prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — Den ansvarige utgivaren skall vara svenskmedborgare och bosatt i landet. Det ärhuvudprincipen.Men 1991 fick vi ett undantag. Numret på lagen var559. Ägare och utgivare kan vara utlänningar, menmåste vara bosatta i . Man kan möjligenkritisera bosättningen i och säga att dettaär ålderdomligt. Det hänger å andra sidan sammanmed att vi har en särskild ansvarighetskedja påtryckfrihetens område.Sedan kommer vi också att ändra aktiebolagslagen,vilket gör det möjligt för utlänningar att utan vidareupprätta företag i . Ingenting hindrar enutlänning från att utge en tidning i , men denansvarige utgivaren skall vara bosatt i landet. Dettaär inte något som torde strida motetableringsfriheten. Detta slogs upp som någotstort och betydelsefullt i sammanhanget, vilket detalltså inte var. Det var, som så mycket annat, enballong som man lätt kunde sticka hål på.Låt oss hoppas att offentlighetsprincipensprider sig. Det kanske inte är så dumt att på detviset ha tummen på ögat på myndigheter i olikasammanhang. Men den enskildes säkerhet ochtrygghet är också en viktig princip som vi inte fårbortse ifrån.Anf. 84 ()replik:Herr talman! Det är riktigt att det är skillnad pådirektiv och förordning. Jag har dock inte lyckatslista ut hur många av dessa 1 500 regler som ärdirektiv, hur många som är förordningar och hurmånga som är på lägre nivå.När det gäller direktiven har vi ändå ett visstutrymme, men jag är övertygad om att BirgerHagård håller med om att de begränsar vår frihetatt stifta lag i detta ämne. Vi måste alltså hålla ossinom EG:s direktiv.Jag är litet förvånad över sätt attpresentera sekretesslagen. Han säger att den snartkommer till vårt bord. Den har i själva verket legatdär . Motionstiden gick ut i går. Jaglämnade en motion om ändringarna isekretesslagen. Detta gäller inte enbart enskildapersoners legitima rätt att behålla sitt privatliv.Man aviserar här att det skall kommaandra regler. Om propositionen antas utananmärkningar, har vi bundit oss, såvitt jag förstår,vid att regeringen kan föreslå ändringar isekretesslagen.Birger Hagård talade i sitt första anförande om fredoch situationen i fram till andravärldskriget och att det var detta som drev honomtill att vilja ha . Men, ,andra värdskriget är slut.EG har, vad jag förstår, verkligen lyckats så till vidaatt , och inte kommeratt förklara krig mot varandra igen. Det är riktigt.Men det är inte det som är dagens problem. I daghar vi de fruktansvärda problemen i ,dvs. ekonomiska problem och etniska konflikter.Där är ESK en viktig faktor. Jag tror inte alls attEG:s ingripanden i har varit särskiltfredsbevarande.Vidare är den stora fredsfrågan på jordenkonflikten mellan nord och syd -- mellan de fattigaoch de rika. Jag är inte alls säker på att görmest nytta med att avstå sin självständiga röst ivärlden och gå in tillsammans med de gamlakolonialmakterna på nords sida för att därmed lösade konflikterna.Anf. 85 () replik:Herr talman! Ja, det är alldeles riktigt. Jag troddeatt ni i också hade klarat ut att alla reglernaturligtvis inskränker friheten. Vi hade tidigareUlf exempel från fotbollsmatchen.Det är alldeles givet att om alla springer omkringoch gör vad de vill har de i och för sig störstamöjliga frihet. Men det är inte särkert att spelet blirså förfärligt effektivt. I det här fallet har vi valt attinskränka vår frihet i det hänseendet. Men mångaav reglerna har funnits . Detskall vi också komma ihåg.Visst, varje lagstiftning och regel, som kanske ärnödvändig för att fördjupa det internationellasamarbetet, måste naturligtvis inskränka BirgittaHambraeus, min och andra medborgares frihet.Men det kanske ger oss något som kan vara mervärt.Det var roligt att höra ändåmedge att EG har lyckats. Två ärkefiender,och , lever nu i endräkt. Deländer i som frivilligt ingick engemenskap avstod från en del friheter. Dessaländer inom EG står som ett mönster för världen iövrigt. Det är dit vi skall ansluta oss för att inte blien liten isolerad avkrok i världen där de rödastugorna och knätofsen blir tongivande. I ställetskall vi med kraft delta i ett gemensamt arbete förhela framtid.Vi hör nu till . Jag är stolt över att varasvensk, och jag är också stolt över att vara europé.Anf. 86 HANS ()replik:Herr talman! Det är inte minst det sätt som BirgerHagård agerar och argumenterar på som harmedverkat till att det finns ett så starkt motståndinte bara här i utan också i andra länder.Det finns en tvärsäkerhet i hans argumentering somfår rakt motsatt effekt. Det som är särskilt oroandeär det sätt på vilket man från moderat sida driverdessa frågor. Det skapar en misstro mot attförhandlingarna om vår EG-ansökan kommer attske på ett sätt som leder till tillfredsställanderesultat. Det finns en rad frågor som måste lösas.Det här skapar också misstro när det gäller hur manverkligen kommer att skapa de förbättringar som ärerforderliga i EES-avtalet.Det finns all anledning för att varamera lyhörd för de invändningar som har kommitfram här. Det här kan ju göra saken ännu sämre.Striden gäller inte ett europeiskt samarbete.Striden gäller på vilka villkor detta skall ske. Hurskall avtalen se ut, oavsett om det gäller Maastrichteller EES? Här har man inte i tillräcklig gradbeaktat de synpunkter som är viktiga och som harkommit fram i debatten. Det gäller t.ex. dejuridiska synpunkterna från Lagrådet, som jag intetycker är tillgodosedda i tillräcklig grad. det sade om inskränkningari den kommunala självstyrelsen och det jag har sagtom offentlighetsprincipen. Men det här gällerockså -- vilket jag är övertygad om kommer attkomma fram i debatten -- miljöfrågor och annat.Den utväg jag ser i det hela är en omprövning. Denomprövningen bör ske redan nu bland de ledande iEG. Detta får inte bli en byråkratisk mastodont,som på det viset helt motverkar syftet med enmycket viktig europeisk integrering och ettsamarbete.Anf. 87 () replik:Herr talman! Vi diskuterar inte anslutningen tillEG utan till . Däremot hoppas jaggärna att detta leder fram till en ny debatt om någraår om ett inträde i EG.Hans Göran säger att vi skall tala om för deledande i EG vad de skall göra. Det är kanske litetväl ambitiöst. Det påminner mig om en artikel somlär ha stått i . Därstod: ''Vi har vid upprepade tillfällen varnat herrBismarck.'' Jag vet inte om vi är i den situationenatt vi skall göra så nu.Hans Göran må gärna hysa misstro mot mittengagemang för det . Jag skallgärna lyssna hur mycket som helst på honom -- inteminst vid de trevliga middagar som vi kan äta ieuropeiska sammanhang.Men må ursäkta atthan har litet svårt att övertyga mig när han inte enshar lyckats övertyga sina egna partivänner i vare sigkonstitutionsutskottet eller . Då fårHans Göran finna sig i att vi ser med vissmisstro på hans synpunkter.Anf. 88 HANS ()replik:Herr talman! Den stora frågan är inte den misstrosom kan finnas mellan olika ledamöter eller ensinom partier. Den stora frågan är att det finns enmisstro bland majoriteten av det svenska folket.Det är den misstron som det gäller att ta ställningtill.Hur skall man bära sig åt för att kunna åstadkommaett rimligt europeiskt samarbete som kan förankrasbland folket? Det är inte bara en majoritet i Sverigesom har denna kritiska inställning. Den växer runtom i . Det minsta man kan begära av deledande inom EG och de som har ansvar förförhandlingarna med EFTA om är attde är lyhörda för de krav som finns angåendeomprövningar och förändringar.Jag menar att det både politiskt, socialt ochjuridiskt har gått alldeles för långt. Om man hadevalt de successiva reformernas väg hade mankommit i en bättre position i dag.Birger Hagårds dilemma är att han rusar åstad ochdriver på i alldeles för hög grad, vilket har fått denmotsatta verkan bland befolkningen.Anf. 89 () replik:Herr talman! borde vara riktigtnöjd. Det är faktiskt i hög grad fråga om successivareformer när det gäller undertecknande avEES-avtalet. Det är en fråga som har stötts ochblötts . Kan det vara mer successivt?Jag tror inte att man skall fästa så stor vikt vidopinionsundersökningar. I så fall skall mananalysera dem ordentligt. Jag tror inte alls attmajoriteten av svenska folket skulle säga nej tillEuropa. Däremot är de misstrogna motMaastrichtfördraget. Det kanske beror på attdanskarna med en knapp majoritet sade nej tillMaastrichtfördraget i det skick det förelåg.Å andra sidan är i storutsträckning luddigt. Det finns allt som talar för attdet kommer att preciseras . Det är nog nödvändigt. Då blir den storafrågan hur skall bära sig åt föratt propagera och övertyga människorna om vårsamhörighet med -- som han tydligen intevill säga nej till.Förste vice talmannen anmälde att Hans GöranFranck anhållit att till protokollet få antecknat atthan inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 90 ():Herr talman! Många har redan i debatten betonatbetydelsen av det beslut vi skall fatta ochframhållit att det är det mest omfattande beslut somSveriges riksdag har haft att ta ställning till. Jagmåste erkänna att jag själv känner en viss fasa föratt vi skall fatta ett sådant omfattande beslut i dag.I princip anser jag att inget organ borde fatta ettsådant beslut där nästan ingen kan överblickahelheten.Jag tror på en utveckling av samhället somhärstammar från ett organiskt framväxande. kommer vi att förändra det svenskasamhället på en mängd områden i ett slag. Det görvi utan att vi egentligen haft en debatt som i någonstörre omfattning engagerat de svenskamedborgarna. Det är först nu de senaste veckornasom debatten tagit fart. Det beklagar jag. Ett fåtalpersoner, experter och riksdagsledamöter har dockföljt den här processen som pågått i flera år.Problemet med experterna är att de oftast bara ärinsatta i sina specialområden. Vem harhelhetsbilden?Trots att jag känner mig mycket tveksam till attfatta beslut på det här sättet så kommer jag ändå attrösta ja. gäller det att ta ställning till den inremarknaden eller ej. Jag röstar ja därför att jag ärpositiv till principerna i avtalet som bygger på defyra friheterna. Jag är positiv till att man river nergränser och försvagar nationalstatens betydelse.Nu handlar det inte bara om de fyra friheterna utanockså andra friheter, t.ex. friheten att ta del avoffentliga handlingar. Det handlar också omoffentlighetsprincipen.Sverige är unikt på det här området och har enmycket lång tradition. antogstryckfrihetsförordningen, som därmed är världensäldsta mer utförliga lag på tryckfrihetens område.Den ledde till att censur avskaffades förutom på detteologiska området. antog den svenskariksdagen tryckfrihetsförordning, som fickkaraktären av grundlag.Risken är att vi genom tvingas tummapå offentlighetsprincipen och ändra grundlagen.Det kan krävas att vi gör ett tillägg i förordningen.Jag anser inte att vi skall acceptera en inskränkningi offentlighetsprincipen.Flera statsråd, bl.a. justitieministern, har i artiklaroch uttalanden givit sken av att vi kan behållaoffentlighetsprincipen. skrev t.ex.i en artikel i attvisserligen skulle EG-direktiv när det gäller denpersonliga integriteten kunna sätta vissa krav, mendet fanns ingen anledning att oroa sig över dettaeftersom det pågick en debatt om denna fråga iEuropaparlamentet. Sedan drog hon slutsatsen attdet finns ''ingen anledning att ta upp dessa frågor ide kommande medlemskapsförhandlingarna''.Det är sant att det har pågått en livlig debatt omförslaget till EG-direktiv om skydd för enskilda vidbehandling av personuppgifter. Kommissionensförslag har diskuterats av parlamentet och finnsett reviderat förslag som överlämnades tillministerrådet i . Rådet väntas fattabeslut i ärendet . Direktivet har treårs implementeringstid, dvs. det handlar om fyra årfr.o.m. Då kan vi tvingas tumma påoffentlighetsprincipen, om vi inte agerar kraftfulltredan nu.Många och även EFTA-länder förfasarsig över offentlighetsprincip och uppfattarden som en kränkning av den personligaintegriteten. I många länder har man en helt annantradition och ett betydligt mindre öppet samhälleän vad vi är vana vid. I EG-direktivet väger denregistrerades intressen tyngre än det offentligasintresse. Det är där konflikten ligger.EES-avtalet innebär inte bara att måsteanpassa sig till EG:s nuvarande lagstiftning vadgäller EES-området. Genom den s.k.lagvalsparagrafen förbinder sig att ävenöverföra kommande EG-direktiv till svensklagstiftning. Därför är det viktigt att vi kritisktgranskar EG-direktiven vad gäller t.ex. personligintegritet.Det står i förslaget till EG-direktiv att EG-ländernaförbinder sig att inte utbyta information med ländersom inte har en tillräckligt stark skyddslagstiftningvad gäller den personliga integriteten.Med ett fritt flöde av varor, tjänster, personer ochkapital följer också ett informationsutbyte. Det ärhär problemet uppstår.Jag anser att det är angeläget att hävdar sinoffentlighetsprincip, som under århundraden variten mycket viktigt hörnsten i vår demokrati. Denkan inte bara viftas bort. Våra ansvariga ministraroch statsråd måste på ett helt annat sätt än hittillshävda denna princip. sade i morseatt skall strida för väsentliga värderingar idet svenska samhället. Det tar jag som intäkt för attEG-ministern kommer att med all kraft hävda våroffentlighetsprincip i de kommandeförhandlingarna.EES-utskottet har inte enligt min meningtillräckligt kraftigt tagit ställning för att bevara våroffentlighetsprincip utan negligerar problemet.Man konstaterar bara att det inte finns någon grundför de farhågor som finns beträffandeoffentlighetsprincipen. Jag delar inte denuppfattningen. Det finns fog för de farhågor somt.ex. svenska journalister har när det gäller att få tadel av myndigheters handlingar.Jag tycker inte att är världsbäst på allting,som man kan få intryck av när man hör vissa EG-motståndare argumentera för sina ståndpunkter.Jag tycker att vi också har mycket att lära av andraländer. Men när det gäller offentlighetsprincipen ärSverige ett föregångsland. Den måste vi slåss för!Detta är inte ett problem som är som en ballong,som man lätt sticker hål på.Anf. 91 () replik:Herr talman! Jag vill gärna säga till IngelaMårtensson att jag tycker att det är värdefullt atthon så starkt understryker att vi skall slå vakt omsvensk grundlag och inte minst de principer föroffentlighet, tryckfrihet och annat som har att göramed informationsfriheten, som vi alla tycker ärutomordentligt viktiga. Jag är säker på att de övrigaledamöterna i delar min uppfattningi detta avseende.I den granskning som olika utskott hargjort av har mycket klart framgått attavtalet på dessa punkter inte strider mot svenskgrundlag. I propositionen har också framhållits attom det, mot all förmodan, skulle förhålla sig så attnågon paragraf i kunde komma ikonflikt med någon paragraf i grundlagen, är detgrundlagen som gäller.EES-utskottet har i huvudsak stött sig i sitt yttrandepå det som har anfört. Detligger också till grund för EES-utskottetshemställan till kammaren på denna punkt.Jag vill än en gång understryka att det i sak intefinns någon motsättning mellan å ena sidan det somIngela sade här när det gäller kravet påoch behovet av att slå vakt om svensk grundlag ochå andra sidan det som ledamöterna i . Jag är säker på att jag kan tala för allihop.Anf. 92 ()replik:Herr talman! Jag är medveten om att den debattsom har pågått i EG-parlamentet när det gäller EG-direktivet om personlig integritet har varit livlig.Det har inte varit fastslaget hur direktivet skall seut. har det kommit, . Det harkanske inte funnits möjlighet för attta med det i sin diskussion.Det kommer att påverka . Det gälleräven om vi inte har ett . Om vi skall haett informationsutbyte med länderna i EG,kommer det att kräva att vi har enskyddslagstiftning som de accepterar. Annarskommer vi inte att kunna delta i någotinformationsutbyte. Det är viktigt att viuppmärksammar detta problem och slåss för devärderingar som vi tycker är väsentliga i det svenskasamhället.Vad jag ville säga i mitt anförande var att det ärviktigt att våra företrädare i förhandlingar och desom uttalar sig utåt inte bara negligerar detta medoffentlighetsprincipen och säger att det inte ärnågot problem. Det är ett problem. Jag har kommiti kontakt med det genom att jag sitter iDatalagsutredningen. Där diskuterar vi en nydatalag. Det är ett rellt problem, hur vi skall tackladet hela.Det är viktigt att vi alla slår vakt omoffentlighetsprincipen, också utåt i debatterna.Anf. 93 () replik:Herr talman! Då är vi överens om att vi studerarproblemet och behandlar direktivet i den ordningsom det anländer.Anf. 94 ESCH (m):Herr talman! Låt mig inledningsvis konstatera attjag är positiv till ett . Vi ser emellertidhur en växande skepsis mot anslutning tillEG breder ut sig i landet. Jag tror inte att det iförsta hand beror på sympatier för nej-sidansargument. Det är snarare ett uttryck för en misstromot ja-sidans sätt att hantera frågan.Flertalet människor har uppfattat EG-problematiken som frågor gällande enbart friareutbyte över gränserna av vad slag det vara må.Ansvaret för att det har blivit så vilar i hög grad påmassmedia, som faktiskt ända fram till för en veckasedan fokuserade allt intresse på snus och julglögg.När man så anar att EG berör oerhört mycket meri vårt samhälle börjar man ställa frågor. Svaren pådessa frågor har ofta uppfattats som ofullständigaeller undvikande. Om det finns någonting som fåross människor att bli misstänksamma och motsättaoss förändringar, så är det känslan av att viundanhålls information.Jag skall bara ta ett exempel. Jag väljer ocksåfrågan om offentlighetsprincipens vara eller ickevara. Den debatten kretsar nästan uteslutandekring sekretessen i EES-förhandlingarna. Menoffentlighetsprincipen berör ett mycket störreområde i vårt samhälle än bara EES-förhandlingarna.De principer som gäller inom EG i fråga omoffentlighet, meddelarskydd, sekretess osv. skiljersig från vad vi tillämpar. Om detta är bra eller dåligtur svensk synpunkt kan man inte tvärsäkert uttalasig om utan att känna till bakgrunden tillförhållandena inom EG. Gör vi det, kommermånga av oss att ha förståelse för EG:s principer.Vår offentlighetsprincip utgår från att detallmännas insyn prioriteras framför skyddet för denpersonliga integriteten. Eftersom statens intressenförutsätts vara legitima och överordnade denenskildes intresse, anser vi det helt naturligt att detallmänna har långtgående insyn i privataförhållanden och att dessa uppgifter får gesoffentlighet. Det är en uppfattning som är starktpräglad av de gångna 60 årens socialistiskatänkande.Uppgifter om den enskildes inkomst, förmögenhet,utbildning, förekomst i straffregister,religionstillhörighet, familjeförhållanden osv. gesoffentlighet sedan de registrerats itaxeringskalendern, kyrkobokföringsböcker ochdylikt.Inom EG har man lärt en annan läxa, nämligen attden goda staten kan vara synnerligen ond. ,och utsatte miljontals människorför obeskrivlig brutalitet. Deras regimer utnyttjadestatsmaktens insyn i medborgarnas privatliv på ettsätt och för ändamål som saknar motstycke iEuropas historia.En påminnelse om hur lätt detta kan upprepas fickvi när blev kända. Att de innehålleruppgifter om hundratals svenskar, sammanställdamed hjälp av våra offentliga register, vill vi intelåtsas om. Ändå är det bara våraflygvapenpiloter uppvaktades av polskatavelförsäljare.Hos EG:s grundare var den bärande tanken att mantill varje pris måste förhindra att 1900-taletsgrymheter mot enskilda individer kan upprepas.EG-rättens fundament, dvs. Romtraktaten ochKonventionen om de mänskliga rättigheterna,tjänar just det syftet. Till skillnad från hos oss fårdärför inom EG allmänintresset, dvs. statensintresse stå tillbaka för skyddet av den enskildesintegritet.Jag är övertygad om att flertalet svenskar delarEG:s syn på den personliga integritetens värdeframför statsmaktens insyn. Därmed måste manemellertid också acceptera en annan avvägningmellan offentlighet och sekretess än den vi vant ossvid.Min motion tar fasta på den rättsosäkerhet somkommer att råda inledningsvis, sedan EES-avtaletträtt i kraft. Svenska lagar kommer att stå i stridmed EES-bestämmelser, och ingen vet säkert vadsom egentligen gäller, eftersom EES-lagen är,vågar jag säga, synnerligen oklar på avgörandepunkter. I motionen yrkas att ingen skall kunnastraffas enligt svensk lag därför att han följt EES-bestämmelserna.Utskottet har avstyrkt motionen med hänvisningtill EES-lagens 5 §, den s.k. lagvalsregeln. Densäger att EES-lagen tar över annan svensk lag. Avförarbetena framgår emellertid att detta inte gälleri fråga om grundlagen.Den första versionen av lagvalsregeln underkändesav lagrådet. Den nu gällande versionen är i sakidentisk med den ursprungliga. Denna senareversion har inte granskats av lagrådet ochföljaktligen heller inte godkänts av lagrådet.För att skall kunna uppfyllas, krävs attSverige gör ändringar i grundlagarna. Detta äromöjligt av tidsskäl. Utskottet hävdar att enligtEES-avtalets protokoll 35 fordrar avtalet inte ''attnågon normgivningskompetens'' -- dvs.lagstiftningskompetens -- ''överlåts till EES-institutioner''. Med andra ord: Ingen skall kunnatvinga att ändra sina grundlagar.Detta är emellertid halva sanningen. Av protokoll35 framgår nämligen dessutom att Sverigeförbinder sig -- jag understryker förbinder sig -- attom nödvändigt ändra även grundlagarna.Skillnaden mellan att avtalet tvingar oss eller att viförbinder oss att ändra grundlagarna är i praktikenobefintlig.Mest anmärkningsvärt är emellertid att protokoll35, trots allt resonemang omkring det, över huvudtaget inte införlivats genom EES-lagen. Alltså kaningen åberopa protokoll 35 inför svensk domstol.Vad som skett är således, att när man insett attSverige inte kan uppfylla en av mestfundamentala bestämmelser, har man helt enkeltersatt den med en hemmagjord lagvalsregel sominte ens lagrådet godkännt.Jag menar att detta om något bäddar för framtidarättstvister.Anta att en svensk journalist publicerar hemligtmaterial som drabbar person eller företag iTyskland. Den som har drabbats åberopar och kräver att journalist och uppgiftslämnareställs inför rätta.Svenska staten hävdar att svensk grundlag intetillåter detta. Då hävdar motsidan att EES-bestämmelsen gäller i , med hänvisning tillprotokoll 35, varpå förklarar att protokoll35 aldrig införlivats. Jag tror att var och en kan anahur den processen slutar.Eller anta, som vi hörde , att en tidning utseren i bosatt till ansvarig utgivare. Detta äricke tillåtet enligt svensk grundlag. Enligt EES-bestämmelserna skall det vara tillåtet.Jag menar att detta är något att tänka på i detfortsatta EG-arbetet. Såväl journalister,uppgiftslämnare som alla andra kommer att tvingasfölja EG-rättens bestämmelser, även när de stridermot svensk lagstiftning. Det är ju om detta helaEG/EES handlar.Eftersom vi inte hinner ändra våra grundlagarinnan träder i kraft, måstemedborgarna skyddas på annat sätt, till dessgrundlagsändringar har genomförts.Jag hemställer beträffande lagvalsregel attriksdagen med anledning av motion 1991/92:E3 ochmed avslag på motion 1991/92:E8, yrkande 2, delsantar 5 § i regeringens förslag, dels hos regeringenbegär förslag till bestämmelse om straffrihet ienlighet med vad som anförts i motion 1991/92:E3.Anf. 95 ():Herr talman! Jag tänker ta kammarens tid i anspråknågra minuter för att säga några ord omjämställdheten och kvinnorna. att han skulle prataom kvinnor, men jag tycker inte att det blev såspeciellt mycket av det. Det blev något om den därfranska kvinnan, och sedan övergick han ganskasnabbt till snus, alkohol, ölburkar och allt vad detvar.Men , som inte är här just nu mensom brukar vara väldigt kritisk mot att ledamöternainte är i kammaren, kan känna sig helt lugn, för ide flesta av partier är vi ganska mångakvinnor som har bevakat och ävenfortsättningsvis kommer att bevaka kvinnornasintressen i olika politiska frågor.Herr talman! har vid en offentligutfrågning tagit upp just frågan omjämställdhet.