prot · GG0918 · 1992-11-06 00:00:00 — Men en sådan finansiering från svenskflyktingpolitik tar jag avstånd från.Kritiken är mycket stark mot regeringen i denrapport som riksdagsrevisorerna har lagt fram. Jagvill fråga statsrådet om det inte nu är dags att ta enrejäl diskussion och snabbt ändra signalerna iflyktingpolitiken i den riktning som har föreslagitsav cheferna för de två verken som jag tidigaretalade om.Anf. 6 ():Herr talman! Fram till dess att lagstiftningenändrades så att även asylsökande kan få arbetaunder väntetiden, var det en enstämmig kör somkrävde just det. kommer kravet från StenAndersson i att de inte skall få arbeta. Attöver huvud taget ha arbetsmarknaden somutgångspunkt när vi skall debattera flyktingpolitiktycker jag är direkt stötande. Skall vi ta emotflyktingar när vi behöver dem som arbetskraft, ochskall vi välja vilka vi skall ta emot utifrån våraarbetsmarknadsbehov? Skall vi välja borttorterade, misshandlade och dem som haft långafängelsevistelser därför att de är svåra attåteranpassa och få in i produktion? Skall vi likställamänniskovärdet med produktionsvärdet?Sten och även andra talar omkonventionsflyktingar enligt FN:sflyktingkonvention. Hur många är det som vet vadsom står i den konventionen? Där står att medflykting avses en utlänning som befinner sig utanfördet land som han är medborgare i, därför att hankänner välgrundad fruktan för förföljelse på grundav sin ras, sin nationella tillhörighet eller på grundav sin religiösa eller politiska uppfattning och sominte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill,begagna sig av sitt lands skydd. Sedan är det enbedömningsfråga hur välgrundad flyktingensfruktan är.Vi kan ta exempelvis Kosovo, som också tidigaretalare har nämnt. hade Kosovosjälvstyre, eget parlament, egna skolor, tidningar,egen polis och eget universitet. Parlamentet ärborta, serberna styr Kosovo direkt från Zagrev.Undantagstillstånd råder, tidningar är förbjudna.Alla statsanställda albaner har avskedats. Barnenfår inte längre gå i statliga skolor. dömdes19 personer till upp till fängelse därför attde försökte bilda ett politiskt parti. Man sade att dedärmed motarbetade den socialistiska fedrativarepubliken -- den som inte längre finns.Amnesty rapporterar om misshandel ocharresteringar och om att albaner dödats av serbiskasäkerhetsstyrkor. Amnesty varnar för att nästakatastrof sker i Kosovo.Om man bara bedömer flyktingen från Kosovoutifrån vad som står i flyktingkonventionen -- vadsäger och ni andra då? Dessutomfinns det andra konventioner -- FN:s konventionom mänskliga rättigheter, ,tortyrkonventionen. Anser ni att vi skall säga uppde konventionerna? Skall vi, därför att det kommermånga flyktingar, bara höja ribban? Om vi slipperkonfronteras med lidandet så existerar det inte,verkar det vara många som tycker.Om skall kunna agera som pådrivare i ettgemensamt arbete i för att ge skydd åtmänniskor på flykt, då måste vi ju själva följakonventionerna. Rätten att söka och få asyl är enav de viktigaste mänskliga rättigheterna.Och varför inte jämföra oss med ?Här gjordes en jämförelse med , Danmarkoch . Om vi jämför oss med , skullevi behöva ta emot 1,3 miljoner flyktingar.Jag vill också fråga om den vädjansom har gått ut från flyktingkommissarien om atthon skall ta ut 5 000 lägerfångar. Vad har Sverigesvarat UNHCR på det? Vilka skall ha rätt attkomma hit som anhöriginvandrare? Är det barasvenska medborgare som skall ha rätt att gifta sigmed och ta hit en person från ett utomeuropeisktland? Skall det vara gamla arbetskraftsinvandrare?Skall man ha vistats här innan man får tahit en anhörig? Jag tycker att det är bedrövligt attvi aldrig lär oss.Jag var med i Klarspråk för någon vecka sedan.Efter det har jag fått en del tackkort från gamlamänniskor. De påpekar att de minns hur det var på1940-talet.Många hänvisar till vår ekonomiska situation. Vihar en situation som liknar den vi hade på1930-talet. Men måste vi med något slagslagbundenhet också återgå till 1940-taletsfrämlingsfientlighet?Anf. 7 (m):Herr talman! Jag tror att de flesta svenskar, inkl. deflesta riksdagsmän, ställer upp på en humanflyktingpolitik. Vi har, tror jag, ett gott stöd fördetta hos de flesta svenskar. Men politiken måstevara konsistent och begriplig. Realism ochhumanism går att förena. Därför tycker jag att detär bra med den öppna debatt som har kommittill stånd. Det är viktigt att man nu öppet diskuterarde problem och möjligheter och de positiva inslagsom finns i flyktingpolitiken. har pressensroll varit relativt tveksam, tycker jag. Man harnärmast förföljt dem som antytt en annan åsikt änden som är den för dagen riktiga.Vi kan väl ändå konstatera att signalsystemet i daginte fungerar riktigt bra. Människor kan inte riktigtförklara skillnaden mellan vad som ärkonventionsflyktingar och vad som är de facto-flyktingar. Dessutom kan man väl säga att den storaandel asylsökande som är anhöriga faktiskt också ärsvår att definiera. Vårt anhörighetsbegrepp ärkanske det mest generösa i hela och väldigtmånga -- nästan huvuddelen -- av dem som får asylhär är anhöriga. Det är naturligtvis svårt för mångaatt förstå.Vi har faktiskt -- det har också påpekats här -- ettinhumant inslag. Människor kommer hit, manutreder dem, man placerar dem på förläggningar --ibland under rätt tråkiga förhållanden -- och sedanutvisar man dem. Jag kan inte riktigt sehumaniteten i detta. Man borde på något sättförsöka ytterligare öka takten på utredningarna,eller införa något slags begränsning elleruppstramning.Vi ser också hur kostnaderna har ökat väsentligt.Även det är något som människor har svårt attacceptera i dagens mycket pressade situation.Revisorerna har, som också påpekats, kritiseratverksamheten svenska för invandrare samtsnabbheten och effektiviteten när det gällerintegreringen av flyktingarna i samhället.Detta är en del av de problem som finns, menmycket görs också åt dem. Det sker ettarbete från regeringens och sida för attkomma till rätta med detta. Jag vill bara peka påvilka problem som ändå finns eftersominvandrarministern har aviserat en utredning. Vivälkomnar, och har också bett att få, denutredningen. Man borde kunna använda den gamlapropositionen, nr 195, som utgångspunkt. Det ärockså viktigt att vi snabbt får en utredning som kanarbetar effektivt med tillräckliga resurser så att vifår ett förslag så fort som möjligt.Från anser vi att man måste göra enviss skärpning av flyktingbegreppet. Vi måste ocksåkanske satsa mer på UNHCR genom ytterligareresurser. Det har vi ju föreslagit tidigare underåren. Man borde undersöka om man kan ökaandelen kvotflyktingar och om man kan ökaandelen handikappade flyktingar som vi skullekunna ta emot här i och integrera i vårtsamhälle. Men inte minst måste vi ta ställning tillhur vi skall tackla den stora ström av flyktingar somkan komma om faller ihop.Detta är bara några av de punkter som vi hoppasskall komma med. Men vi måste också försöka fåtill stånd en samordning av flyktingpolitiken medövriga länder i så att inte blir detenda land att komma till om man känner att manmåste lämna sitt land. Just nu är det faktiskt så attdet i mycket stor utsträckning är till mankommer om man känner att problemen i hemlandetbörjar bli alltför stora. Det är det signalsystemetsom det är viktigt att ändra på.Anf. 8 (nyd):Herr talman! Det har pratats mycket om humaniteti dag. Vad är humanitet? Har svensk flyktingpolitikvarit human mot dem som kommit hit? Nej, det villjag bestämt påstå att den inte har varit.Jag skall ge ett exempel. Låt oss säga att vi harproblem här i och att jag flyr med minfamilj härifrån -- låt oss säga till . Där blirPeter Kling mottagen med sin fru och sina tre barnoch placerad i en flyktingsluss ,därefter i en flyktingförläggning. --ett till -- lever jag i ständig ovisshet, om jagfår asyl eller inte. har jag tur -- jag tillhör demänniskor som har tur -- efter de här åren och fårasyl. Då blir jag placerad i en kommun, låt oss sägaHamburg. Där skall jag börja läsa tyska språket.Vad jag vill när jag kommer till är att fåen snabb behandling av mitt ärende, snabbt kommain i det tyska samhället och framför allt lära migtyska språket. Det är självklart. Hur skall jag ochmin familj kunna klara oss om vi inte kommer in idet tyska samhället så snabbt som möjligt? Sedankan jag tänka mig att lära mina barn mitt hemspråk.Det finns ingen anledning att man skall ge osshemspråksundervisning. Det viktigaste är att jagkommer in i det tyska samhället eftersom jag skallbo där ett visst antal år.När jag kommer till börjar jag alltså förstläsa tyska. Jag läser tyska , och vad görjag? Jo, jag går ut på något fik och träffar minagelikar. -- Jag träffar , som också harflytt från . -- Vi sitter och fikar. Vad fårsvenskarna då för rykte? Jo, den tyskeMercedesarbetaren kommer hem efter jobbet ochsäger: Jävla svenskjävlar. Han tror ju att vi är därför att utnyttja samhället. Men det är ju inte vårtfel; det är den tyska regeringens fel som driver ensådan felaktig flyktingpolitik. Det är precis vad vihar gjort här i . Det kallar jag inhumant.Jag vill ta upp ytterligare en aspekt. Det gällerkosovoalbanerna och många ekonomiskaflyktingar som kommer hit till . De säljerallt de äger och har - och det är inte mycket -- ochkommer hit och får gå igenom samma process somdem som söker asyl, i två , för att sedan blihemskickade. Är det humant? Jagskulle vilja säga att det är på gränsen till skandal attbehandla människor på det viset.Vi i Ny demokrati anser därför att man borde gedessa människor ett bidrag så att de frivilligt kanåtervända till sina forna hem; de som ändå skallhem. Ge dem ett startbelopp så att de kommer igång. Vi borde skämmas att skicka i väg människortill ingenting. Det var allt jag ville säga när detgäller humaniteten.Anf. 9 Kulturminister ():Herr talman! Den ställda interpellationsfrågangällde flyktingpolitiken och inte helainvandrarpolitiken. Jag har i mitt svar ändå sagt attvi borde ha en utredning där både invandrings- ochinvandrarpolitiken ses över. koncentrerar jagmig emellertid på flyktingpolitiken. i driver åtminstone sin politikoberoende av konjunkturer, till skillnad från en delandra.Vi har flera undersökningar som visar attmajoriteten av det svenska folket är beredd att geskydd åt skyddsbehövande. Det är då för mig litetobegripligt att man i sin kritik när det gällerflyktingpolitiken tar sikte på just de delar i vårabestämmelser i utlänningslagen vilka är inriktadepå att ge skydd åt människor som har detta behov.Det nämndes att man i tidningkan läsa att det finns kritik. Det är bra attkritik kommer fram. Jag har själv varit kritisk mothur flyktingpolitiken har lagts upp. Jag haremellertid tagit missförhållandena till intäckt för attåstadkomma förändring. Vi har exempelvisavskaffat den s.k. vistelsetidspraxisen här i landet.Av de 18 000 flyktingar som fick stanna i Sverigeförra året fick merparten, ca 11 000, stanna därföratt de hade väntat . Det är ingen inriktning påmänniskor som är i behov av skydd, tycker jag.Kort vill jag gå igenom ytterligare några saker, försträtten till att arbeta . Litet olikaregler gäller i olika länder. I har mantidigare haft möjliget att försörja sig underväntetiden, sedan avskaffades den möjligheten.Det infördes t.o.m. ett femårigt moratorium. I endel delstater är man nu på väg att återinföra rättentill att arbeta , därför att detannars leder till utnyttjande av de asylsökande, detleder till svarta pengar och att arbeta svart.Asylutredningar skall inte göras på svenskaambassader, men däremot måste det finnasskyddsmöjligheter för de människor som kantänkas behöva skydd på grund av attSerbien-Montenegro inte skulle vara successorstattill det forna Jugoslavien.Lars Moquist pekar egentligen på behovet avbristen på samordning av flyktingpolitiken iEuropa. Den borgerliga regeringen och jag harvarit mycket aktiva när det gällt att försökaåstadkomma någon typ av europeisktöverenskommelse eller konvention, så att vi iEuropa tillsammans skall kunna lösa problem somuppstår när den typen av massflyktsituation uppstårsom den i kriget i . Vi kan inte stoppahuvudet i sanden och säga att detta problem inteexisterar. Människor flyr ju, de lämnar sinahembygder och ger sig i väg till andra länder.Detta problem måste vi lösa tillsammans. Dennafråga har drivits i ESK, vid Wienkongressen, i EGoch i HCR. Detta komplement måste vi få till vårflyktingpolitik och utlänningslagstiftning. Deträcker inte med att säga att det vi gör bygger påGenèvekonventionens beslut. Utgångspunkten varen helt annan efter . Då handladedet nämligen ganska mycket om att ge förföljdamänniskor i de kommunistiska staterna asyl i devästliga staterna. Världen ser inte ut så . Denser annorlunda ut, och därför måste det finnas ettkomplement baserat på den verklighet som vi har.Vi kan inte bara säga att vi skall behandla deasylsökande här i som vi vill, när vi harträffat internationella överenskommelser och gjortinternationella åtaganden om att pröva människorsansökningar om asyl för att få skydd i vårt land. Vikritiseras för att vi följde FN:s beslut om attBelgradregeringen inte skulle överta det fornaJugoslaviens olika internationella och bilateralaavtal. Det skall vi strunta i sägs det, men mänskligarättigheter, som också är internationellaåtaganden, skall vi arbeta för.Lars Moquist säger: Om det uppstår ettflyktingbehov i , får väl FN sköta omdet. Skall inte uppfylla de internationellakonventionerna som skrivit under? Vad ärdet för anpassningspolitik till dagsländor, därinternationella överenskommelser inte betydernågonting, där beslut i FN inte betyder någonting?När det sedan ''bränner till'' skall FN ändå ta handom problemen. Och vi här i skall bli av meddem.Vi kan ju inte avskaffa verkligheten. hörman diskussioner om Kosovo precis som omverkligheten inte fanns, som om dessa människorinte fanns, som om förtrycket inte fanns, som omoron för hårda fängelsestraff inte fanns, och somom risken för att kallas in i den serbiska armén föratt förtrycka sig själva inte fanns. Det handlar härom en verklighet där människor lider, och jag blirlitet ledsen när bara diskuterarekonomi. Det gör ett intryck av rostfritt stål på migatt man inte kan säga ett enda ord till stöd för dessalidande, som tvingas ge sig ut på vägarna från sinahem och hembygder.Anf. 10 i (m)replik:Herr talman! Jag noterar till min glädje att jag ivarje fall inte betraktas som konjunkturbetonad imitt agerande. Statsrådet sa att hon var tacksam förden kritik som hade uppkommit, även den internakritiken inom . Statsrådet sägervidare att man inte strikt kan följaGenèvekonventionen.Det är emellertid precis motsatsen till vad jag lästei morse att generaldirekten för nämnda verk villgöra. På Invandrarverket borde rimligtvis dennakunskap finnas. Generaldirektören säger att manskall göra bedömningar utifrånGenèvekonventionen, och att ett sådant agerandeger tydliga och klara signaler till omvärlden. Omman inte kan lita på i det här fallet den högstaanställda tjänstemannen undrar jag vem man skullekunna lita på.Jag har ställt många frågor, och det är svårt atthinna svara, men statsrådet svarade inte på fråganom polisen som hade fått ta hand om ett beslut omavvisning för en viss familj. Om den familjen intevill att dess barn skall åka polisbil, så kommer deinte härifrån heller.En annan intressant fråga i det här sammanhangetär barnförvar. Låt oss säga att en tysk kvinnakommer till . Hon begår ett grovtnarkotikabrott och blir dömd till fängelseoch utvisning därefter. Med tanke på den nyalagstifting som statsrådet nu föreslår undrar jag omdenna kvinna kan utvisas ur riket om hon underfängelsetiden föder ett barn och därefter nekar tillatt låta barnet omhändertas. Jag har fått dennafråga av jurister och polismän, och det skulle varamycket intressant och klargörande om jag kunde fåett svar här av statsrådet. Taletiden är kort,varför jag återkommer till i nästareplik.Anf. 11 (nyd):Herr talman! Statsrådet sadealldeles att många människor ger sig av frånsina hemländer och har det svårt. I det instämmerjag givetvis. Många människor ger sig emellertid aväven på grund av ekonomiska problem i derashemländer. Även det är i och för sig problematiskt,men det är ännu värre att vi tar hit dessa människorför att låta dem lida ochdärefter skicka hem dem till ingenting.Jag vill nu ställa en fråga till : Skulleregeringen kunna tänka sig att ge enengångssumma till dessa människor, i stället för attha en lång handläggningstid på ett, två eller ?Vid vissa överklaganden dröjer det faktiskt så passlänge. Skulle kunna tänka sig att geden signalen till de människor som sitter iförläggningarna att de kan få ett visst startbeloppom de åker hem, så att de kan klara sig pådet?Anf. 12 ():Herr talman! Den fortsatta debatten har från en delhåll ungefär gått ut på hur vi skulle kunna stängadörren utan att uppfattas som alltför brutala. Innanvi stänger dörren, innan vi kan säga att vi inte harproblemet alldeles in på oss, måste vi sökagemensamma europeiska lösningar. Då tycker jagverkligen att de olika partierna skulle vara välförberedda med sina krav för att stödja Sverigeskrav vid det som börjar i december.Vi skall ha en öppen debatt. Det tycker jag att vialltid har haft. Vi har alltid fått angripa felaktigapåståenden, okorrekta uppgifter och tyckande.Sedan vill jag säga att de som kom hit efter andravärldskriget inte hade starkare asylskäl än vadexempelvis kosovoalbaner har.Jag vill kommentera frågan om vad FN är. Vi är endel av FN. FN är så starkt som medlemsländernagör det till. När man talar om att sända signalergäller det väl också om vi vill få slut på eländet därnere. Vi skall tänka oss för vilka signaler vi sändertill de styrande i . Om vi kallar dem somsöker vårt skydd för ekonomiska flyktingar -- vitalar om dem som vi gör om charterresor -- noterasdet naturligtvis av de styrande i . Då tyckerde att de kan fortsätta med förtrycket, för Europasländer reagerar inte -- de gör ingenting för attförsöka få slut på det hela. Varför inte från svenskthåll kräva att man sätter in en FN-styrka i Kosovo,innan det blir som i Bosnien?Det här är inte en debatt omhemspråksundervisningen, men jag vill påpeka attden som talar tyska talar ett världsspråk. Svenskanär inget världsspråk. Om någon i kanexempelvis arabiska eller kinesiska, har hon ellerhan direkt kontakt med en fjärdedel med jordensbefolkning. Vi skall vara rädda om och ta vara påmöjligheten att få ett land med människor som talarmånga språk.Jag har inga fler repliker. Jag kan precis föreställamig att i kommer med sinaÖsteuropapåhopp. Tyvärr kan jag inte bemötahonom.Anf. 13 (nyd):Herr talman! Jag tackar för att honhar gett mig titeln rostfritt stål. Jag uppfattar det så,att hon har utnämnt mig till stålmannen iflyktingpolitiken. Jag står väl för det. Jag kommeratt tala litet grand om vad jag har gjort somstålman.Jag har varit på flyktingförläggningar. Jag har variti och intervjuat kosovoalbaner och sådanasom kommer från . Jag kundekonstatera i mina intervjuer, med hjälp av tolk, attkosovoalbanerna klart deklarerade -- dem jag hanntala med -- att det är bra att stanna här, de villstanna här. De som kom från Bosnien-Hercegovinameddelade att de stannar men åker gärna tillbakatill närområdet om de kan få FN:s beskydd. Mankan klart konstatera att det är ekonomiskaflyktingar som har varit och är på väg hit.Vilka är de som tjänar pengar på detta? Jo, detfinns ett kompani som kallas människosmugglare,obskyra personer som finns i hela förvaltningar ivissa länder. Sådana finns från den svenskakusten.I går talade jag med en initierad person i omhur det står till. Vi har att vänta ,så kommer det flyktingar hit, om inga signalerändras. Där har man från den svenskagränsen, knappt i husen och knappt mat fördagen. En läkare och en typograf hade den 29oktober en inkomst som innebar back imånaden. De kommer, precis som alla andra, ochde har rätt att komma i humanitetens namn.Vad är det för flyktingpolitik? Vi måste hjälpa demi hemområdet. Om det är stålpolitik, vad är dåregeringens politik ? En majoritet av svenskamedborgare kritiserar regeringens flyktingpolitik.Är inte regeringens representant på det klara meddet? Läs opinionsundersökningar, fru statsråd! redogörs t.ex. för hur folk ärjätteglada för att Ny demokrati har kommit in ipolitiken och rört om i den stela verksamheten.Anf. 14 (nyd):Herr talman! Kulturministern tar upp deninternationella aspekten. Det är bra att regeringenförsöker se det hela som ett internationelltproblem, för det är ett internationellt problem.Men jag tycker inte att kulturministern inser hurverkligheten är. Vi har sett vilka bekymmer detleder till om vi kvoterar mellan länderna. Allaländer ställer inte upp på det. Det har vi sett när viförsökt med kvotering. Man tycker att det är bra attSverige tar en så stor andel. Det är inte lätt att frånSveriges stora andel skjuta över en del till ,, eller något annat land. De villinte ta emot sin andel.Alltså måste vi se till att FN eller UNHCR får depengar som behövs för att hjälpa till medlägerverksamhet i närområdet. Det är detta som ärvår verklighet. Att tro på en kvotering anser jag äratt tro på en falsk verklighet. Vi kan naturligtvisförsöka arbeta för det, men vi har ju sett vilkendålig respons vi får från andra länder.Det är bara inte slumpen eller den redan storanärvaron av jugoslaver som lett till att fåttta emot en sådan enorm mängd. iMalmö har angett många siffror, jag tänker inteupprepa dem. har tagit emot bara ettantal motsvarande av invandringen tillSverige. Det beror helt och hållet på frånvaron avkorrekta signaler. Hade vi gett korrekta signalerom hurdan verkligheten blir för dessa människor,hade de inte kommit hit.Jag vill ta upp ytterligare en fråga som StenAndersson berörde men som jag inte trorkulturministern besvarade. Jag anser att den bordebegränsas till att endast gälla make eller maka ochbarn, inte föräldrar, syskon, fastrar och mostrar.1989/90 omfattade anhöriginvandringen 19 916personer, dvs. av all invandring. 1990/91omfattade den 21 991 personer, eller . Deninvandringen måste begränsas. Många anhörigasaknar helt anknytning till den som har fåttpermanent uppehållstillstånd. Det är andraanknytningar än till den flykting som man har tänktatt anknytningen skall avse. Det är viktigt att tänkapå. Jag skall i ett senare anförande komma mednågra ytterligare frågor.Avslutningsvis vill jag bara något kommentera detsom tog upp, nämligen att det är rimligtatt ge de kosovoalbaner som redan finns i Sverigeen chans till en bra start i sitt hemland. En ochannan kan tycka att det är att köpa sig fri från sittansvar, men det är det inte fråga om. Här gäller detmänniskor som redan finns i . Vi skallnaturligtvis inte ge de människor som kommer hit ifortsättningen signaler att de också kan få ettstartbidrag för att åka hem igen. Då kommer detmassvis med människor hit som tar pengarna ochsedan åker hem. Det skall gälla dem som redanfinns här och som förväntar sig ett negativt beslut.Anf. 15 (m):Herr talman! Jag vill betona att det är ett brainitiativ av regeringen att försöka att få till stånd ettökat intereuropeiskt samarbete. Det är någontingsom den nya regeringen till skillnad från den gamlaverkligen har åstadkommit. Man har verkligenförsökt få till stånd en debatt ute i för attfördela bördorna och hjälpas åt. Det tror jag ärviktigt att man fortsätter med.Från vårt parti vill vi gärna understryka detta, ochvi har gjort det . Vi har också understrukitvikten av att UNHCR får medel för att kunna klaraflyktingproblemen på plats i större utsträckning änhittills. Det är saker som vi har föreslagit sedan.Det måste bero på någonting att så mångakommmer just hit. Det har påpekats att vårt defacto-begrepp och vårt anhörigbegrepp är klart mergenerösa än i övriga länder. Därför är det särskiltviktigt att i den kommande utredningen försökaharmonisera reglerna så att ungefär samma reglergäller över hela . Först då kan vi få enfördelning av engagemang och åtgärder och enverksamhet som är rimlig.Det är ju och Invandrarverketsom bedömer kosovoalbanernas kvalifikationer föratt få uppehållstillstånd.