prot · GG097 · 1992-10-15 00:00:00 — Ifortsättningen väljer jag att kalla det för svenskaföretagares inlärda hjälplöshet.Den yttrar sig i att de i stället för att angripa deproblem som verkligheten ställer dem inför, skickarfram sina professionella gråtare i den offentligadebatten och ber om ett bättre klimat, dvs. att deutan större ansträngningar eller omställningar förevigt skall kunna tjäna pengar.Moderaterna, , i viss mån , ochNy demokrati har underblåst denna inställning,som partierna hämtat sin näring ur den.Jag vänder mig här till , och är ett nationellt intresse att denna de svenskaföretagarnas inlärda hjälplöshet bryts. Jag inser attdet är svårt. Mycket tyder på att verkligheten intehar så stort inflytande på den inställningen. Detbehövs impulser utifrån. Givetvis behövs utländskainvesteringar, utländskt kapital. Det skall jagåterkomma till. Men det behövs också en annankultur, ett annat management.Det är betecknande att ,under den nye chefen , lyckades deanställda på i ökaproduktionen med och pressa nerkorttidsfrånvaron från höga siffror till undereuropeiskt genomsnitt. Det beror i storutsträckning på bra och fördomsfrittmanagement -- en företagsledare som angriperproblemen och inte i första hand längtar sig bort tillgolfbanan eller segelbåten.Det gäller för regeringen att inte ge efter för deprofessionella gråtarna. Det behövs inhemsk ochutländsk konkurrens och tuffa krav.Herr talman! Regeringen har gjort stor skadagenom att skapa oro i riskkapitalförsörjningen. Detgäller i allmänhet, men i synnerhet för små ochmedelstora företag. /92 har idetta avseende varit ett förlorat år.Genom att staten nu i praktiken äger tre bankerfinns det stora möjligheter att påverka räntenivånoch tillgången på kapital. Som ägare tillNordbanken bör vi ge budskapet till banken:Konkurrera med räntorna! Var inte överdrivetförsiktig vid kreditprövning!SAF har visat att 3 500 långsiktigt livskraftigaföretag av bankerna har knuffats över konkursenskant. Det motsvarar ca 35 000 anställda.Skaffa en utländsk ägare till t.ex. Gotabankenskontorsnät, så att konkurrensen och kompetensenökar!Herr talman! För att svenskt näringsliv inteohjälpligt skall hamna på efterkälken krävs enmålmedveten satsning på miljö- och energiteknikoch på miljöanpassad produktion. Detta måsteständigt upprepas. och kds -- jag troratt det är som talar för kds här -- harsom regeringens särskilda miljösamvete varitoförlåtligt svaga.Inte ens , när fem kärnkraftverk är avställda pågrund av bristande säkerhet, händer något.Utbyggnaden av vindkraft har avstannat helt. Iandra länder satsar man.Internationellt går kärnkraften kräftgång, men iSverige tror politikerna fortfarande på den säkrasvenska kärnkraften. När skall ni vakna?Det som krävs nu är att alla subventioner tillkärnkraften tas bort. Stödet måste föras över tillvindkraft och biobränslen, till effektivisering ochsparande.Kds och är oförlåtligt passiva i regeringen.Odd -- Socialdemokraterna har också ettansvar genom sin energiöverenskommelse, somsaknar trovärdighet och därmed bidrar till fortsattoklarhet om energipolitiken.Sverige måste som andra länder satsa på nationellaFoU-program inom framtidsområden. Miljö- ochenergiteknik och bioteknik är några uppenbarasådana exempel.Odd talade om produktionskapacitetsom föröddes i lågkonjunkturen, ellerdepressionen, som han sade. Jag vill lyfta framVolvos som någonting uniktsvenskt, i betydelsen någonting bra. Det är enframtidssatsning som måste få leva kvar, bevarasoch utvecklas.Anf. 170 ():Herr talman! Låt mig börja med att kortkommentera anförande, som jagupplevde som litet märkligt, med detta ständigaupprepande av att näringsministern inte ärnärvarande vid debatten.I och för sig kan jag hålla med om att det alltid ärbra när ministrarna är närvarande i kammaren vidde debatter som berör dem, men i det här fallet ärnäringsministern i sedan en veckatillbaka, och hans uppgift där är att främja svenskexport. Det är möjligt att han trots allt har gjort denbedömningen att han på det sättet gör större nyttadär än genom att vara närvarande vid den härdebatten, men det får han ju själv svara för.Jag ville bara lämna denna upplysning till OddEngström, eftersom jag räknade till att hanefterlyste näringsministern sju gånger.Herr talman! av allmänpolitiskdebatt har den ena talaren efter den andra beskrivithur jobb försvinner dag för dag inom snart sagt allabranscher och företag runt om i landet, samtidigtsom det inte på långt när återskapas nya företag ochnya jobb i samma takt. Resultatet blir en ständigtstigande arbetslöshet. Vi är nu inne i detarbetslöshetens stålbad som taladeom för två, sedan.Vår viktigaste uppgift nu är att skapaförutsättningar för investeringar och nyföretagandeoch även bevarande och utveckling av godabefintliga företag.Krisuppgörelsen mellan regeringen ochsocialdemokraterna är en viktig del av detta arbete,men vi måste också satsa på en politik somstimulerar och river bort tillväxthinder för denprivata, konkurrensutsatta sektorn och vidgar dessutrymme.I alltför har höga skatter, regleringar,snedvridande subventioner och monopol verkathindrande på företagandet och tillväxten i sitt första regeringsår har den borgerligaregeringen fått igenom en rad beslut somunderlättar för främst små och medelstoraföretag -- just den typ av företag som haralldeles för få av, vilket man lätt inser om man gören jämförelse med andra industriländer. Små- ochnyföretagandet måste få en renässans under denärmaste åren. Det är här som de nyamöjligheterna och de nya jobben kommer attfinnas.Regeringen prioriterar nu fyra viktiga områdeninom näringspolitiken. Det första är små- ochtillväxtföretagen.Under förra togs beslut om borttagandeav skatten på arbetande kapital och sänkning avarvs- och gåvoskatterna. kommeren proposition med förslag till ytterligareskatteförändringar för främst småföretagen.Sänkningen av arbetsgivaravgiften betyder mest försmå och medelstora företag. Skatte- ochavgiftssänkningar frigör kapital som kan investerasi företagen.De nya riskkapitalbolag som föreslås i enproposition som redan är lagd på bordskapar en av fem största privatamarknader för riskkapital till små och medelstoraföretag. Vi får dessutom en proposition omnyföretagarlån, som koncentrerar statens insatserjust till startandet av företag. Arbete pågår ocksåför att ytterligare avreglera, avbyråkratisera ochförenkla regelverket för främst småföretag.Det andra området innefattar marknad ochkonkurrens. Vi vet att fri konkurrens gereffektivitet och valfrihet. En ny konkurrenslag sombygger på föreläggs inomkort. Vi har fått en ny och starkarekonkurrensmyndighet. Vi skall avreglera monopol-och oligopolmarknader inom såväl privat somoffentlig verksamhet. Detta öppnar förnyföretagande och större effektivitet.Det tredje området är privatisering av statligaföretag. Detta är en viktig strukturreform. Dentydliggör statens roll, skapar fasta spelregler ochsprider ägandet. Det kapital som inströmmar tillstatskassan skall användas för investeringar iinfrastrukturen -- vägar, järnvägar, flygplatser,telekommunikationer osv.Hittills har fyra företag sålts. Just nu råder ettmoratorium, men förberedelsearbetet för fortsattaprivatiseringar pågår inom ,och när marknadsläget förbättrats får vi räkna medatt nya erbjudanden kan komma i enlighet medprivatiseringspropositionen.Det fjärde området är forskning och utveckling. Enutökad satsning på industrirelaterad forskning ochutveckling kan förväntas i vårensforskningsproposition. Deltagande i EG:sforsknings- och utvecklingsarbete är därvid enviktig del. Inrättandet av s.k. spetsuniversitet somligger i den absoluta forskningsfronten för tekniskforskning kommer att ge resultat på sikt.Herr talman! Med hänsyn till den mycket djupalågkonjunkturen och de för dagen enormt högaräntorna kan det ta tid innan dessa generellaåtgärder börjar verka fullt ut. Men det finns ocksåpositiva signaler, som visar att det går att få i gångnäringslivet igen och att vi kan hoppas på ettnystartande i stor omfattning.Anf. 171 () replik:Herr talman! har förts in i ett mycketallvarligt läge. Detta är därför när det ställsmycket stora krav på det politiska ledarskapet. Dethar också kommit till uttryck under de senasteveckornas ansträngningar att åstadkomma politiskaöverenskommelser. För mig liksom för mångaandra är dessa uttryck för ett riktigt ochrespektingivande politiskt ledarskap.En del i detta ledarskap som krävs är attregeringen är närvarande i när riksdagenmed sin allmänpolitiska debatt försöker att brettgenomlysa förhållandena i landet och att vidgaperspektiven.Näringsministern sägs göra nytta i . Detstatsråd som har avdelats för att i första hand varaden som svarar för svensk utrikeshandel och tillikaEuropaminister, , har gjort en heltannan bedömning än näringsministern. Han harvalt att vara närvarande i meningsutbytet här iriksdagen. Det hedrar honom.Det är ingen formsak för mig huruvida ett statsrådär närvarande eller inte när viktiga frågor påvederbörandes verksamhetsområde, som dessutombefinner sig i allvarlig kris, skall diskuteras. Denproblematiken är högst reell. Man väljer att varafrånvarande när det skall föras en viktig politiskdiskussion.Huruvida näringsministern gör nytta i Sydostasieneller inte uppfattar jag som irrelevant.Anf. 172 () replik:Herr talman! återkommer tillnäringsministerns frånvaro här. Jag kan i och för sigha en förståelse för synpunkterna. När vi var iopposition klagade vi ofta och tyckte att det varberättigade klagomål, när de socialdemokratiskastatsråden inte var närvarande vid motsvarandedebatter. Detta är litet av ett problem mellanoppositionen och regeringssidan.Anf. 173 () replik:Herr talman! Jag tror att det var mycket ovanligt attsocialdemokratiska statsråd var frånvarande närdet verksamhetsområde för vilket de hade att svarai regeringen befann sig i akut kris.Det handlar nu om att hundratals företag under denhär vintern hotas av att slås ut och att därmed enviktig del av svenskt näringsliv utarmas. Omministern då är frånvarande uppfattar jag så, inte ser lägets allvar och att man i mer än enbemärkelse är frånvarande i debatten. Jag vågarupprepa vad jag sagt: Det kan vara ettuttryck för att man uppfattar näringspolitik sombegränsad till att sälja ut statliga företag till privataintressen.Anf. 174 () replik:Herr talman! Mycket kort: Man kan säkerligen iriksdagens protokoll följa hurföreträdare för oppositionen har efterlystsocialdemokratiska statsråd i de här debatterna.Man påpekade ofta att ministern inte varnärvarande vid den eller den debatten. Jag tror attdetta förekom i samma utsträckning som varit falletunder de här två dagarnas debatt.Med all respekt för kapacitet ochden vikt han skulle ha lagt vid den debatt han skulleha haft om näringsministen hade varit här, vidhållerjag att jag tror att näringsministern gör mer nytta iSydostasien.Anf. 175 ():Herr talman! Jag funderade just över varför OddEngström skulle inleda den näringspolitiskadebatten. Han har besökt ettföretag! Han har upptäckt att det är kris ibranschen. Det var kanske första gången som hanbesökte ett företag.Det är märkligt att , då det rådde en högkonjunkturunder , kunde den regeringen inte stärka detsvenska näringslivet, utan det var sårbart närkonjunkturen svängde. I stället lade man på olikapålagor. Man började med löntagarfonderna.Sedan lade man på flera olika slags skatter ochpålagor på företagen. Man skapade ettföretagsklimat i som gjorde att företagenflydde landet. Företagarna ville inte investera iSverige, utan gjorde det i stället utomlands. Det varett stort problem . Före valet 1991skedde det en stor utslagning av företag. Där varmer än 100 konkurser . Var fanns densocialdemokratiska industriministern då?Jag hade tänkt att säga några ord om den friakonkurrensens betydelse och behovet av en skärptkonkurrenslagstiftning.Sverige är ett av världens dyraste länder. Vid enjämförelse med länderna i finner man attpriserna på de allra flesta håll är lägre än här iSverige.Vi tjänar inte mer än andra, men vi har högrelevnadskostnader, vilket gör att vårlevnadsstandard försämras. Under en stor del avefterkrigstiden räknades som det nästrikaste landet på jorden efter . Ännu i börjanpå hade världens näst högstaBNP per invånare.Men därefter har den svenska inkomstutvecklingensackat efter kraftigt. Vi är ett ungefärligengenomsnittligt land. Uppgifter från visar attSverige nu halkat ner från en sjätteplats av de 15rikaste industriländerna till en deladtiondeplats . Och vi är på väg ner motbottenskiktet bland traditionella industriländer.Vi har i höga priser inom många områden.Studie efter studie från bl.a. SPK visar att en viktigförklaring är att konkurrensen är dålig inom främstdessa områden. säger också attökad konkurrens är av avgörande betydelse för attöka välfärden i , och detta gäller bådeoffentlig och privat sektor.Detta är i och för sig ingen nyhet för oss. År efterår har vi i liberalerna framhållitbetydelsen av ökad konkurrens -- inte minst inomden offentliga sektorn. Detsamma har gjorts avövriga borgerliga partier, och det har lika ihärdigtmotsagts av socialdemokrater och vänsterpartister.Det är just inom den offentliga sektorn som bristenpå konkurrens är allra störst. På många områdenhar konsumenten ingen möjlighet till eget val. Dennya epok som inleds med fri etableringsrätt inomvård, omsorg och utbildning är av avgörandebetydelse för att få riktig konkurrens även inomdessa sektorer.Men också i näringslivet råder brist på konkurrens.Det framgår tydligt att det är just inom områdendär staten har lagt sig i marknadsekonomin genomregleringar och subventioner som konkurrensenfungerar sämst. Därför är avregleringar inomlivsmedelsproduktionen och minskadebostadssubventioner ett viktigt led i strävan mot frikonkurrens. Att sedan omställningen från ettreglerat förhållande till ett marknadsekonomisktoch konkurrensutsatt förhållande är svår är välkänt.Den bästa garantin för en fungerande frikonkurrens är en stor småföretagssektor. För frikonkurrens bygger på principen att bara de nöjdakunderna kommer tillbaka. Fri konkurrens germakten till konsumenterna. I småföretagen ärsignalvägarna korta mellan producent ochkonsument. Där kan man säga att efterfrågan påvaror och tjänster styr tillgången. I justsmåföretagen sker detta med kort varsel.Därför är regeringens småföretagspolitik såangelägen, med satsningar på att stärka företagenoch att förbättra villkoren för småföretagen.Tillgången till riskkapital är viktig samt villkor somskapar bättre överlevnadsmöjligheter under deförsta kämpiga åren. kommer en propositionom s.k. EKH-lån för nyföretagande, och nukommer också en proposition om nykonkurrenslagstiftning.Vi i näringsutskottet kommer att få behandla dessapropositioner. Det blir alltså tillfällen att diskuteradetaljerna . Men utgångspunkten är givetvisatt vi i behöver en skärptkonkurrenslagstiftning. Det är också viktigt medharmonisering till EG-regler. Men det är inte detsom är det största skälet. Den nyakonkurrenslagen -- som vi i gärna hadesett blivit litet tuffare -- införs inte i första hand avEG-skäl, utan för att få ett vitalare svensktnäringsliv.Anf. 176 () replik:Herr talman! tror sig förstå att jagför första gången har besökt ett företag. Ack, ja!Jag har nog trampat fler fabriksgolv än GudrunNorberg riktigt kan föreställa sig.Jag tar också min del, och mitt partis del, avansvaret för den situation som råder i Sverige.Låt mig vara konkret. Med detta förstår jag att jagbl.a. var medlem i en regering som inte förmåddeövertyga om en tillräckligt fastfinanspolitik. Den delen av ansvaret tar jag på mig.Det märkliga är att varje gång som det uppstårmöjligheter för borgerliga partier att bilda regeringoch ta sitt ansvar, blir favorittemat i varjeriksdagsdebatt att tala om den föregåenderegeringens misslyckanden. Vitsen med att bildaregering är att ta ansvar för land och folk här och nuoch att arbeta med ögonen riktade mot framtiden.Icke! När skall bemöta mighandlar det om mina tillkortakommanden. Men enregering, och regeringsunderlaget, skall i förstahand koncentrera sina krafter på att själv intekomma till korta. Det är anmärkningsvärt att dessaargument upprepas ständigt.Jag tar min del av ansvaret för en för svagfinanspolitik till följd av att vi inte lyckadesgenomföra en hårdare sådan med hjälp avriksdagen. är det och hennesregeringsunderlag som har ansvaret. Ta detansvaret, och tala inte bara om minatillkortakommanden!Anf. 177 ()replik:Herr talman! Jag tycker också att det är riktigt attta ansvar för den politik man för.Men jag kan påminna om åren 1982till 1991 då . Hur förekomdet beskyllningar i denna kammare om attbudgetunderskott osv. berodde på den förraregeringen? Det är faktiskt inget unikt att man talarom att den föregående regeringen inte fullföljdesina uppgifter väl.Jag tycker att skall erkänna att dennuvarande regeringen har gjort, försökt göra ochvelat göra, en mängd insatser för att stärkaföretagsamheten. De har skett till stor del underprotester från Socialdemokraternas sida.Vi har tagit bort förmögenhetsskatten på arbetandekapital i småföretagen. Vi vill ha bättrefinansieringsmöjligheter, riskkapital ochlånemöjligheter för småföretagande ochnyföretagande. Men Socialdemokraterna har intehejat på detta utan tvärtom försökt att bromsa.Vilken regering har verkligen försökt förbättrasituationen för det svenska näringslivet? Det borgerliga regeringen.Anf. 178 () replik:Herr talman! Det är riktigt att den nu sittanderegeringen har föreslagit bl.a. ett antalskattesänkningar, vilka man själv hävdar harbetydelse för företagen. I den mån de hargenomförts synes de inte ha haft någon nämnvärdeffekt. Vi har också hävdat att det inte i första handvar skattesänkningar som var aktuella.Problemet både för det företag som jag refereradetill och för alla andra företag som hotas avkriser -- trots att det är starka, sunda ochslagkraftiga företag -- är bortfall av efterfrågan.Från första stund vi gick i opposition har vi i dennakammare talat om detta. Vi har gång på gång byttord om det. Vad jag nu beskrev var situationen förett företag i en lång rad företag som står inför enakut finansiell kris därför att efterfrågan på derasprodukt, i detta fall armeringsjärn, i stort sett harförsvunnit.Redan under oktober, november månad förra årettalade socialdemokrater i denna kammare om deoöverskådliga konsekvenser av den byggpolitiksom skulle bli följden och de åtgärder som dennaregering vidtog iregeringsställning.Det är riktigt att ni har sänkt skatter, men det ärinte det som är problemet. Problemet är att niockså slog sönder en stor del av efterfrågan.Skattesänkningarna hjälpte inte. Men bortfallet avefterfrågan fungerade.Anf. 179 ()replik:Herr talman! Nog kan väl ändå varaså ärlig att han tillstår att lågkonjunkturen ärinternationell och att den inteunder några månaders tid kan ändra den till enhögkonjunktur? Det tycker jag i rättvisans namnatt han kan tillstå.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 180 ():Herr talman! Vi har en besvärlig situation förvårt näringsliv. Orsakerna till detta är många, menfrämst beror det på de ekonomiska problem vi har.De har debatterats mycket under dessa båda dagar,och jag skall därför inte nu gå in på den ekonomiskapolitiken.Vi har en kris som beror både på våra egna och påomvärldens problem. Både finanskrisen och dendjupa lågkonjunkturen har gjort det mycket svårtför våra företag. Många av dagens problem har sinorsak bristfälliga ekonomiska politik,där industirn fick stå tillbaka för den offentligasektorn och spekulationer i fastighetsbranschen.Baksmällan och uppvaknandet har blivit brutalt.Enorma summor pengar har runnit i väg ikreditförluster. Det gör också att många seriöst ochhårt arbetande småföretagare har det kämpigtmed både rörelse- och riskkapital.Det är också många branscher som har det svårt.Bl.a. har vår bilindustri med alla dessunderleverantörer mycket stora problem. Vi vet attVolvo på grund av vikande marknad och bristandelönsamhet måste vidta drastiska åtgärder som kaninnebära flera fabriksnedläggelser. Sammaproblem har Volvos alla underleverantörer, varsantal minskar i takt med minskande volymer.Därtill har inte underleverantörerna klaratkonkurrensen gentemot sina utländskakonkurrenter.Detta har lett till många förlorade arbetstillfällen.Jag har just från min hemkommun --kommun -- fått information om att en avunderleverantörerna till , nämligen TVAB iTöcksfors, har varslat 235 anställda. Detta är ettdråpslag mot hela bygden.Man skall då komma ihåg att så sent som för tre årsedan hade företagen 700 anställda. I dagslägetfinns 390 anställda, och efter varslet blir bara 150personer kvar. Det är en förödande utveckling fören liten glesbygdskommun. Varje grupp av 60anställda som förlorar jobbet betyder iarbetslöshet. kommun kommer atthamna på uppåt 18--om man räknar in öppenarbetslöshet och dessa varsel. Detta är mycketbesvärligt.Det krävs därför nu en rad åtgärder på både långoch kort sikt, och här måste också regeringenhjälpa till. Bl.a. måste en temporär placering istödområde 1 till för att underlätta för små- ochnyföretagandet. Man måste också förbättrainfrastrukturen genom byggande av vägar ochbättre utbildning. Man måste hjälpa till att höjakompetensen så att människor blir merkonkurrenskraftiga när konjunkturerna vänder. Vibehöver också regeringens hjälp för att få nyatjänsteföretag till orten. Jag kräver också att detidigare ägarna, och ,bistår att hjälpa den dotter som de nu lämnat åt sittöde.En mycket väsentlig fråga för att få i gångnyföretagande och expansion ärriskkapitalförsörjningen. Glädjande nog harregeringen lagt fram ett förslag om kapital förtillväxt. De 6,5 miljarder som utskiftats frånlöntagarfonderna kommer att ingå i deriskkapitalbolag som enligt regeringsförslagetkommer att startas. Det kommer att vara till stornytta för små- och medelstora företag.Detta räcker inte, utan det behövs mer. Bl.a.behöver också utvecklingsfonderna ochNorrlandsfonden ha kvar sitt kapital. Riksdagenbeslutade på förslag från näringsutskottet attutvecklingsfonderna skulle få anstånd medinbetalning av medel. Det tror jag var ett kloktbeslut, och jag tror att det är rätt att förlänga dettaanstånd så att det gäller fram till dess att vi får någotbättre.Det är alldeles uppenbart att de flestautvecklingsfonder behöver varje krona. Jag vet att dessordförande, , har en storefterfrågan på kapital och kan göra stor nyttagenom att låna ut till företag i den region somNorrlandsfonden verkar i.Det är också väsentligt att de nyföretagarlån somtidigare aviserats nu kan komma till stånd.Här kommer också ett förslag att läggas fram inomen snar framtid, och det är jag tacksam för.Herr talman! Jag vill också något beröraskattefrågorna. Det är bl.a. angeläget att detaviserade förslaget om förbättringar när det gällerskatter för småföretag nu läggs fram så fort sommöjligt, och det kommer också att ske.En skatt som slagit mycket snett ärförmånsbeskattningen av bil för de mindreaktiebolagen. Här sker det en schablonbeskattningför ägaren oavsett om man använder bilen privateller inte. Jag har som exempel några autentiska fallfrån . En småföretagare som har en affär iArvika och en i har vid varje affär en litenbuss som används för utkörning av varor. Bådeföretagaren och hans fru har var sin privatbil. Mentrots detta blir både företagaren och hans frupåförda vardera för att de skulle hatillgång till firmans bilar. De använder aldrigfirmans bilar i privat bruk.En annan företagare har en stugby. Han använderi firman en pick-up för körning av förnödenheter tilloch från samt inom stugbyn. Han har en egenprivatbil. Pick-up:en används inte alls i privat bruk.Trots detta får han en förmånsbeskattning av 40 000kr. Jag kan räkna upp en rad olika exempel. Jaganser att detta är alldeles absurda skatteregler somsnarast måste ändras. Jag hoppas därför attskatteminister med det snaraste seröver dessa skevheter.Herr talman! Detta var några delar inomnäringspolitiken.