prot · GF09121 · 1992-05-27 00:00:00 — Statens ingripande snedvrider nu konkurrensen inombanksfären.Kapitalbehovet i Första 7,3 miljarder kronoroch i Nordbanken ca 20--. Övrigabanker kan bli aktuella 1993--94! SE-Banken kan inom tremånader behöva 8 miljarder om Coronado går över styr!-- Strukturomvandlingen påverkas och krisen ''mörkas''(de dåliga lånen har lyfts bort).-- Sämre konkurrens medför högre räntevillkor.Utländska konkurrenter hindras att vinnamarknadsandelar.-- De övriga svenska bankerna tvingas ensamma var ochen bära sina ''dåliga lån'' balansmässigt/resultatmässigt.-- Skapar stor arbetslöshet (nedläggning av bankkontoroch personalavskedanden).Sämre konkurrens är lika med högre räntevillkor.Utländska konkurrenter hindras från att vinnamarknadsandelar i Sverige.De övriga svenska bankerna tvingas ensamma varoch en att bära sina ''dåliga lån'' balansmässigt ochresultatmässigt.Stor arbetslöshet skapas då bankkontor läggs ned.Jag skall säga något om bankernas kapitalbehov1993--1995. --storakreditförlutser kommer bankerna -- närkonjunkturen vänder uppåt 1993 -- att kräva rejälakapitaltillskott för att uppfyllakapitaltäckningsreglerna.Om bankerna ej lyckas attrahera nytt kapital, kankonjunkturuppgången i motarbetas avdåligt kreditutrymme i banksektorn. Därvidäventyras även sysselsättningen på såväl kort sommedellång sikt.Således uppkommer frågan om vem som skall satsadet nya erforderliga riskkapitalet i banksektorn.Nuvarande ägarstruktur kanske ej räcker till.Risk finns således att hela bankägandet kommer attinstitutionaliseras. Inga privatpersoner kan kvarståsom aktieägare . Det är enrysare!Jag skall vidare säga något om behovet av ettinsättarskydd för banksparare. kommeratt innebära att bankerna får en stark konkurrensfrån obligationssparandet, som ger 10--11 %årlig ränta. Om inflationen blir blirrealräntan hela 7--, den högsta . Om bankerna skall kunna hävdasig i fortsättningen i konkurrensen om insättarnasmedel erfordras ett garanterat insättarskydd iframtiden. Hur detta skall utformas i realitetenkommer att klarna enligt källor frånbanksektorn, som därvid kan tänka sig ett närasamarbete med regeringen.Jag vill visa på ett hotfullt perspektiv. Staten ärredan hundraprocentig ägare av Nordbanken ochhar av aktierna i somsäkerhet för stödpaketet till Första Sparbanken.Om oturen är framme behövs det ettstödpaket till , och . Försäkringsbolagssektornlever ett farligt liv med en smal kapitalbas motbakgrunden av stora kreditförluster, nedgång avaktie- och fastighetsvärden, osv.Risk föreligger att den borgerliga regeringen går tillhistorien som den som socialiserade hela bank- ochförsäkringsbolagssektorn.Sammanfattningsvis kan jag konstatera attbankmarknaden är i stort behov av ett ''letter ofintent'' från regeringen där det klart uttalas hurregeringen kommer att ställa sig till framtidapenningkrav från andra banker med akutaproblem. Ett dylikt uttalande är nödvändigt för attstilla den oro som finns hos såväl välskötta bankersom den banksparande allmänheten.Vi anser vidare att den vanskötsel somfinansinspektionen tillåtit i Nordbanken måste ledatill personbyten.Vi ser gärna att det tillsätts enantikorruptionskommission som ser över detta ochidentifierar de skyldiga. Man kan gärna börja medGotabanken och dess tidigare ägare.Jag yrkar att regeringen ges i uppgift att utandröjsmål privatisera Nordbanken.Med det anförda yrkar jag att propositionen avslås.Anf. 59 ():Herr talman! Om hade trott attdessa synpunkter hade varit värdefulla förbehandlingen av detta ärende, hade hannaturligtvis utnyttjat sin rätt att motionera, så attutskottet hade fått ta del av dessa synpunter somhan tydligen upplever som mycket värdefulla. Dethar han inte gjort. Inga motioner har väckts medanledning av detta ärende. Det är ett enigtutskottsbetänkande.Jag kan däremot konstatera att den långa litaniasom vi har hört är ett utdrag från en motion somgäller ett helt annat ärende, nämligen Nordbanken.Det säger väl allt om betydelsen av vad StenSöderberg nu har sagt.Jag yrkar bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § Tilläggsbudget II till statsbudgeten /92Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1991/92:AU14 Tilläggsbudget II till statsbudgetenför /92 (prop. 1991/92:125 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § Ändrade tillståndsregler förepersonaladministrativa personregisterFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU22 Ändrade tillståndsregler förpersonaladministrativa personregister (prop.1991/92:126).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § Socialavgifter på vissa förmåner, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU32 Socialavgifter på vissa förmåner,m.m. 1991/92:129).Anf. 60 ():Herr talman! Genom skattereformen gjordesbeskattningen av olika former av löneförmåner merlikformig och neutral. Syftet var att få en bredareskattebas och att uppnå en rättvisare skattemässigbehandling av löneinkomster och andralöneförmåner. Detta har också uppnåtts, även omförmånsvärdet i vissa fall, t.ex. bilförmån, harvärderats enligt schablonregler.I det här aktuella betänkandet behandlas bl.a.frågan om jämkning av förmånsvärdet förbilförmån och därmed underlaget för socialaavgifter och arbetsgivaravgifter. En annan frågasom tas upp är ett förslag om undantag föranställdas förmånsbeskattning vid förvärv av aktieri det företag där de är anställda.När det gäller bilförmån innebar detschabloniserade systemet för värdering enbetydande förenkling. Det åsatta värdet ligger tillgrund för preliminärskatt och arbetsgivaravgifter.Om synnerliga skäl föreligger för jämkning avförmånsvärdet kan den skattskyldige vända sig tillskattemyndigheten och begära beslut omjämkning. Av förenklingsskäl har en sådanjämkning tidigare inte påverkat underlaget förarbetsgivaravgifter, vilket nu föreslås. I det nuföreliggande förslaget ges också arbetsgivare rättatt ansöka om jämkning för anställdas bilförmån.Vi anser att det är principiellt riktigt att skatteregleroch regler för sociala avgifter är likformiga. Men enförutsättning för schablonregeln är att de relativtgenerösa reglerna för bilförmån skall kunna jämkasendast i mycket speciella undantagsfall.I propositionen som utskottet behandlat sägs attjämkning av förmånsvärdet förekommer ofta ochatt det också kan var fråga om stora belopp. Dettatar naturligtvis bort en stor del av deförenklingsvinster som var avsikten medschablonreglerna.I stället för att nu ytterligare ökajämkningsmöjligheterna, bör enligt vår mening denuvarande reglerna ses över i syfte att minska dettotala antalet jämkningar. Detta bör ges regeringentill känna. Jag yrkar därför bifall tillreservation 1.Vi har även reserverat oss mot förslaget att utvidgaundantaget från förmånsbeskattning när det gällerköp av aktier och konvertibler i icke börsnoteradeföretag till att omfatta alla slag av aktier ochnoterade värdepapper.Detta är enligt vår uppfattning ett klart avsteg frånprincipen om en likformig beskattning. Ges denanställde en förmån i form av att erbjudande attköpa aktier i det egna företaget till ett pris somunderstiger marknadsvärdet, bör han ocksåbeskattas för den förmånen. I annat fall uppstår enorättvisa gentemot andra som inte kan få del avmotsvarande förmåner.Den nuvarande undantagsregeln motiveras med attvärdet på icke noterade aktier ofta är svårt attfastställa. Någon sådan svårighet föreligger inte förnoterade värdepapper som står under marknadensvärdering och kontroll. Jag yrkar därför bifall tillreservation 2.Herr talman! I övrigt yrkar jag bifall till hemställani betänkandet.Anf. 61 ():Herr talman! När det gäller skatteutskottetsbetänkande nr 32 är det framför allt två frågor somkommer att debatteras här i kammaren. Det gällerbeskattningen av bilförmåner och möjligheten attslippa full beskattning vid aktieköp.Vänsterpartiet deltog inte vid slutjusteringen pågrund av att jag som representant förVänsterpartiet var ute på en riksdagsresa.Vi får därför ta upp våra meningsyttringar här ikammaren.När det gäller den första frågan, som alltså gällerbilförmånerna, handlar det framför allt omtaxinäringen. Vi menar att det är rimligt att, oavsettbolagsform eller annan associationsform förföretaget i fråga, ha samma regler. Därför kan viacceptera propositionen i denna del.Jag vill dock säga att beskattningen av bilförmånerär mycket generös. Reglerna bör ses över. För attväldigt tydligt visa, herr talman, vad jag menar villjag säga att jag på en utrikes resa --resan var icke arrangerad av -- stötte påen, skulle jag vilja säga, glad galosch. Själv hade jagrest till platsen med tåg. Den här personen, ensvensk, frågade: Vill du låna min bil och åka in tillstan? Jag tyckte inte att jag så lättvindigt kundelåna något som är en annans egendom. En olyckakunde ju inträffa. Men mannen sade: Det göringenting. Ta min bil. Den är alldeles gratis. Det ären firmabil. Jag betalar ingenting, inte ens om dukrockar.Just det förhållandet att man helt gratis kan åkaomkring, så är det faktiskt, på skattebetalarnasbekostnad är orimligt. Visst behövs det en översynav förmånsbeskattningen liksom en skärpning idetta sammanhang. Det har vi i Vänsterpartietockså motionerat om. Även representanter förandra partier har tagit upp frågan, t.ex.representanter för Centern.Det lönar sig faktiskt att väcka motioner. Detviktigaste är dock inte att en väckt motion bifalleshär i kammaren, utan det viktigaste är attregeringen tar intryck av det som framförs och attden sedan lägger fram en proposition. Det gäller juatt skapa en enighet i de olika frågorna.Finansdepartementet har tillsatt en utredning isyfte att skärpa förmånsbeskattningen, och jag ärmycket nöjd med den utvecklingen.Vad sedan gäller beskattningen av anställdasaktieköp har redan kommenteratoch argumenterat mot föreslagen förändringbeträffande gällande rätt. Vi i harväckt en motion där vi noterar att övervägandena ipropositionen i dessa delar är så knapphändiga attdet inte är möjligt att överblicka problem i andrahänseenden.Vid en privatisering av gemensam, statlig,egendom skall de anställda naturligtvis hamöjlighet att ta del av olika aktieerbjudanden. Mendetta måste ske på ett sådant sätt att inte vidlyftigaskatteförmåner beviljas vissa grupper. Vi stödjerden socialdemokratiska reservationen i dettaavseende och yrkar alltså bifall till denna.Vidare säger vi i vår motion att det finns anledningatt ändra på en punkt i gällande rätt. Det gällermöjligheten att jämställa en bolagsstyrelse med deanställda. Vi menar att det är ett felaktigt synsätt.Kammarens ledamöter bör nog betänka att detförekommer stark kritik ute i samhället, utifrån deerfarenheter som gjorts , mot attbolagsstyrelser och ledande personer i företag harfallskärmsvillkor och över huvud taget mycketförmånliga villkor för egen del. Motiveringenbrukar ju vara att de här personerna har en mycketutsatt situation och att de har att fatta svåra ochtunga beslut. Därför skall de ha rejält betalt för sittjobb. Jo, de skall de kanske ha. Men då skall deockså ta risker, och dessutom skall deras godainkomster beskattas. De här personerna skall inteha särskilda förmåner.I och för sig finns det inte något formellt s.k.delikatessjäv beträffande den ordning som gäller.Men jag menar att det finns ett moraliskt jäv närdet gäller bolagsstyrelser som beslutar omemissioner och möjligheter till aktieköp och somfår del av särskilda skattelättnader. Därför menarvi att anvisningarna i den delen skall strykas.Utskottet säger att den tekniska utformning som vihar föreslagit skulle kunna innebära attspärreglerna mjukas upp.Vi gör inte samma bedömning som utskottet. Jagmåste, som jag redan sagt, erkänna att vi iVänsterpartiet inte var med då utskottetslutbehandlade frågan. Vi har således inte hört allajuridiska argument. Men det är inte så viktigt, förjag känner ju till majoritetsförhållandena här ikammaren.Tidigare när vi har krävt en skärpning avbeskattningen av bilförmåner har det blivit avslag.På samma sätt förväntar jag mig att man påregeringssidan skall inse att det icke är rimligt attbevilja bolagsstyrelser särskilda förmåner när detgäller aktieköp i det egna företaget. Det handlar juom en skattesubvention för att bolagsledningenskall få del av förmåner som man faktiskt självbeslutar att man skall ha. Det förhållandet ärorimligt. Jag tror att regeringen med tiden kommeratt inse detta.Herr talman! Jag framställer inte något formelltyrkande i denna fråga. Men jag poängterar att viåterkommer till dessa saker. Vi vill se till att det bliren bättre etik även i bolagsstyrelserna.Anf. 62 ():Herr talman! talare har något beskrivitvad det aktuella betänkandet handlar om. Jag nöjermig därför med några kommentarer kring det somhar sagts här.Först gäller det socialavgifterna beträffandenaturaförmåner. Jag tycker att det är riktigt att vifår en symmetri i och med att jämkningsunderlagetminskas även vad gäller arbetsgivaravgifterna.Därom är vi eniga. Därmed åstadkommes denkostnadsneutralitet som vi eftersträvar. Det kaninte vara rimligt att skattereglerna skall styra valetav bolagsform.Lars tog upp frågan om bilförmåner ilitet vidare bemärkelse än utskottet. Han talar omen mycket generös förmånsbeskattning. Delvishåller jag med honom i det avseendet. I ytterkantenså att säga av en schablon kan det förekomma attvissa får en generös behandling. Men å andra sidanfår vi inte glömma att exempelvis en resande, somverkligen använder sin bil väldigt mycket i tjänsten,kanske inte har möjlighet att över huvud tagetanvända bilen privat. Vederbörande får faktisktbetala för att använda bilen i tjänsten. I den härfamiljen kan det dessutom förhålla sig på det visetatt också hemmavarande i familjen måste ha en bil.I sådana fall blir faktiskt bilförmånen en nackdel.Har man bara litet användning av bilen privat ärdenna beskattningsform således alls inte generös.Men när det gäller exempelvis den person som LarsBäckström träffade i kan beskattningennaturligtvis uppfattas som generös. Iutredningsuppdraget ligger ju också översynen avnaturaförmånerna. Då tas även den här biten upp.I tittar man -- som LarsBäckström mycket riktigt sade -- för närvarandeinternt speciellt på de här förhållandena.När det sedan gäller de anställdas aktieförvärvföreslår vi en utvidgning av den regel som i vissa fallundantar anställdas förvärv av värdepapper frånförmånsbeskattning. Här kan vi nog konstatera enganska olikartad principiell syn på aktierna. EnligtLars handlar aktieinnehavet om att mantillskansar sig generösa förmåner. Men jag menaratt aktieägandet faktiskt innebär att ett riskkapitaltillskjuts. Mot bakgrund av den uppgång som varpå börsen kan man kanske förståLars synpunkt. Men när läget påbörsen och i näringslivet har förändrats får man inteautomatiskt förmåner -- nu handlar det om ettriskkapital på ett annat sätt. Det tycker vi ärvärdefullt att notera.Vi tycker också att det är värdefullt att de anställdai företagen får möjlighet att bli delägare. I det härsammanhanget skall vi komma ihåg att det finnsbegränsningsregler, som framgår av utskottetsbetänkande. Därför kan det inte bli fråga om utnyttjar det här alldeles för mycket. Även idet här fallet tycker jag alltså att utskottet så attsäga har hamnat rätt.Lars tar också upp förmåner inäringslivet i allmänhet vad gäller fallskärmsavtaloch sådana saker. Det ligger utanför det somutskottet skall behandla. Det är endiskussion som vi kan föra i ett annat samanhang.Det handlar inte om beskattningsreglerna föraktieförvärv.Sammanfattningsvis vill jag, herr talman, yrkabifall till utskottets hemställan.Anf. 63 ():Herr talman! När det gäller underlaget för desociala avgifterna är vi överens om i utskottet attdet skall vara detsamma som förmånsvärdet iövrigt.Det är naturligtvis också bra attfinansdepartementet skall se över bilförmånernaför att precisera förmånsvärdet och beskattningen.Men i det sammanhanget är det fel signaler att förstöka möjligheterna för jämkning av förmånsvärdetför att sedan starta en utredning om huruvida manskall kunna skärpa samma beskattning. Det ärockså viktigt att slår fast att dennautredning inte får leda till någon ytterligareurholkning av likformigheten och neutraliteten ibeskattningen mellan löner och förmåner.Enligt vår mening bör regeringen därför snarastlägga fram förslag som avgränsar och begränsarjämkningsmöjligheterna till verkligt speciella skäl.Man skall gärna också skärpa beskattningen i de falldär utnyttjandet av förmånen är uppenbart störreän schablonvärdet. Vi menar att bör geregeringen detta till känna.När det gäller försäljningen av aktier till anställda,vilken också är kopplad till privatiseringen avstatliga företag, måste jag fråga avsikten är att vår gemensamma egendom skallrealiseras bort. Detta blir fallet endast vid enförsäljning där priset är lägre än marknadsvärdet.Om den skall realiseras bort, varför skall detta skemed hjälp av skattesubventioner?Anf. 64 ()replik:Herr talman! Det är två diskussioner som vi för närdet gäller bilförmåner. Den ena rör det som tas uppi bl.a. Bækkevolds utredning. Den andra rör detsom vi skall göra för att få ordning påden asymmetri som råder vad beträffarberäkningen av de sociala avgifterna. Vissabranscher, taxinäringen har nämnts, har väldigaproblem i detta sammanhang. Vi tycker att det ärangeläget att detta rättas till, så att inteskattesystemet styr valet av bolagsform. I övrigt fårvi anledning att återkomma till bilförmånerna närde utredningar som är tillsatta hararbetat färdigt.Beträffande förmånen att förvärva aktier i ettföretag där man själv är anställd skall vi kommaihåg att det blir ett lägre pris vid förvärvet. Men försälja aktierna i ett senare läge blirunderlaget för beskattningen av reavinsten större.Förmånen kan faktiskt diskuteras även ur densynpunkten. Då kanske det inte ställer sig likaförmånligt. Jag vill också understryka att det finnsbegränsningsregler för i vilken utsträckning mankan förvärva aktier. De framgår av utskottetsbetänkande.Anf. 65 () replik:Herr talman! Vi får återkomma i frågan ombilförmåner när vi eventuellt får material frånregeringen. Det viktiga är att slå fast att denutredning och översyn som görs inte får leda til enurholkning av likformigheten i skattesystemet.Vid försäljning av aktier, bedömning av derasmarknadsvärde och en uppskjuten skatt föreliggerett allvarligt brott mot likformigheten ibeskattningen. Det förvånar mig litet att CarlFredrik inte har förtroende för att marknadenkan klara en av de mest grundläggande uppgifternaför marknaden, att fastställa ett korrektmarknadsmässigt pris på aktier. Ert parti brukar iandra sammanhang tala om marknadensförträfflighet och överlägsenhet.Anf. 66 ()replik:Herr talman! Jag vill upprepa att jag tycker att detär viktigt att det blir möjligt för anställda att blidelägare i de företag där de verkar. Den härbestämmelsen innebär bara en smärre utvidgningav de nuvarande reglerna, som gör att ävenanställda i börsnoterade bolag får den möjligheten.Det tycker vi är viktigt av principiella skäl.Anf. 67 ():Herr talman! undrar om inte jaginsåg att förvärvandet av aktier var ett risktagande.Det inser jag. 80-talets utveckling, valparnas lek,har visat att det är ett högt risktagande för mångasmåaktiesparare. Många anställda som köpte aktieri förlorade ganska mycket. Jodå, närvalparna leker är det några som blir utsatta.Men det vi talar om här är att om man får förmånenatt köpa aktier till underpris, på särskilt förmånligavillkor, bör denna förmån beskattas. Det är det somvi påtalar. I annat fall rör det sig om en form avskattesubvention.Förmåner bör beskattas. Det är bra om vi har ettenkelt, likformigt skattesystem. Men dennaregering bygger in mer och mer undantag, såreglerna kommer snart att vara undantagen i detskattesystem som ni bygger upp. Regeringen är påväg åt fel håll med detta. Det är detta vi vill slå fastoch att vi skall beskatta förmåner.Bolagsledningarna har klarat sig ganska bra. Dehar rätt god överblick över marknadsläget. Att deskall få köpa aktier till underpris och sedan ha enskattesubvention för detta tycker jag är stötande.De är vanligtvis rikligen lönemässigt belönade försitt styrelseuppdrag och bör sedan inte ha extraskattesubventioner när de tilldelar sig självaförmånen att köpa aktier under marknadsvärdet.Det är vår poäng.Anf. 68 ():Herr talman! Jag vill säga några ord med anledningav inlägg. Det väsentliga medförändringen är bl.a. att vi vill att småaktieägareskall få del av de här möjligheterna och att ägandetpå det viset skall spridas. Det är det som vi tyckerär angeläget.Uppenbarligen finns det också anledning attrepetera att det finns en begränsningsregel somsäger att förvärv skall gälla maximalt . Denregeln i kombination med de andra reglerna gör attdet ine föreligger en sådan risk som om, att bolagsledningar och andra skalltillförskansa sig förmåner utöver vad som kan varaberättigat. Köper man stora aktieposter är detandra regler som gäller.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande utbildningsutskottetsbetänkanden /92:UbU20, UbU23 och UbU28,näringsutskottets betänkanden /92:NU29,NU31 och NU34, arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /92:AU14, konstitutionsutskottetsbetänkande /92:KU22 samt skatteutskottetsbetänkande /92:SkU32.Utbildningsutskottes betänkande UbU20Mom. 1 (skolpolitiska utgångspunkter förlärarutbildningen)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot135 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (skolans värdemässiga grund)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot134 för reservation 2 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 4 (krav på lärarutbildnignen)Utskottets hemställan -- som ställdes mot motion1991/92:Ub39 av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 5 (examensbeskrivningar ochexaminationsrätt)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 7 (individuella studieprogram)Utskottets hemställan -- som ställdes mot motion1991/92:Ub39 av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 8 (principer för lärararcertifikat)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot136 för reservation 5 av m.fl.Mom. 21 (påbyggnadslinje om 20 poäng för lärareför grundläggande utbildning av vuxna, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot135 för reservation 9 av m.fl.Mom. 31 (forskning med anknytning tilllärarutbildningen, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot135 för reservation 13 av m.fl.Mom. 32 (högskolan för lärarutbildning iStockholm)Reservation 14 av m.fl. biföllsmed 160 röster mot 146 för utskottets hemställan. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 37 (planeringsramar förgrundskollärarlinjens inriktning mot årskurserna4--9)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot130 för reservation 16 av m.fl. 7ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU23Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU28Mom. 6 (beslut om elevs mottagande i särskola)Först biträddes reservation 1 av . -- som ställdes mot utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 1991/92:Ub60 av imotsvarande del -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 160röster mot 138 för reservation 1 av m.fl. 9 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 15 (vissa personalfrågor)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot135 för reservation 2 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU29Mom. 1 (utredningar m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot133 för reservation 1 av m.fl.Mom. 7 (avveckling av )Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot132 för reservation 2 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU31Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU34Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 2för det av under överläggningenframförda yrkandet om avslag på propositionen.