prot · GG0927 · 1992-11-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:27Torsdagen den 19 novemberKl.12.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 13 november.2 § LedighetTredje vice talmannen meddelade att AnneRhenman (nyd), som beviljats föräldraledighetfr.o.m. , ansökt om sjukledighetunder tiden --den 6 december.Kammaren biföll denna ansökan.Tredje vice talmannen anmälde att (nyd) även skulle tjänstgöra somersättare för § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:134 till socialförsäkringsutskottetMotionerna1992/93:T10 till trafikutskottet1992/93:Sf4--Sf11 till socialförsäkringsutskottet1992/93:A1 och A2 till arbetsmarknadsutskottet1992/93:N5--N12 till näringsutskottet1992/93:So12--So17 till socialutskottet1992/93:Sk5 och Sk6 tll skatteutskottet1992/93:K5--K14 till konstitutionsutskottet1992/93:Fö3 och Fö4 till försvarsutskottet1992/93:T11 till trafikutskottet1992/93:N13--N16 till näringsutskottet1992/93:Fi76 till finansutskottet1992/93:T12--T19 till trafikutskottet1992/93:Ju9--Ju12 till justitieutskottet1992/93:Sf12 och Sf13 till socialförsäkringsutskottet1992/93:A3--A5 till arbetsmarknadsutskottet1992/93:K15--K18 till konstitutionsutskottet1992/93:Fi77--Fi79 till finansutskottet1992/93:T20--T22 till trafikutskottet1992/93:So8--So11 till socialutskottet1992/93:T23--T25 till trafikutskottetMeddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade attkonstitutionsutskottets betänkanden KU3 ochKU4 samt arbetsmarknadsutskottets betänkandeAU4 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.4 § Statlig förvaltning m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU3 Statlig förvaltning m.m.Anf. 1 ():Herr talman! I detta betänkande behandlassammansättningen av styrelserna i de statligaverken och myndigheterna. Detta har bl.a.föranletts av två socialdemokratiska motioner. Vibehandlade denna fråga i kammaren . Denborgerliga majoriteten beslöt att ändra på denordning som har gällt i -- enordning som har visat sig fungera mycket bra.Vi Socialdemokater anser att den princip omintresserepresentation i vissa styrelser påarbetsmarknadsområdet som kom till uttryck iriksdagens verksledningsbeslut bör återföras. Vianser att det är av stort värde att arbetsmarknadensparter kan nominera ledamöter till styrelserna.Detsamma gäller också för sammansättningen isocialförsäkringsnämnderna.Jag har själv haft förmånen att få sitta ilänsarbetsnämnden i somrepresentant för . Jag har,liksom alla andra ledamöter, satt ett stort värde påsamverkan mellan de olika parterna påarbetsmarknadsområdet.Det var därför inte bara vi Socialdemokrater somhöjde på ögonbrynen och ansåg att beslutet varmärkligt. Vi ansåg att förslaget från regeringen --som faktiskt baserade sig på att SAF hade lagt framförslag om detta -- var mycket märkligt. Vi höjdepå ögonbrynen eftersom vi visste att det fungeradebra . Det var som sagt var inte bara visocialdemokrater som reagerade på detta sätt.Vi ställdes inför denna situation och undrade hurman skulle göra. Vi talade med SAF:srepresentanter och frågade om de skulle kunnatänka sig att sitta i exempelvis länsarbetsnämndensom representanter för näringslivet. Vi sade att vibehöver den kunskap som de besitter. De svaradeatt de sitter kvar i länsarbetsnämnden ochrepresenterar det kunnande som arbetsgivarna i detprivata näringslivet står för. Detsamma anser jagockså gäller de andra representanterna -- inte minstde fackliga.Vi menar också att det är av stort värde att manjobbar tillsammans på det här sättet. Man lär kännavarandra och kan därigenom undvika onödigakonflikter och missförstånd.Jag tror att man har varit förblindad av önskan attfå klämma åt de fackliga organisationerna. Genomden här förändringen uppnår man inte detregeringen har gett uttryck för, nämligen att manvill öka demokratin. Jag skulle snarare vilja påståatt det är precis tvärtom. Så sent som i går tog jagkontakt med några länsarbetsnämnder ute i landetoch frågade hur det skall fungera från den 1 januari1993. Jag måste beklaga, men jag fick inga entydigasvar. De hade i och för sig fått brev från AMS-chefen som förklarade hur detta skall gå till. Detskall numera bara vara sex ledamöter. Det råderförvirring om vem som skall utse vem och hur detskall gå till.I när vi har de problem som vi nu har påarbetsmarknaden skulle det vara av stort värde attta vara på alla de positiva krafter som finns inom defackliga organisationerna och även på andra håll.Tyvärr har jag inte kunnat märka att det finnsnågon som helst tendens till att ändra uppfattningpå det här området. Jag yrkar därför bifall till densocialdemokratiska reservationen.Anf. 2 ():Herr talman! Subsidiaritetsprincipen är det kanskeinte så många inom det svenska folket somegentligen känner till innebörden av. Mensubsidiaritetsprincipen har blivit en av de viktigastepolitiska principerna. Vad innebär den? Jo, deninnebär att politiska beslut bör fattas på lägstamöjliga effektiva nivå.Den lägsta nivån är naturligtvis individen själv. Låtindividen bestämma över sådant som han eller honär mäktig att klara av själv. Nästa nivå är familjen.Sedan har vi de olika organen på lokal och regionalnivå, landsting, riksdag m.m. Det finns ävenövernationella organ av olika slag.När det gäller att besluta om på vilken nivå manskall fatta besluten, måste bevisbördan alltid vila pådem som vill att det skall ske på en högre nivå. Manmåste alltså kunna säga att man inte klarar av dethär på den lägre nivån.Subsidiaritetsprincipen kallas i också förnärhetsprincipen. Från filosofiska och andrautgångspunkter kan det mycket väl diskuteras omdetta är riktigt eller inte. Jag vet att min vän ochkollega kommer att ha synpunkterpå det här.Subsidiaritetsprincipen är i och för sig en mycketgammal princip. Den kom fram redan undermedeltiden. Vi brukar benämna avAquino som en av dem som närmare utformadeprincipen. Han kunde i sin tur bygga på Aristoteles.Thomas av Aquino hade avgörande betydelse förseparationen mellan det världsliga och det andliga.För att göra en lång historia kort har från moderntid den påvliga encyklian Quadragesimo anno från1931 fått stor betydelse för tänkandet på denborgerliga sidan, enkannerligen för dekristdemokratiska partierna som successivt växtefram.Subsidiaritetsprincipen är en del av den europeiskagemenskapsrätten. I gårdagens debatt om EESerinrade bl.a. , ,om den stora roll som den här principen spelar. Denär också inskriven i och harblivit en grundläggande princip för har tidigare erinrat ombetydelsen av subsidiaritetsprincipen när det gälleratt införa regler av olika slag.Utrikesutskottet har också uttryckt sin positiva syn.Denna princip åberopas även i direktiven för tvånyligen tillsatta utredningar, regionberedningenoch den lokaldemokratiska kommittén. Där sägsdet explicit att man skall bygga påsubsidiaritetsprincipen.Det har tidigare väckts motioner från Moderatasamlingspartiet om knäsättandet av denna princip,bl.a. en partimotion 1991. Och har kds väckt enmotion där man vill att subsidiaritetsprincipen skallslås fast som en grund för den nationella rätten iSverige. Däremot skulle det bli regeringens sak hurden här principen bör komma till uttryck ilagstiftningen.Det skulle då kunna sägas att det väl är att mer ellermindre slå in öppna dörrar när man nu vill att denhär principen skall knäsättas för hela den svenskanationella rätten. Ja, det kan så tyckas. Denåberopas allt oftare, och den är som sagt en del avEG:s rättssystem. Men den skrivning sommajoriteten i utskottet har åstadkommit är interiktigt aktuell, när man talar om begreppetsoklarhet och kräver en analys innan man gör ettmer generellt uttalande. Man kan emellertid ha denknäsatt i direktiven till olika statliga utredningar,och när den som sagt utgör en så vital del av EES-rätten finns det nog anledning, tycker vireservanter, att också knäsätta den definitivt närdet gäller den nationella rätten i dess helhet.Annars finns det i varje fall risk för att det blir somom jästen kastas in efter brödet -- om man inte talarom exakt var man står.c1 > Jag vill, herr talman, yrka bifall till reservation 1.c0 > berörde den socialdemokratiskareservationen till förmån för intresserepresentationi statliga styrelser. Hela den här frågan är nuföremål för en utredning, som ser över helalekmannainflytandet. Därmed kommer man ocksåin på intresserepresentationen; det harutskottsmajoriteten betonat. Det finns kanskeingen anledning att gå in ytterligare på den saken.Herr talman! Jag yrkar alltså bifall till reservation 1och i övrigt till hemställan i betänkandet i desshelhet.Anf. 3 () replik:Herr talman! Vi argumenterade för att man inteskulle göra denna stora förändring innanutredningen var klar; vi ansåg det vara fel.Direktiven till den här utredningen innehåller intede önskemål som jag tog upp i mitt anförande.Därför anser jag att de argument vi hade när vibehandlade regeringens proposition höll.Men vi anser inte att argumenthåller.Anf. 4 () replik:Herr talman! säger att minargumentation inte håller. Jag har egentligen inteargumenterat, jag har bara konstaterat att enutredning arbetar med det här. Jag är ingenanhängare av intresserepresentation i statligastyrelser och nämnder, tvärtom. Kan man få bortden direkta intresserepresentationen, så ser jag detsom positivt. Det gäller för dessa styrelser ochnämnder att utan påverkan från ovidkommandefaktorer handlägga sina ärenden.Därtill kan också läggas att det var en praktisk frågasom föranledde detta. Arbetsgivareföreningendrog bort sina representanter. Att då bara ha denandra sidan representerad kan knappastrekommenderas.Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag vill fråga om troratt det hade blivit en sådan här förändring omexempelvis LO:s representanter hade beslutat attdra sig ur.Näringslivets representanter har visat stort intressei länsarbetsnämnderna runt om i landet och anseratt detta har mycket stor betydelse. Jag tror alltsåatt syftet med att man ville göra den härförändringen var ett annat än vad man säger.Anf. 6 () replik:Herr talman! Det får i så fall fråganäringslivet om.Jag är övertygad om att man hade handlat påsamma sätt om LO hade dragit tillbaka sinrepresentation. Men vi är då inne på tro ochvetande.Anf. 7 ():Herr talman! Subsidiaritetsprincipen, som BirgerHagård varit inne på tidigare, är en mycketbetydande maktfördelningsprincip; den handlarom rätt makt på rätt plats. Men -- det är viktigt attbetona -- principen är ett arbetsverktyg, enanalysmodell. Den utför inte själva arbetet attfördela makten och kompetensen.Som också framhållit är tankenbakom denna svårstavade subsidiaritetsprincipmycket gammal inom katolsk socialetik; avAquino har nämnts tidigare. I sin modernatappning härstammar den från en påvlig encyklika,Quadragesimo anno , och har sedan fåttgenomslagskraft i stora delar av efterandra världskriget. I encyklikan heter det följandeom principen: ''Det är en orättvisa och enallvarlig nackdel och störning av den rättaordningen att förlägga till en större och högresammanslutning sådana uppgifter som mindre ochunderordnade organisationer kan fullgöra. Ty varjesocial aktivitet borde som en självklarhet ge hjälptill medlemmarna av den sociala gruppen och aldrigförstöra och absorbera den. ''Dessa ord avsåg hela samhället men gäller i sammamån på de olika nivåerna inom en organisation.Den högre nivån får inte absorbera den lägre nivånsfunktioner i tron att den genom att den är högreautomatiskt är klokare och kommer att fullgöradem på ett effektivare sätt. Subsidiaritetsprincipeninnebär alltså att bevisbördan alltid vilar på demsom vill beröva en lägre nivå dess funktion ochdärmed dess frihet och ansvar -- de måste bevisa attden lägre nivån är ur stånd att fullgöra sin uppgiftpå ett tillfredsställande sätt och att den högre nivånkan göra det mycket bättre.Därmed är alltså subsidiaritetsprincipen ingendecentraliseringsprincip. Dess värre har en del inteförstått detta. Kanske är det inte så konstigt attsådana missförstånd sker, eftersom en del av detsvenska etablissemanget använt sig av den någottillplattade danska översättningen av ordetsubsidiaritetsprincipen, nämligen''närhetsprincipen''. Men subsidiaritetsprincipen äringen närhetsprincip av sådant slag. Den ärnämligen både en när- och en fjärrprincip. Och dethela beror på vilken uppgift som skall utföras. Manskulle inom parentes litet skämtsamt kunna säga attmed en sådan här översättning är det inte såkonstigt att man förlorar folkomröstningar omMaastrichtfördraget.Det finns ju också vissa uppgifter inommiljöområdet som inte på ett tillfredsställande sättkan utföras på den nationella nivån -- det diskuterarvi ofta -- utan förslagsvis bör utföras på en högrenivå, exempelvis inom EG. Enligtsubsidiaritetsprincipen kan därför ett beslut iBryssel vara motiverat. Men det är ju inte särskilt''nära'' ur svensk synpunkt. Det vore alltså myckettacknämligt om ordet ''närhetsprincipen''utmönstrades i det här sammanhanget. Det ledernämligen associationerna vilse.Subsidiaritetsprincipen lämnar alltså begrepp somdecentralisering och centralisering bakom sig.Herr talman! Subsidiaritetsprincipen, som alltsåskändligen ibland kallas närhetsprincipen, firar stora triumfer nere i övriga Europa.Häromveckan besökte jag tillsammans med bl.a.ett antal parlamentariker från övriga svenskapartier och den tyska Förbundsdagen. Dageni gick i något av subsidiaritetsprincipenstecken. I den svenska delegationen skrattade manlite generat och kanske litet nedlåtande i början dådenna princip nämndes, men ju längre dagen gickdesto mer fastnade skrattet i halsen. När dagennärmade sig sitt slut var det jag som kunde le enaning frimodigt. Det råder nämligen politiskenighet i om att skriva insubsidiaritetsprincipen i artikel 23 i den tyskagrundlagen, och det sker -- det vill jag betona -- påsamma nivåplan som man nämner demokratiska,rättsstatliga, sociala och federativa grunder.Herr talman! Jag har länge arbetat för etablerandetav denna ideologiska princip, både inom mitt egetparti och i den allmänna debatten. Jag gläder migåt en successiv förståelse för den. Redan i mitten av70-talet stötte jag på den i bokLitet är vackert. Där kallades den i den svenskaöversättningen från engelskasubsidiärfunktionsprincipen -- kanske inte så värstmycket lättare. Jag skrev några artiklar kringSchumachers organisationsteori, men jag mötteinget större gensvar, inte ens i mitt eget parti. Menfrån mitten av 80-talet fick mitt engagemang fördenna maktfördelningsprincip ny fart, när jaggenom arbetet med översättningen av en bok omvärldens kristdemokratiska partier fick klart förmig att denna princip drivits med framgång av vårasysterpartier nere i övriga . Genom dettablev subsidiaritetsprincipen en viktig princip ävenför de svenska kristdemokraterna.Herr talman! Den maktfördelningsprincip jag härtalar om har fått fullt genomslag inom EG. Dettahar också nämnt tidigare i debatten.Den finns fastslagen inommiljöområdet. för upp den övergripande princip genom artikel 3b. Men vihär i har ju länge levt fjärran från denkontinentala debatten, och därför känns denfortfarande ny för många i Sverige.Man kan därför som utskottsmajoriteten gör påståatt begreppet är oklart. Men, herr talman, dettakan tolkas på två sätt: antingen är själva principenoklar eller ligger det oklara i majoritetens tolkningav principen. Jag tror att det är det senare somgäller. Jag har full förståelse för att det är så.Introduktionen av en maktfördelningsprincip fårsjälvfallet ta sin tid. Låt mig bara ta ett litet exempelpå att allting har sin tid.Herr talman! Det gläder mig att villeställa upp bakom min reservation och självfalletockså att Ny demokrati gör det. Men åter tillModeraterna. hade jag en litendebatt på mednuvarande statsministern . Han var därpositiv till mitt sätt att se på subsidiaritetsprincipenmen tyckte ändå att det ''kanske inte varnödvändigt att introducera det kompliceradebegreppet''.Ett halvår senare dök det dock upp påModeraternas stämma, och väckteCarl Bildt en motion i som anknöt tillsubsidiaritetsprincipen. Med andra ord: En stundseftertanke gav beskedet att det här var viktigt attintroducera i . Jag är också övertygad om attbåde majoritet och helariksdagen kommer till samma insikt.Jag har dessutom, herr talman, under de många ochlånga åren i politiken lärt mig att ha stort tålamod.Goda idéer har faktiskt en god chans att överleva.Subsidiaritetsprincipen hör till dessa.Herr talman! Subsidiaritetsprincipen kommer ju attgälla inom de europeiska gemenskapernasgemenskapsrätt. Även om integenomförs i sin helhet, är nog de flesta övertygadeom just denna princip kommer att antas ochförstärkas inom gemenskaperna. Kritiken motMaastrichtfördraget har för övrigt stärkt dem somvill öka subsidiaritetsprincipens betydelse.Principen har också, som nämnde,fått genomslag inom den svenskafyrklöverregeringen, och den återfinns somdirektivgrund i några utredningar. Men ärligt talattycker jag inte att en så viktigmaktfördelningsprincip skall introduceras enbartpå detta sätt. Jag anser att skall få varamed om att formulera sådana viktigautgångspunkter för svensk politik. Utrikesutskottetoch har givit regeringen till känna attprincipen skall gälla inom biståndsområdet.Regionberedningen och Lokaldemokratikommitténhar, som nämnde, den i sinadirektiv. Men den övriga delen av den nationellarätten då?Syftet med min motion K223 yrkande 1 är attsubsidiaritetsprincipen skall bli en generelltvägledande princip för hela den nationella rätten.Ett stöd för min motion och därmed reservation nr1 är alltså ett uttalande om principensbetydelse för hela det politiska kompetensområdet.Herr talman! Jag yrkar alltså bifall till reservationnr 1 och i övrigt till utskottsmajoritetens skrivning.Herr talman! Visst är ordet subsidiaritet litetsvårstavat och kanske litet svårt att uttala, men detvar ordet konstitution och konstitutionsutskottockså en gång i tiden.Anf. 8 ():Herr talman! Jag skulle vilja understryka för BirgerHagård och att utskottet inte haravvisat subsidiaritetsprincipen för svensktvidkommande. Det enda som utskottet faktiskt harsagt är att det nu sitter två utredningar som skallanalysera vilka effekter subsidiaritetsprincipen kanfå för svensk lagstiftning och att vi vill vänta påutredningarnas resultat.Under lång tid har vad vi skulle kunna kallaöverhetsmodellen rått i svensk offentligmaktutövning, men under de senaste 15--20 årenhar man rört sig alltmer mot att beslut skall fattaspå lägsta möjliga nivå. Den delen av det som mankan kalla subsidiaritetsprincipen är alltså redanintroducerad i Sverige.Det är emellertid inte så enkelt som IngvarSvensson vill göra det, nämligen att subsidiaritet ärnågonting definierat och någonting som är klart ochuppfattas på samma sätt överallt i hela deneuropeiska kulturen. Subsidiaritetsprincipen harolika betydelse i skilda kulturer, och begreppet ärinte alls klart definierat.Ingvar säger att principen ingår som endel i EG:s gemenskapsrätt. Ja, de uttalanden somfinns är i allra högst grad ett uttryck för det merasydeuropeiska sättet att formulera aspirationer ochvisioner. Man uttalar en målsättning och hoppassedan att man skall fylla den med ett konkretinnehåll. har efterMaastrichtöverenskommelsen tillsatt en storkommission, som skall utreda och lägga fast vadsubsidiariteten egentligen skall innefatta. Det vet vialltså inte ännu.Subsidiariteten har sitt ursprung i katolsk etik,upplyste och om.Ja, det är alldeles riktigt, och principen betyderdefinitivt annorlunda saker i de starkt katolskaländerna. Bl.a. innebär det t.ex. på det socialaplanet att familjen är första instans i allasammanhang. Det är också det som är bakgrundentill att de sociala systemen ser ut som de gör i dekatolska länderna, med de konsekvenser detta hart.ex. för tillgången på barnomsorg.Utskottets majoritet tycker därför att det är kloktatt avvakta den analys som skall göras innan vi slårfast en princip som vi inte vet vad den innebär förden svenska rätten. Det kan ju hända att det isubsidiaritetsprincipen finns inslag som faktiskt intepassar ihop med svensk tradition och svensk kultur.Men det vet vi ju inte helt säkert förrän analysernaär gjorda och presenterade.Ingvar sade vidare attsubsidiaritetsprincipen inte skall introduceras pådet här sättet, nämligen genom en motion tillriksdagen. Jag håller helt med honom, och det görutskottet också. Skall man bifalla ett så långtgåendeyrkande som att subsidiaritetsprincipen i allastycken skall gälla för den nationella rätten, då skallman åtminstone veta vad man säger ja till.Herr talman! Jag yrkar därför avslag på reservationnr 1 och bifall till utskottets hemställan.Reservation nr 2 har Socialdemokraterna somundertecknare. troruppenbarligen att de fackliga organisationernaskunskap endast kan inhämtas om organisationernahar företrädare som sitter i styrelserna. Det måsteenligt min mening vara en alldeles felaktiguppfattning. säger att hon vidsamtal med länsarbetsnämnderna har fåttförvirrade och motstridiga besked. Jag tyckerfaktiskt att det säger mer om länsarbetsnämndernasledning än om principen att inte en styrelse skallinnehålla representanter för organisationerna. Detmåste ju ändå finnas andra kanaler för inhämtandeav dessa kunskaper och erfarenheter. Finns det ingasådana, då står det illa till medlänsarbetsnämndernas ledning.Utskottet har inte sagt vare sig det ena eller detandra om huruvida det skall sittaorganisationsföreträdare i styrelserna eller inte,utan vi vill avvakta det resultat som den utredningsom nu sitter och tittar på saken kan komma framtill.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservation 1 och 2.Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag har förståelse för att processenibland går långsamt. Det talade jag om i mittanförande.Alla principer kan missuppfattas. Demokratin harmissuppfattats på många håll i världen -- därmedinte sagt att det är något fel på demokratin i sig. Detär ett dåligt argument.Ylva sade att jag inte ville attsubsidiaritetsprincipen skulle introduceras genomen motion till . Hon måste hamissuppfattat mig. Det är närmast tvärtom. Det ärorimligt att regeringen introducerar begreppet utanriksdagens sanktion. Vad jag vill med min motionär att i sin helhet skall ge sanktion åtprincipen. Därmed skulle regeringen få legitimitetför sitt handlande.Det är synd att man inte vet vad principen innebär.Jag hoppas att det går upp förutskottsmajoriteten.Så till frågan om den sociala välfärden i ochanspelningarna på den katolska etiken.Kristdemokraterna ute i är för en generellvälfärdspolitik. Det är däremot inte liberalerna påalla ställen.Anf. 10 () replik:Herr talman! Utskottets ställningstagande beror påatt åtminstone majoriteten i utskottet vill veta vaddet är man beslutar om. Motionen innehåller enoerhört långtgående begäran, nämligen attsubsidiaritetsprincipen skall tillämpas vid allnationell lagstiftning. Vi vet inte vad det betyder förden svenska lagstiftningen. Vi vet inte i vilkenutsträckning det kan innebära att man i vissa delargår emot svensk tradition eller svensk kultur. Vi villha kunskap om detta innan vi bestämmer oss. Detär en ganska bra princip att man skall veta vad manbeslutar om innan man fattar beslut. Det ärintressant att konstatera att både exakt vet vad detta handlar om,när de tolv inte vet fullt ut vadsubsidiaritetsprincipen innebär.Anf. 11 () replik:Herr talman! Det är intressant att konstatera attutskottsmajoriteten gärna vill veta mer omsubsidiaritetsprincipen. Varför begärde man inte enutredning, så att man fick veta mer? Det tycker jagär konstigt.En princip kan gälla bara om man förstår dessinnebörd. Men arbetet med att genomföra enprincip i praktiska livet kan vara oerhört svårt ochkomplicerat. Det är inte själva principen som manangriper, utan man vill ha klart för sig vilkakonsekvenserna på de olika områdena blir rentpraktiskt.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att har förståelse för att utskottsmajoriteten villveta vad den beslutar om. Det pågår nu tvåutredningar som i sina direktiv har att utreda bl.a.subsidiaritetsprincipens konsekvenser.