prot · GF09128 · 1992-06-10 00:00:00 — Men det är klartatt man först måste göra analysen.När vi talar om den ekonomiska situationen vill jagnaturligtvis gärna föra in också biståndspolitiken isynfältet. Det finns många etiska, solidariska ochhumanitära motiv för att föra en aktivbiståndspolitik gentemot världens fattiga länder.Men det står alltmera klart att det också finnsekonomiska motiv för utvecklingsbiståndet. FN:sstora miljö- och utvecklingskonferens i deJaneiro har mycket tydligt aktualiserat det växandemiljöhotet i världen.Ett litet mått på klyftan mellan världens rika ochfattiga får man när man noterar att ett barn i i-världen konsumerar 125 gånger så mycket som ettu-landsbarn. Och som gapet mellan rikaoch fattiga växer, sker en nettoöverföringav resurser från de fattiga länderna till de rika.Herr talman! Vågar jag säga att jag helt nyligenvarit i ? Om det är några journalister kvar,får jag be att de utökar min meritlista i reseliganmed . Jag for över pingsten, ochdet kunde väl möjligen, herr talman, räknas som enförmildrande omständighet för en vän av dennahelg.I mötte vi resultatet av den rättrognakommunismens sönderfall. Ett helt folk har kuvats,ruinerats mentalt och ekonomiskt. Lögnen ochmänniskoföraktet har härskat decennium efterdecennium. vet knappast någon hur man skallkunna hjälpa denna arma befolkning till ettnågorlunda anständigt liv och leverne.Jag kan omöjligt tycka något annat än attkommunismens och planekonomins hejdukar harkommit för lindrigt undan i efterdebatten. Detmåtte vara vår uppgift att se till att historien inteutelämnar kommunismens avskyvärda brott mothela folk. Och de från väst -- vare sig de varpolitiker eller kulturarbetare -- som for kors ochtvärs på hyllningsmöten och befryndade sig meddessa vedervärdiga regimer, kan omöjligt blibetraktade som annat än lögnens och falskspeletsmedlöpare.Vi har utökat biståndet från svensk sida tillAlbanien. Det är en i sammanhanget liten summa,10 milj.kr. Men den är ett uttryck för vår uttryckligavilja att se medmänniskorna som våra bröder ochsystrar. Många skulle säkert se att vi hellre satsadepengarna i . Men vi måste nog lära oss att sevåra svenska problem i rätt perspektiv. Vi träter omrättvisan i en lyxkryssares passageraravdelning. Deträtorna måste vi klara av. Det är klart att vi måsteha ett rättvist samhälle. Men vi måste också haperspektivet ut över relingen. I de vilda och påmånga håll vredgade vågorna kämpar många, inteminst kvinnor och barn, för att inte gå under --medmänniskor med samma rätt till trygghet ochtrivsel som vi.Anf. 113 (nyd)replik:Herr talman! Jag vill gärna instämma i mycket avdet som här framförde. Jag skulle ialla fall vilja ta upp några frågor, även om debattenhar pågått . Jag tycker även att AlfSvensson är värd det.Om u-hjälpen inte är effektiv -- jag säger om -- omden hjälper regimer att hålla nere utvecklingen isina länder, vilket vi har sett många exempel på, omSIDA och dess kvinnor och män kostar enmiljard i onödan -- om det vore så, skulle AlfSvensson då hålla med om att vi inte kan fortsättaatt ta skattebetalarnas pengar till sådana ändamål?Jag ställer en rak fråga om dessa saker. Jag talarinte om hur otrevligt det är att ha mask i magen iIndien eller om att alla givetvis vill hjälpa alla sjukabarn.Det finns en annan fråga som jag anser varaangelägen och inte alls särskilt kontroversiell,såvida man inte har dåligt samvete. Det handlar omatt man skall göra en opartisk utredning om vadSverige har gjort i , långtinnan blev biståndsminister.Jag har en fråga om budgetunderskottet. Det finnsäven när vi talar om sådana här frågor.Budgetunderskottet är 100 miljarder. Föranlederdet någon som helst omprövning avmiljardrullningen ut från biståndsdepartementet,eller skall vi fortsätta med att kommandegenerationer betalar detta? Det är ju vad detinnebär när man har ett stort budgetunderskott.Vi brukar ju skrytsamt framhålla att vi ger avbruttonationalintäkten i bistånd, medan ärdet som man har satt upp som mål i FN. Det lärbara finnas fyra länder som kommer upp till denivåerna. Mängder av högutvecklade länder liggerkring 0,2--0,. Frågan är hur dåligt det skall gåför innan vi vågar se över detta. Hur illaadministrerad skall u-hjälpen vara, och hur mycketkorruption skall vi upptäcka, innan vi börjarompröva en sådan sak?Omigen, det handlar inte om att vara god ochvänlig. Det handlar om att slösa bort andramänniskors pengar. Det är ekonomisk politik äveni dessa frågor.När det gäller inriktningen av u-hjälpen behöver viett nytänkande. Vi tänker ju allihop annorlunda . Vi lever i en annan värld. Det är hemskheteralldeles inpå knutarna. Det har ni ju självakonstaterat. I det läget gäller det att välja.Tidigare valde man att hjälpa socialistiskadiktatorer i , och södra . Vadär då morgondagens prioritering? Jag tycker attfrågan är relevant. Det är många som ställer sigdessa frågor.Anf. 114 Statsrådet ()replik:Herr talman! När man lyssnar på man få sig till livs föreställningen att det går enstrid ström av resurser från i-länderna till . Men det är ju fel. Generande nog gårströmmen från till i-länder. Det är viktigtatt veta.När man talar om vilka barn och barnbarn som skallbetala, är det i själva verket så, att det är de somicke har någon möjlighet att betala, dvs. barn och barnbarn, som skall betala dennettoström som går från till i-länder. Dettaär generande för i-länderna. Vi kommer aldrig attkunna fortsätta leva i den relationen. Det handlarinte bara om solidaritet, även om det i första handborde göra det. Det handlar också om rensjälvbevarelsedrift när det gäller miljöpolitik,befolkningstillväxt, osv.Det gäller för SIDA precis som för alla andraverksamheter, att om verksamheten inte äreffektiv, skall den göras mer effektiv. Jag kan tänkamig att det även finns andra verksamheter i som är ineffektiva. Men då får man hjälpas åt,i stället för att klanka och tala om hur dåligt allt äroch tala om 1968 års män och kvinnor, osv. Då fårman ju göra en insats för att göra saker bättre.De resurser som avsätts i budgeten till de fattigavärlden över behövs. Det är inga som behöver levai tvivelsmål om att resurserna gör nytta. Läs HumanDevelopment Report, som presenterades iStockholm för någon månad sedan.Visst finns det en hel del korruption. Jag har tillsatten hel del utredningar, bl.a. en utredning som förnärvarande arbetar med att se över korruptionen iMoçambique. Jag hoppas att vi skall kunnaanvända resultatet från den utredningen när detgäller andra länder.När vi talar om dessa länder får vi inte glömma attdet är ofantligt svårt att hjälpa länder som har ensådan liten intellektuell kapacitet och med såmycket oförmåga i sin administration.Trots alla dessa bekymmer och svårigheter kan viför den skull inte vända dem ryggen. För mig är detotänkbart.(Applåder)Anf. 115 (nyd)replik:Herr talman! När det gäller i-länder och ,eller nord--syd-dialogen, anser även jag att detfinns mycket att göra. Om vi skall vara seriösa, skallvi köpa deras produkter. Det har jag framfört härtidigare.Men den hjälp vi ger hjälper inte. Vad är u-hjälp förnågot? Titta på vad som har hänt länderna runtStilla Havet, den s.k. Pacific Brim med ,, och . Där har varit enfantastisk utveckling. Men fick de länderna u-hjälp? Var SIDA där och hjälpte dem? Dedrog själva i gång. Hur drog i gång en gångi tiden? Vad är det fråga om för u-hjälp när manförsöker införa personnummer i ? Vad ärdet för u-hjälp att låta korruptionen pågå i Kaundasland ? Kaundas efterträdare har ju berättatför hur det var.Visst förekommer det korruption. Det har varitfråga om enorm korruption. Det måste ha varitbekant inom SIDA. Det är helt upprörande. Ochvems pengar var det fråga om, ? Detvar inte dina eller mina, utan svenska folkets.Alf vill att vi skall komma med förslag.Jag har ett bra förslag. Rationalisera SIDA -- bytsida.Kom ihåg att det vi gjort i dessa länder är att hjälpadem att bygga upp sin överhet. talaralltid om barnen. Men det är inte med demkontakterna har varit. Vi har hjälpt dessa länder attbygga upp överheten, och vi har hjälpt diktatorernaatt stanna kvar vid makten. Svensk u-hjälp är enkatastrof.Anf. 116 Statsrådet ()replik:Herr talman! Svensk u-hjälp är inte alls enkatastrof. Det är märkligt att nydemokraterna skallpåstå detta gång efter annan. Svensk u-hjälp ochsvensk biståndspolitik har haft mycket gott rykte ien lång rad länder världen över. Jag har själv hörtministrar och andra tala mycket väl om svenskbiståndspolitik, och man menar att den är ettföredöme.Det finns korruption, och det kommer att finnaskorruption. Vi skall inte påta oss uppgiften attbefria världen från korruption. I så fall vore detklokt att börja i vårt eget land. Jag var inne på denfrågan tidigare i mitt anförande. Vi skall självfalletgöra vårt yttersta för att motarbeta korruption.En utredning av biståndet pågår ständigt. Jag villgivetvis inte vara med om, och jag är övertygad omatt ingen annan i denna kammare vill vara med om,att ge bistånd som gör det möjligt för korrupta ochauktoritära regimer att leva kvar. Därför harregeringen klart och entydigt uttalat att gerbistånd åt de länder som vill stå förmarknadsekonomi, mänskliga fri- och rättigheteroch för demokratisering. Men det kan inte ske i etthuj.Ian nämnde . Jag kan berättaatt regeringen hade klart och entydigt bestämt sigför, att om valet skulle gå i den riktningen attKenneth Kaunda skulle komma att sitta kvar vidmakten, skulle dra ned biståndet rejält. Nublev det en ändring, och vi fick besök av den nyapresidenten har han nu att tampas med? Låt oss ta dettakonkret. Jo, han har att styra ett land därZambias utlandsskuld är 7 miljarder USA-dollar.Varje zambier har ca iutlandsskuld, dvs. råder i detområdet den svåraste torkkatastrof man har settunder de senaste hundra åren.När Chiluba och hans ministrar var här frågade deoss vad de skulle göra. Hur skall de ta itu medskulden och se till att folket får mat? Detär en ekvation som inte går ihop.Det är inför den ekvationen som vi ställs i Sverige.Då är frågan om vi skall hjälpa till eller inte.Herr talman! För mig är svaret mycket enkelt. Viskall hjälpa till. (Applåder)vice talmannen anmälde att IanWachtmeister anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik.Partiledardebatten var härmed avslutad.7 § (forts. från 5 §)f415 > Den ekonomiska politikenm.m. (forts. FiU30)Anf. 117 ():Herr talman! Jag skall dels söka begränsa mitthuvudanförande, dels vara mycket restriktiv i minarepliker, för att denna kammardebatt om möjligtskall ta en ände innan det är midnatt.Jag kommer att uppehålla mig litet grand videffekterna av de förändringar som sker ienergiskatterna. Vi kommer alla ihåg, att när deblev kända i kompletteringspropositionen,förklarade en del energiverk, att nu kommerbiobränsle att ersättas av kol och olja. Jag hävdarmed bestämdhet, att det efter de kompletteringarsom har gjorts i skatte- och finansutskotten intefinns någon grund för ett sådant påstående.Tvärtom finns det ekonomiska motiv för de flestaenergiverk att öka användningen av biobränsle.Först och främst innebär höjningen avkoldioxidskatten per kilo koldioxidatt biobränslen vid värmeleverans till ickeindustrikunder stärker sin konkurrenskraftgentemot olja och kol med ca perkilowattimme, dvs. per kubikmeter olja.Detta innebär att även förädlade biobränslen såsombriketter, pellets och trämjöl med framgång börkunna konkurrera med olja.I genomsnitt går av leveranserna frånfjärrvärmeverken till industrin. Det innebär ca 4TWh. Industrin får med de regler som fastläggsstarkt reducerade skatter. Den skatt somfjärrvärmeverken betalar på olja blir . i ställetför , exkl. svavelskatt. Om ingenting görskommer industrin att elda med egen olja i stället föratt köpa fjärrvärme.För att nå en verklig konkurrensneutralitet föreslårskatte- och finansutskotten att fjärrvärmeverket vidleverans till industrin skall få göra precis sammaskatteavdrag som industrin, under förutsättning attden totala mängden fossila bränslen somfjärrvärmeverket använder är minst likaomfattande som industrileveransen. Omindustrileveransen stämmer med genomsnittet fårfjärrvärmeverket dra av . i skatt förvärmeleverans per kubikmeter olja.Fjärrvärmeverket bibehåller på så sätt sinkonkurrenskraft gentemot industrin fullt ut. I deallra flesta fall, , använderfjärrvärmeverken olja för topplast och reserv isamma eller större omfattning än för levereransernatill industrin. Därmed medför förslagen tilländringar som skall ta ställning till iallmänhet ingen ökad användning av olja och ingetökat skattebortfall för staten.Eftersom oljan användes i huvudsak , harskatteutskottet föreslagit att de fjärrvärmeverk somså vill, får göra årsredovisning. Därmed får vi enbalans över året.Genom de sänkta energiskatterna för industrinminskar naturgasens konkurrenskraft. Därför harskatteutskottet föreslagit att uttala sig påungefär följande sätt: ''Naturgasen måste gessådana förutsättningar att gjorda investeringar kanutnyttjas på ett effektivt sätt. Det är urmiljösynpunkt oacceptabelt att naturgasen ersättsmed kol och olja. Någon extra nedsättning avkoldioxidskatten för naturgasen bör dock inte ske.Hur naturgasen skall kompenseras för minskadkonkurrenskraft på grund av ändrad beskattningbör avgöras i förhandlingar mellan ägaren, statenoch . ''I kompletteringspropositionen signaleras också attnuvarande regler för beskattning av kraftvärmeskall ändras . Nuvarande reglermissgynnar i hög grad biobränslen. är detviktigt att biobränslena även när de användes förelproduktion får någon ersättning för sinamiljöfördelar.Biobränslenas konkurrenskraft inom industrinminskar genom de föreslagna skatteändringarna,och det får accepteras -- och det gör ävenSocialdemokraterna -- för att stärka industrinsinternationella konkurrenskraft. Då är det heltnödvändigt att biobränslenas konkurrenskraft vadgäller elproduktion förstärks. Så blir det omnuvarande regler för beskattning av kraftvärmeändras så att de fördelar som de fossila bränslenahar försvinner och om någon del eller form avkoldioxidskatt eller koldioxidavgift belastarbränslen som användes vid elproduktion.Biobränslekommissionen kommer sannolikt läggafram förslag i den riktningen i sitt slutbetänkandesom överlämnas till jordbruksministern någon gångi sommar. återkommer regeringen med enproposition.Herr talman! Under förutsättning att höstenskompletterande förslag öppnarelproduktionsmarknaden för biobränslen, blir densamlade effekten av gjorda skatteförändringar enklar miljöförbättring, effektivare energianvändningoch ökad användning av biobränslen och annanförnybar energi. Det finns all anledning förfjärrvärmeverk och andra energianvändare attplanera för en ökad användning av biobränslen.Låt mig göra några andra korta kommentarer. Detbör noteras att när vi hade dem påbesök var klart positiva till förändringen ochomvandlingen av schablonavdragen till enavdragsbegränsning. Det är ju den förändringen viföreslår. har skatteutskottet påpekat attavgiften till arbetslöshetsförsäkringen bör läggasutanför den schablon på . som gäller exkl.resekostnader. Det är helt uppenbart för alla attsåväl förändringen från schablonavdrag tillavdragsbegränsning som sänkningen av momsenfrån till är fördelningspolitiskt mycketfördelaktiga.Genom nu liggande förslag får växthusnäringen enskattesänkning med ett par . Ingenindustri får skattehöjningar, men för några blirsituationen oförändrad.Alla uppmärksamma lyssnare kan härmedkonstatera hur fel beskrivit deskatteändringar som om tarställning till. Han gör nästan samma felaktigabeskrivning av sina egna förslag, men då självfallettvärtom. Han är överdrivet positiv i stället. Det ärminst sagt verklighetsfrämmande att beskrivaSocialdemokraternas förslag till reducerade skatterför industrin som något som skulle vara enkelt. Detkommer att kräva en enorm administration. Det ärsäkerligen helt införstådd med. Det ärockså handelspolitiskt omöjligt. Den krassaverkligheten är den att det inte är något realistisktalternativ. Därmed är det egentligen inget alternativsom Socialdemokraterna kommer med. Det skaparingen hållbar ekonomisk utveckling. Därmed bördet också avvisas.Herr talman! Vid en seriös helhetsbedömning talarnästan allt för utskottens förslag och det mesta emotSocialdemokraternas förslag. Därför borde det varalätt att välja för alla som vill vara med och satsa påen hållbar ekonomisk utveckling och på en godmiljö.Anf. 118 () replik:Herr talman! Jag förstår att det inte är särskiltpopulärt att begära replik vid den här tidpunkten,men eftersom apostroferade migtänkte jag ta upp den kastade handsken.Jag hörde till min oförställda häpnad att IvarFranzén gjorde det djärva påståendet attregeringens förslag skulle vara en klarmiljöförbättring. Jag läste i tidningen för någraveckor sedan att hadeprecis motsatt uppfattning. De sade i klartext så härom förslaget: Regeringen sviker sinamiljöambitioner.Det är alltså CUF som säger detta. Det ärfullständigt självklart att det är på det viset. Hurskall ni kunna avskaffa kärnkraften när ni beskattarenergin med noll kronor för industrin? De bygger jufast sig i ett energiberoende. Hur skall ni kunnafrämja biobränslena när deras relativakostnadsfördelar i industrin försvinner? Det hjälperinte med 500 milj.kr. Det är för övrigt pengar sominte finns. Det skulle vara intressant att höra IvarFranzén tala om var man skall ta dessa pengar.Naturgasen kommer att få en sämre situation genomregeringens förslag. vet jag att skatteutskottetsmajoritet har ändrat på detta en smula, men det ärbara små anmärkningar i marginalen. Det ärabsolut inget förpliktande. Kan ni tala om hur niskall stärka naturgasens ställning? Och kan ni talaom vad det kostar? Det vore mycket intressant atthöra.Slutligen, herr talman, eftersom det är riksdagenssista arbetsdag skall jag ägna mig litet grand åt engissningslek med . Man får väl lova attleka så här på ? Kan gissavem som har skrivit det här för ett par månadersedan?Om elskatten inte har någon direkt miljöstyrningoch därför kan slopas, har skatterna på de fossilabränslena en betydelsefull miljöstyrning och bördärför betalas fullt ut även av industrin.Vem har skrivit detta mot regeringen kritiskainlägg, ?Anf. 119 () replik:Herr talman! Jag har skrivit en del -- bl.a. detta somnu citerades av . Det ändrar ingentingav de slutsatser som har dragits här . Jag skallförklara varför. Det är fråga om enhelhetsbedömning. Jag förutsätter att vi på ettföredömligt sätt fullföljer vad som har utlovats ikompletteringspropositionen. Det är klart att inomramen för dessa 500 miljoner ligger också en raduppdrag som skall fullföljas. Det blir utan tvekansåsom jag har sagt. Det leder till en förbättradmiljö, effektivare energianvändning och en hållbarutveckling. Det är ett grepp som regeringen hartagit som ger mycket positiva effekter.Det är uppenbart att det skulle ha gått ännu bättreom vi till fullo skulle ha kunnat ta med ävenindustrisektorn. Jag hoppas att sågmarkeringen vad gäller elproduktionen. Vi måstege biobränslena sin chans. Den är väsentligt störreoch viktigare utifrån framtida miljösynpunkter ochbiobränslenas utveckling. Jag är inte övertygad omatt våra mycket framtidsmedvetna och duktigaCUF-are har haft hela bilden klar för sig. Jag troratt när de ser den helhet som vi har beskrivit här kommer vi -- de och jag -- att vara sams såsomvi brukar vara.Anf. 120 () replik:Herr talman! Det var roligt att kändeigen sin egen artikel. Här står i klartext att IvarFranzén tycker att man inte skall sänka elleravskaffa skatten på fossila bränslen för industrin.Jag måste konstatera att tycker en sakoch röstar precis tvärtemot. Det är inte särskilttrevligt att behöva konstatera det.Ivar tröstar sig med att man har anslagit 500milj.kr. Men, , det harni inte gjort. Dessa pengar finns inte. Ni säger attde finns, men de är inte anslagna. Varifrån skall nita dessa pengar? Skall ni försämrabudgetunderskottet ytterligare? Har vi någragarantier för att dessa pengar över huvud tagetkommer? Det kanske är någonting som man harlurat på bara för att han skall hållatyst. Vad har vi för garantier?Slutligen säger att man höjerbeskattningen för hushållen. Det är riktigt. Det ärdock bara fråga om att uppmuntraenergieffektivisering och miljöförbättring där detär dyrast och ger minst effekt. Ni motverkarenergieffektivisering där det är billigast och där detger störst effekt, nämligen i industrin. De 500miljonerna och beskattningen av hushållen är enklen tröst, . 121 () replik:Herr talman! Till att börja med vill jag rätta LarsHedfors på en punkt. i skatt påindustrin och ca . för olja.Det framgår mycket klart av propositionen och vadsom sägs i betänkandet att när vi har höjtenergiskatterna har vi skapat ett utrymme på dessa500 miljoner. Som jag har sagt tidigare, LarsHedfors, skall en rad andra åtgärder vidtas tillhösten som kommer att ge positiva effekter.Sammantaget blir det ett helhetsintryck. Så är detpolitiska livet. Man får inte rätt i varje delfråga.Om det samlade resultatet blir bra finns det allanledning att acceptera det för att komma så närasom möjligt den politik man bedriver. Därmedönskar jag en trevlig sommar.Anf. 122 (nyd):Herr talman! Hanteringen av regionalasysselsättningsåtgärder för länen samtVärmland, kan endast sammanfattas med:''Märkliga äro i sanning politikens vägar, för att intesäga politikernas irrvägar. ''Den nuvarande lågkonjunkturen har slagit särskilthårt mot . som det i länetfinns en utvecklingspotential, gör fleraogynnsamma omständigheter att länet behöversärskilda insatser för att stimulera utvecklingen.Antalet sysselsatta har minskat med11 000 personer. Detta trots att vi ännu inte sett denfulla effekten av pågående neddragningar inomsåväl basindustrier som offentlig sektor.Exportinriktade basnäringar har en traditionelldominerande ställning i länet. Fortsattarationaliseringar inom bl.a. stål och massaindustringer ytterligare minskning av sysselsättningen.Verkstadsindustrin har bl.a genom sitt beroende avbasindustrierna tvingats till omfattande varsel omuppsägning.En tredjedel av byggnadsarbetarna i länet är f.n.arbetslösa. Den byggnadsberoende träindustrindrabbas naturligtvis också av det minskadebyggandet.Sedan hösten 1990 har sammanlagt över 8 000anställda i varslats om uppsägning.I dag återstår fortfarande 3 000 av dessa varsel attverkställa. Flera tusen som skulle ha varslats, harsluppit gå ut i arbetslöshet genom att man kunnatsatsa på utbildning inom företagen. Här ligger enmycket stor dold arbetslöshet.Rationaliseringar och nedläggning inom flera av destatliga verksamhetsområdena -- Posten,, m.m. kommer attinnebära att ytterligare jobb försvinner från länet.Resultatet av ovanstående ogynsamma utvecklinghar varit att haft denhögsta öppna arbetslösheten i landet. Bortfallet avarbetstillfällen/ingångsjobb för i synnerhetungdomar har gjort att har denhögsta arbetslösheten bland ungdomarna. Om viräknar in ungdomarna som finns i tillfälligaarbetsmarknadsåtgärder så står nu avalla ungdomar mellan 18--utan ett vanligtjobb. har länet en större andellågutbildade än de flesta andra län. Inför enkommande konjunkturuppgång är det avgörandeatt förbättra utbildningsnivån. En stor satsning påalla utbildningsfronter måste genomföras!Bristen på jobb för kvinnor har inneburit att länethar en lägre förvärvsfrekvens bland kvinnor änriket i genomsnitt. Det har även inneburit attmånga kvinnor flyttat från länet. I åldrarna 18--44år finns 4 000 färre kvinnor än män.En ytterligare konsekvens av länets arbetsmarknadmed sina tunga jobb inom industri och vård, är attohälsotalet ligger bland de högsta i landet. Dettainnebär en kostsam utslagning från arbetslivet.Den marginella satsning som regering och riksdagvisar sig vara villiga att investera i den för Norrlandviktiga pulsådern ostkustbanan, kan visa sig varaödesdiger. Redan nu förlägger industriernaviktigare sammankomster i ellerutomlands.