prot · GF09127 · 1992-06-09 00:00:00 — Det finns redanså mycket ledig kapacitet i arbetslösheten.Det var nästan så att jag trodde att var ett inlägg inför morgondagen, att hanskulle rösta med paket och satsa 4miljarder och tidigarelägga den indragning manhade tänkt sig till , att han skulle satsapå ett gigantiskt ROT-program för att sättabyggnadsarbetare och alla i kommunen iverksamhet i stället för att de skall gå arbetslösa ochbehöva få bidrag.Jag vet inte om jag skall sträcka minaförhoppningar så långt, men det vore den egentligakonsekvensen av resonemang.Pengarna borde användas till åtgärder somkommunerna i annat fall inte kan vidta. Det finnsett sådant förslag , . 136 () replik:Herr talman! Det vi diskuterar är att kommunernaskall få statsbidrag enligt påsprincipen på ca 40miljarder kronor . fick vi i reda på att innevarande årsbudget visar ettökande underskott och är uppe i över 70miljarder. Vi vet, enligt de förslag regeringenlägger fram , att vi nästa budgetår har ettunderskott på över 100 miljarder. Att då användaden metod föreslår förefallermig alldeles orimligt. Självklart kan vi inte varaöverens.Det är ju då inte så att regeringen för enåtstramningspolitik. Det är snarare tvärtom. Det ären expansiv politik. Jag skall inte gå igenom alla desatsningar som regeringen i övrigt kommer med närdet gäller att upprätthålla den fulla sysselsättningenoch klara arbetslinjen -- givetvis i en balans för attuppnå dessa utvecklingsmöjligheter och se till att vikan satsa på industrin.Jag skulle inte propagera för detta, Lars-OveHagberg, jag skulle inte tycka att det vore bra attdra in på kommunerna om jag inte trodde att detvar absolut nödvändigt för att just klara deverksamheter som , jag ochandra här i kammaren värnar om: socialatrygghetssystem, husläkarsystem, förbättring avvården för våra äldre, ökande möjligheter förkvinnorna. Det är ju just därför. Vi vet att omtillväxten går ner, då faller ekonomin ihop. Då ärdet de sämst ställda som får betala priset allraförst -- inte några andra -- och däribland kvinnor.Jag var med i under avregleringen avkommunerna. När vi sade: får ni starta nyverksamhet, nu har ni möjlighet -- vilka var det dåsom kom först? Jo, , det var intemännen som stod i lång kö och undrade när dekunde få starta, utan det var huvudsakligen kvinnorsom var beredda att göra det.Det är samma tendens . Så kom inteoch säg att det är kvinnorna som lider när manförändrar kommunernas verksamhet. Man ökar kvinnornas möjligheter. dem också en annan arbetsmarknad. Jag tyckerdet är positivt.Anf. 137 ():Herr talman! Snälla , var finns alladessa jobb inom exportindustrin som står ochväntar på alla dessa f.d. kommunanställda? Jag tror det skulle vara mycket intressant fördenna kammare och för hela svenska folket att höradet.När jag for hit till i går läste jag ettreportage i tidningen om enbilverkstad vars ägare undrar hur det skall gå för deunga . Det är ett elände det här medarbetslöshet och sådant. Det är litet ''tetigt folk''som styr , var uppfattningen. ''Tetigt''är göteborgska och betyder konstigt.Efter den här debatten är jag böjd att hålla med.För visst är det väl litet ''tetigt'' även om jag kanskeinte hade kommit på det ordvalet själv, att åderlåtakommunerna på så mycket resurser som nuregeringen skall göra med benäget bistånd avutskottets majoritet.Utskottet inleder vad gäller den kommunalasektorn med att säga att den skall anpassas till densamhällsekonomiska utvecklingen, och att statenhar ett övergripande ansvar för den offentligaverksamheten.Utskottet instämmer i bedömningen attstatsbidragen till kommunerna kommer attutvecklas mycket restriktivt --1995,och åren därefter om jag har förstått rätt.Det är väl ändå dagens ''understatement'' att enindragning av 7,5 miljarder frånkommunerna beskrivs som en utveckling som ärmycket restriktiv. Vad då utveckling? Det är ju ettgenerellt stopp för utveckling och expansion.Hade vi varit i det engelska parlamentet trorjag att man hade ropat hear, hear, för visst är detanmärkningsvärt att riksdagsmajoriteten medett raskt klubbslag kommer att dränerakommunerna på en stor del av deras för de enskildamänniskorna så viktiga förutsättningar för att levaett gott liv.Sedan säger sig utskottet vara medvetet om att ettnytt statsbidragssystem kräver ett utrednings-,beräknings-, och beredningsarbete som äromfattande och komplicerat. Se där ja, det tyderändå på en viss insikt. Men varför inte drakonsekvenserna av detta och göra upp med osssocialdemokrater, som jag anser har dragit de rättaslutsatserna av dessa komplicerade förhållanden?Dela upp förändringen i två steg. Ge kommunernafrihet under ansvar. Vi har inte låst oss, OlleSchmidt. Vi är för ''påsen'', med i huvudsaknuvarande resurser. Sätt till en parlamentariskkommitté som arbetar vidare på fördelningsnycklar.Det är ett bra alternativ vi erbjuder er.När det gäller konsekvenserna för kommunsektornsom helhet är dessa förhållanden väl redovisade,skriver utskottet.Vad har man i tankarna då, undrar jag. Är det allaartiklar, reportage och insändare i tidningar? Föratt inte tala om alla brev och telefonsamtal vi harfått från såväl kommunpolitiker ochkommunanställda som kommuninvånare. De är välmedvetna om de negativa konsekvenserna för denkommunala verksamheten med det föreliggandeförslaget.Är det demonstrationer och manifestationer avkulturarbetare och andra som protesterar motnedskärningar inom kulturlivet man tänker på? Ärdet detta utskottet menar med väl redovisadekonsekvenser, då håller jag med.I dag kan man inte slå upp en tidning utan attregeringens förslag till kommunaltskatteutjämningsbidrag kritiseras. DagensNyheters ledare hade t.ex. rubriken''Stoppa stöddiga moderater! Politiker som inte vetskillnaden mellan att spara och att skära ner är ettstort hot''.Hur känns det, ? Vill inte OlleSchmidt hålla med? liberalerna vill välockså slå vakt om den generella välfärden? Detsade själv i sitt anförande, och hanspartiledare brukar också påstå detta.En liten enkät bland deltagarna påKommunförbundets kongress visar att 62 av 100tycker att det är ett dåligt förslag. är detsom bekant borgerlig majoritet i den församlingen.Jag tror att mycket beror på att regeringspartiernabörjar i fel ände. Först talar de om pengar, ochsedan kommer de på att det finns vissa behov ochönskningar hos svenska folket som betalar sin skattoch vill ha en bra och effektiv service, vård, omsorgoch utbildning. Eller, som sade ivalrörelsen: Först sänker vi skatterna, sedan får vise var och hur vi skall spara.Vi Socialdemokrater tycker inte att det är en brastrategi. Den ekonomiska politiken är ju detinstrument vi har för att förverkliga våra politiskamål. Det trubbiga instrument som regering ochutskottets majoritet använder kommer att göra merskada än nytta. Det är väl redovisat.Varför lyssnar ni inte ens en gång på era egna ute ikommunerna?I regeringsförklaringen kan vi läsa att regeringenanser sig ha fyra stora uppgifter att ta sig an. Jagciterar: ''Den tredje är att förbättra vår välfärd ochsociala omsorg genom den valfrihetsrevolution ivälfärdspolitiken som vi kommer att inleda ochgenom särskilda insatser för de sämst ställda. ''Att denna omstörtande verksamhet skulle få tillföljd att tiotusentals människor inom denkommunala sektorn ställs utan arbete, att dagis,fritis, bibliotek, vård, omsorg och utbildning skulleminska när behoven ökar -- tror finansutskottetsrepresentanter att det var så svenska folket tolkadevalfrihetsrevolutionen?Nej, det är en bakvänd revolution som inte skaparden frihet ni talar om. Den skapar ofrihet för alla dekvinnor som genom förslagen i det här betänkandetkommer att mista sina jobb, för alla de föräldrarsom inte kommer att få en dagisplats för sina barn,för alla dem vars gamla far eller mor inte får denhemhjälp eller vårdplats som skulle behövas.Frivillighet! ropar socialministern hurtfriskt. Nuskall vi hjälpa varandra frivilligt! Precis som omingen hade kommit på det förut. Vari liggerfrivilligheten, om det skall ske med pekpinnar frånregeringen?Privatisering! Det ger kvinnorjobb och framför allt möjlighet att väljaarbetsgivare och större möjligheter att påverka sinarbetssituation. Jag påstår att de kommunalaverksamheterna också ger stora möjligheter. Braexempel på detta påstående är att när stipendierdelades ut på till kvinnor somgjort sig väl förtjänta av dessa genom uppfinningaroch goda idéer om förbättringar inom teknik,rådgivning, patientarbete m.m., kom inte mindreän nio av tolv stipendiater från landstingssektorn.Mig förvånar det inte, men det borde mana tilleftertanke för dem som alltid klankar på denoffentliga sektorn. Vi är många som vet att det finnsen enorm resurs av duktiga kvinnor inom bådelandsting och primärkommuner. Låt dem fåfortsätta att göra ett gott arbete.Häromdagen voterade vi här i kammaren om''human telefoni''. är det förriksdagsmajoriteten att rösta för en humankommunal ekonomi. Det är i kommuner ochlandsting som den generella välfärden blir tillpraktisk handling, med eller utan revolution.Vi socialdemokrater har ett bra alternativ. Detredovisas väl i våra reservationer som jag självklartstår bakom. Men jag yrkar bifall till sammareservationer som Per gjorde i sittanförande.Anf. 138 () replik:Herr talman! undrar om vi intelyssnar på våra egna. Jo, , det kan jagintyga att vi gör, i varje fall jag.Jag är mycket väl medveten om -- det har jag sagttidigare -- att det finns många bekymradekommunalpolitiker, också liberaler. Det är alltidfråga om att göra en avvägning mellan det som ärnödvändigt just nu och det som för vissa inte synesnödvändigt, beroende på deras utgångspunkter.Måhända låter det något dunkelt, ,men det är inte så länge sedan Socialdemokraternasatt i regeringsställning, och jag tror att LisbetCalner kan erinra sig hur de diskussionerna går.Det är inte alltid lätt att förklara dessa samband ochnödvändigheter. Men jag må säga att det bland deliberala folkpartistiska kommunalpolitikerna finnsförståelse för de 7,5 miljarder vi är beredda attföreslå till indragning från kommunsektorn.Jag vill också säga att de är oroade över tanken attde skall tvingas att gå längre. Det är litet konstigtatt frågar om vi för den diskussioneni . Om det är inom något parti somdiskussionerna brukar gå utanför de egna rummen,är det väl just inom vårt parti. Om det är någontingvi har diskuterat är det justdessa frågor. Att vi då landade på detställningstagandet att vi accepterar indragningar på7,tyder väl på att vi har fört enganska lång och intensiv diskussion.Jag vill avslutningsvis påminna om ensak, när hon talar om friheten. Den politik som honhar torgfört i denna kammare tidigare, den politiksom Socialdemokraterna har styrt landet medtidigare, måste då i alla stycken ha givit en bra ochhållbar ekonomi för kommunerna och givit ökandefrihet för medborgarna. Jag tycker nog att det låterganska egendomligt. Då var det alltså mer skatteroch stoppaket hit och dit. Det var, såvitt jag förstår,revolution både inom och utom partiet, så attt.o.m. vi som stod bredvid också fick se och höra avdet.De här frihetsargumenten och talet om att densocialdemokratiska regeringen sköttekommunerna så väl som en öm planta, som LisbetCalner gör gällande, har nog inte alltid gällt.Anf. 139 () replik:Herr talman! Per och Lars-OveHagberg diskuterade tidigare den fria plantan. Detvar Socialdemokraterna som tillsatte utredningen,och den utmynnade i friheten för kommunerna.Det låter dunkelt, säger . Ja, jag hållermed om det. Men det är så att det dunkelt sagdaockså är det dunkelt tänkta. Tala nu om för mig:Var finns alla jobben i exportindustrin för defriställda f.d. kommunanställda?Anf. 140 () replik:Herr talman! Den politik som regeringen bedriver,och som vi kommer att få diskutera , syftartill att återigen skall få fart på hjulen, till attvi skall klara de industrijobb som vi håller påatt förlora samt till att vi skall ge möjlighet för desmå och medelstora företagen att växa. I dettasammanhang är kommunerna viktiga, om vi gerkommunerna färre regler, avreglerarverksamheterna och utsätter dem för konkurrens.Konkurrenskommittén, som har utrett detta, sägeratt man skulle kunna klara 15--20 miljarder om dekommunala verksamheterna sattes underkonkurrens.Det är detta samband som Socialdemokraternaibland har förespråkat -- bl.a. en del av de herrarsom jag ser här framför mig -- dvs. att detta ocksåskulle kunna vara en väg för , i varje fall endelväg på den tredje vägen. Det förefaller nu somLisbet Calner och andra säger tvärt nej till detta --det gäller inte längre. I vissa sammanhang blir manlitet konfunderad. Jag försöker så gott jag kan attförklara det, och finansministern kommer säkertatt göra det bättre . Vi lär oss alla.Lisbet Calner säger att det är konstigt folk som styrSverige. Ja, för allmänheten och medborgarna kandet mesta som inträffar i denna kammareunderstundom verka konstigt -- det kan det göraäven för en ny ledamot. Om man förklararsambanden, förklarar regeringens strävan att se tillatt återigen har möjlighet att få en ekonomii balans -- det är inte alltid så lätt, om man inte fårtid på sig -- går det inte så illa, . Jagtror att svenska folket, i varje fall en del av demsom jag träffar, då har möjlighet att förstå vadregeringens politik syftar till.Anf. 141 () replik:Herr talman! Jag sade inte ''konstigt'', utan jagöversatte göteborgskans ''tetigt''. Dessutomupprepade jag vad jag hade läst i en tidningsartikel.Men visst kan det gälla att man i mångt och mycketär litet förvånad.Olle säger t.ex. att kommunerna måsteutsättas för konkurrens. Det tror jag är möjligt,eftersom vi har en bra verksamhet ilandet, inte minst när det gäller daghemmen. Mendet kan också bli så, som jag läste i går i entidningsartikel, att man i det privata näringslivet ärirriterad över att kommunerna går ut ochkonkurrerar med sina verksamheter.Jag håller med om att det är frågorsom vi får diskutera dels , dels vid senaretillfällen, eftersom det tydligen -- som vanligt närfinansutskottets ärenden behandlas i kammaren --är ont om tid.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 142 ()replik:Herr talman! Det var ett något gråtmilt inlägg somvi hörde hålla, och jag kan nästanförstå anledningen till det. har välfördämningarna brustit, när hon fritt får klanka pås.k. besparingar riktade mot kommunsektorn. Detfick hon naturligtvis inte göra under denföregående mandatperioden eller dendessförinnan. Hon kan ju fråga många miljarder som regeringen drog in från kommunsektorn. Jag vetatt just brukar åka land och rike runtoch säga att det var mellan 30 och 50 miljarder. Detkan då ställas i relation till de 7,5 miljarderna.Samtidigt är det viktigt, , attkonstatera skillnaden mellan dagens förslag och deförslag som beslöt om . kombinerar vi indragningen med attge kommunerna möjligheter. Vi fattar ettlångtgående beslut om generalisering avstatsbidragen. Vi åstadkommer en avreglering. kommunerna möjligheter att på ett helt annatsätt söka sig fram till nyare lösningar. Det kommeratt påverka servicen mot medborgarna. Jag trorinte att vi har någon anledning att vilja dröja osskvar vid de metoder som ni socialdemokrateranvände när ni drog in pengar från kommunerna.Anf. 143 () replik:Herr talman! Alltför ofta försöker LennartHedquist påstå att vi inte är för friheten förkommunerna, men det är inte riktigt. Vi vill införaden i två steg. Det blir på samma gång en vissofrihet, genom att man skall minska på pengarnatill kommunsektorn. Det sägs i betänkandet, ochnågra har sagt det i debatten, att det skall gå av pengar från staten till kommunerna. Detär nog en överdrift -- det blir väl en rännil.När det gäller friheten tycker vi också att det ärviktigt att kommunerna får lösa sina problem på detsätt som passar bäst för varje speciell kommun.Lokala lösningar på lokala problem harSocialdemokraterna varit för mycket länge.Anf. 144 ()replik:Herr talman! Vad är det för vishet i att låtastatsbidragen vara på exakt samma nivå som deråkade vara eller föregående år? Det är detfrysalternativet som ni förespråkar, men detåstadkommer naturligtvis inte det nytänkande imånga av de kommuner som är berörda av den härreformen som man kan åstadkomma om man istället påbörjar den omfördelning som ett nyttstatsbidragssystem ändå skall leda till.Anf. 145 () replik:Herr talman! är där igen ochförsöker påstå saker och ting. Vi har inte alls sagtatt det skall vara exakt som det är. ''Huvudsakligen'' har vi uttryckt det, och sedan harvi föreslagit att fördelningsnycklarna skall bli bättreän de som ni har föreslagit.Anf. 146 ():Herr talman! Vi behandlar nu ett betänkande somär av mycket stor betydelse, inte minst förkommuner och landsting. Den reform som nugenomförs kommer att innebära nya möjligheter,som den lägger ett stort ansvar påkommunerna.Det nya statsbidragssystemet skall användas för attjämna ut skillnaderna i de ekonomiskaförutsättningarna mellan kommunerna.Bidragskonstruktionen innebär dels eninkomstutjämning, dels en kostnadsutjämning.Inkomstutjämningen innebär att alla kommunerkan få lika stor inkomst per invånare från skatt ochbidrag.Från kommunalt håll har det länge hävdats att detbehövs ett enklare statsbidragssystem -- det är vitydligen överens om även här i kammaren -- därstaten ger mer av generella bidrag än avspecialdestinerade bidrag. De specialdestineradebidragen har ju varit de dominerande. Somgammal kommunalman hälsar jag det här förslagetmed tillfredsställelse. Vi hade tidigare mycket avdetaljregler som gjorde det svårt att klara av olikaverksamheter på ett sätt som man själv önskade.När det gäller skola och barnomsorg var dettidigare mycket detaljerade bestämmelser runtstatsbidraget. I det sammanhanget kan man säga attskolan varit något av en föregångare när mangjorde om de olika skolbidragen till ett generelltsektorsbidrag för skolan.Nu är det så dags att ta nästa steg, där de flestaspecialdestinerade bidragen kommer att försvinnaoch ersättas av den omtalade penningpåsen tillkommunerna. Jag välkomnar den här utvecklingenoch tycker att det är bra att varje kommun utifrånsin utgångspunkt skall kunna bestämma övermedlen. Ett generellt system främjar nämligenbättre det lokala självbestämmandet ochanpassningen av den kommunala verksamheten änvad de specialdestinerade bidragen har gjort.Kommunerna får nu själva besluta om hur mant.ex. skall ordna den sociala omsorgen både förbarn och för äldre, hur man skall ordna skola,fritid, kultur m.m.Genom denna nyordning får kommunernasamtidigt ett större ansvar. Kommunerna får enbetydligt större handlingsfrihet när det gällerverksamhetens utformning och även när det gällerprioritering bland olika områden. Detta gör attäven den kommunala verksamheten säkerligenkommer att bedrivas på ett betydligt effektivaresätt än . Det blir nu t.ex. lättare att samordnaolika verksamheter.En viktig anledning till den nya reformen är ocksåatt man vill skapa mer likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommunerna. Bidraget skallegentligen utgöra ett komplement till kommunensskatteinkomster och inte göras beroende av denverksamhet kommunen bedriver. Skillnaden iskattesats bör också spegla skillnader iservice, avgifter och effektivitet.Det här systemet innebär att både bidrag ochavgifter kommer att avvecklas. Rundgången påmedel mellan stat och kommun har inte varitsärskilt meningsfylld. Därför kommer nuavräkningsskatten, den allmänna såväl som densärskilda skatteutjämningsavgiften, att försvinna.De tidigare specialdestinerade bidragen samordnasi ett generellt system för de statliga bidragen, alltsåden omtalade penningpåsen.Det är några bidrag som har undantagits, men deflesta ingår. Den omtalade påsen kommer alltså attinnehålla 40 miljarder, såsom det harpåpekats.Samtidigt kommer också ett nytt system förutbetalning av kommunalskattemedel att införas.Detta är också något som vi länge har efterlyst påkommunalt håll. Man kommer att få sinaskatteinkomster baserade på ett aktuelltskatteunderlag. Här har det tidigare förekommit enbesvärande eftersläpning.Men det är också viktigt hur omläggningen kommeratt ske. Utskottet har med rätta angivit att det nyautbetalningssystemet skall ge ett neutralt utfall. Avsamhällsekonomiska skäl får övergången inteinnebära en likviditetsmässig belastning för staten.Samtidigt måste skiftet ske på ett för kommunernaneutralt sätt. Detta har påpekats bl.a. avKommunförbundet, och eftersom LennartHedquist och har redogjortför detta, skall jag nu inte gå in närmare på densaken.Indragningen av de aviserade 7,5 miljarderna frånkommunerna är väl ingenting som man somkommunal företrädare är särskilt lycklig över. Jagskulle i stället önska att det funnits utrymme för attge mer till kommunerna, men detta finns det ingamöjligheter till. Jag vill instämma i vad OlleSchmidt sade om svepande formuleringar. Iblandgörs det svepande formuleringar om att man kanspara så mycket på kommunerna. Det har längepågått effektiviseringar inom den kommunalaverksamheten, och det har gjorts besparingar, inteminst under den socialdemokratiska regeringenstid. Även då skedde det indragningar ganska ofta.Vi måste komma ihåg sambandet ochnödvändigheten att få balans i statens affärer. Omvi inte klarar att få balans i rikets affärer, riskerar viatt återigen driva upp inflationen och räntorna.Kan man hålla inflationen nere, som manarbetar för en lägre ränta, ger det mycket storapositiva effekter även på kommunsektorn. Detmärks ju redan nu hur priser och kostnader börjarpressas.Det nya bidragssystemet kommer, som harframhållits att bidra till att hitta alternativa och nyalösningar för den kommunala servicen.Avregleringar gör det också möjligt att nyalösningar kommer till stånd. Även detta kommeratt få en positiv inverkan på den kommunalaekonomin.Vi i anser att principerna för det nyastatsbidragssystemet är bra.Systemet består av tre delar:-- ett generellt bidrag för utjämning avkommunernas skatteinkomster upp till en generellgarantinivå, -- tillägg resp. avdrag från bidraget pågrund av opåverkbara skillnader i strukturellaförhållanden, samt -- tillägg förbefolkningsminskningen.Dessa principer har också en viktig funktion när detgäller att åstadkomma en regional balans.Under remissbehandlingen av det här ärendet hardet framförts synpunkter från olika håll när detgäller systemet för strukturutjämning. Principernaär bra, men det gäller också att hitta bra metoderför utjämningen av de strukturella förhållandena.Detta är inte minst ett tekniskt problem. Därföranser jag att det är bra att en expertgrupp kommeratt tillsättas för att se över systemet medstrukturutjämning. Det är bra om man då kan se påolika typer av kommuner. Det kan gälla allt frånstorstad till glesbygdskommuner. En typ avkommuner som det kan vara lämpligt att se över ärskärgårdskommuner och kommuner på öar, t.ex.Gotland som har fått ett negativt utfall i det nyaförslaget.Reformen innebär olika utfall för kommunerna.För att det inte skall bli för stora övergångsproblemföreslås därför att ingen kommun skall tjäna resp.förlora . Påmotsvarande sätt får för skillnaden mellanbidraget och det utbetaladeutjämningsbidraget uppgå till högst avsumman av skatteinkomsterna och utbetaltutjämningsbidrag för 1993.I betänkandet skrivs även in att förändringar i denkommunala ekonomin skall föregås avförhandlingar mellan staten och kommuner ochlandsting. Denna dialog är helt enkelt både nyttigoch nödvändig. Genom diskussioner kan manundanröja en massa missförstånd.Sammanfattningsvis anser jag att utskottet harlyckats bra i arbetet att ta fram ett nytt system förstatsbidraget till kommunerna. Jag yrkar därförbifall till utskottets hemställan och avslag påreservationerna.Anf. 147 PER ()replik:Herr talman! I riksdagskatalogen presenteras KjellEricsson som före detta kommunalråd. Det blir dåen intressant erfarenhet att få föra en diskussion omkommunalekonomi med har en första fråga som jag tycker att det voreintressant att få belyst av .