellaproblematik när han så bagatelliserar problemenför och för vår ekonomi av att stå utanförett avtal som alla andra har ingått.Anf. 70 () replik:Herr talman! Det är inte riktigt så enkelt som att deursprungliga kalkylerna handlade om en sak och attvalutafondsrapporten handlade om enkonjunkturutveckling.Jag var och hämtade -- på väg mot EG 93, skriven av är en av dem som också ligger bakomkalkylerna med de . Om man jämförglädjebeskrivningen i den boken av vad som skallhända efter 1992 med Valutafondens prognos,upptäcker man att det är mycket som handlar omsamma sak, men med radikalt annorlundabedömning.Varför köpte alla spekulanter fastigheter i Brysselpå ? Jo, det berodde på de härblomstermålningarna, den EG-eufori som komefter . Den gjorde att människorblev yra i mössan. inser allihop att detta varillusioner.Jag försöker inte dramatisera. Jag försökerbeskriva både de undersökningar som pekar åt enahållet och de som pekar åt andra hållet. Jag tycker,, att det är ni på ja-sidan som,förmodligen ängsliga över hur opinionen ser ututanför detta hus, nu spetsar till era påståenden ochkommer tillbaka med de eviga , somdet inte finns något verklighetsunderlag för.Det är litet märkligt att läsa om den brittiskaforskarrapporten i utskottetbetänkandet. Man barasäger att det är en brittisk forskarrapport. De somligger bakom kalkylerna just när det gäller desvenska och norska effekterna är faktiskt tvånorrmän som kommer från Bergen. Dem kan manju bjuda hit eller åtminstone citera direkt. Debefinner sig faktiskt på litet närmare håll. Att manöver huvud taget inte nämner detta eller nämner deursprungliga skrifter som den här brittiskarapporten i sin tur bygger på, ger mig gärnaintrycket att det inte handlar om att verkligen letaefter källorna och undersöka varifrån siffrornakommer. Det handlar om att man griper tag i desiffror som flyger i luften och slänger in dem för attdet nyttjar de egna intressena.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 71 () replik:Herr talman! säger att studien avHarry Flam och är ''svidandeuppgörelser''. Vad man konstaterar är att det blirsänkta priser. Med alternativ blirdet högre priser. Vad man konstaterar är attmarknadsstrukturer som är av monopol- ocholigopolkaraktär sannolikt kommer att brytas upp.Johan alternativ kommer att innebäraatt monopol och oligopol bibehålls. Ett märkligtställningstagande för att komma från det hållet.Man konstaterar också att det får effekter påinvesteringarna i . blir mindreattraktivt som en plats att investera på, ju sämrehandelspolitiska och ekonomiska relationer vi harmed EG-området och för övrigt med resten avvärlden. Det är möjligt att man inte kan nagla vid en precis procentsats. Men det centrala äratt man kan peka på starka positiva effekter. Detidigare studier som har gjorts avintegrationsprocessen i , dethette EEC, ledde till att man underskattadevinsterna av integrationen, bl.a. för att man bortsågfrån marknadsstruktur och investeringsbeteende.Lönnroth säger vidare att de stora frågorna ärGATT och hur man skall undvika handelskrigmellan och . Ja, inte lär påverka handelsfrågorna mellan EG ochUSA om han sitter i riksdag eller omSverige står utanför EG. Vi kan tillsammans medandra länder som är frihandelsinriktade, och det ärde andra nordiska länderna, stärka den koalitioninom EG som arbetar för ökad frihandel.