prot · GF0980 · 1992-03-19 00:00:00 — Vi skullegärna vilja veta vad som sades vid dessaöverläggningar. Vad handlade de om? Gjordes detnågra utfästelser från regeringens sida om någontyp av kompensation för att Arla drog tillbakaprishöjningsförslaget? Det är frågat i all välmening.Jag är intresserad. Jag sitter här som politiskföreträdare, och jag tycker att det angår mig.Vad har regeringen annars för strategi, innan vi harkommmit i den lyckliga situationen att vi har någontyp av fungerande marknad? Vad har regeringenför strategi ? Hur skall det här gåtill? Det enda som jordbruksministern säger är attdet kommer att bli bättre när vi går med i EGeftersom vi då får en ökad import av livsmedel. Ärdetta det enda förslag regeringen har att kommamed när det gäller att öka utbudet och mångfaldenpå den svenska livsmedelsmarknaden?Det är en stor besvikelse för mig och säkert förmånga människor i det här landet, som gärna vill seatt man försöker befrämja egen ny småskaligverksamhet i landet. Det är sant att det finns färreformella hinder än det fanns för några årsedan, men det finns många informella hinder. Närdet t.ex. gäller trädgårdsnäringen har regeringentillsatt en utredning som skall se över näringen, dessförutsättningar i alla möjliga avseenden, hur denkonkurrerar, vad den har för struktur och vad denhar för framtidsutsikter. Varför intresserar man siginte lika mycket för en så viktig näring somlivsmedelsindustrin?Jag skulle vilja återvända litet till diskussionen omlivsmedelskvalitet. Ja, det är sant att vi har haftflera diskussioner här i kammaren. Problemet är attdet inte har blivit tillräckligt klargjort hurregeringen tänker gå vidare för att det skall blimöjligt för konsumenterna att göra medvetna val.Det framtidsperspektiv vi står inför -- oavsett om vigår med i EG eller inte -- innebär att vi otvivelaktigtar på väg in i en utveckling som kommer att leda tillökad handel med livsmedelsprodukter.Det är min övertygelse att konsumenterna ärberedda att göra medvetna val, men de måste haförutsättnigar för det. Det handlar både om enkorrekt ursprungsmärkning av alla typer avprodukter och ett förhållningssätt på de områdendär man i internationella fora ännu inte har bestämtsig. Det var därför jag nämnde bestrålning avlivsmedel som ett exempel. Här finns olikastrategier i de olika . Det finns länderutanför EG -- t.ex. och -- som harbestämt sig för att säga nej. Det finns numerametoder för att -- åtminstone enligt vad jag harkunnat läsa mig till -- kunna avgöra om livsmedel ärbestrålade eller inte.Här har man således från den svenska regeringenssida chansen att vara aktiv innan besluten ärfattade. Jag skulle vilja att jordbruksministernredovisade om man har varit det eller om man harför avsikt att bli det.Avslutningsvis vill jag säga till somdeltog i debatten för Ny demokrati att jag hadefaktiskt förväntat mig att få se i debatten. Det är inte för att jag kännernågon längtan efter , men därför atthan före valet i ett antal debattartiklar sade att dethär var den absolut viktigaste frågan som skulle hahögst prioritet. Han undrade vad beslutsfattarnagjorde. Hans lösning på problemen var att manskulle avskaffa gränsskyddet. Jag hade väntat migatt få höra en plädering här från Ny demokratiom att det var så man ville göra. Vi fick i stället enredovisning av effekter som vi redan känner till.Det skulle vara intressant att få veta hur Nydemokrati ser på det här. Men det kanske är så attjag kan ta de här tidningsartiklarna som kom förevalet, knyckla ihop dem och skänka dem till herrDalström så att han kan stoppa dem i galoschernaoch täta de hål som har uppstått där. Det skulle varaintressant att veta om Ny demokrati vidhåller sinuppfattning, eller om det bara var valfläsk detockså.Anf. 51 ():Fru talman! Det är helt riktigt somjordbruksministern säger att det finns många sakersom vi är överens om. Det kännetecknar också 1990års beslut, där vi kunde göra upp och få en stabiliteti livsmedels- och jordbrukspolitiken. Eljest skulledet bli mycket svårt att genomföra den här storareformen. Det är ingen tvekan om det.Kds representant deltog i debatten. Jag måste ställamig frågan om argumenteradesom representant för Arla eller somriksdagsledamot.Vi förbereder nu ett medlemskap i I och meddetta måste vi också förbereda för en ökadkonkurrens.Men det ställer också väldigt stora krav på att vi tar de rätta stegen om vi nu skall klara denöverbryggningen.Om vi inte klarar övergången riskerar den svenskalivsmedelsnäringen att bli utslagen. Därförkommer också de inhemska besluten att få väldigtstor betydelse.Jag skulle därför vilja fråga jordbruksministern hurhan bedömer den svenska livsmedelsindustrinsmöjligheter att klara sig i ett gemensamt Europanär vi blir medlemmar i utredning har svensklivsmedelsindustri i princip stått stilla under hela1980-talet i jämförelse med annan industri. Om detär så är det ju oerhört oroväckande.Jag skulle också vilja fråga om jordbruksministernanser att svensk livsmedelsindustri kan möta eneuropeisk konkurrens om den sackat efter såmycket. Vilka åtgärder bedömerjordbruksministern att vi nu måste vidta för attklara detta om vi stått stilla ?Vi menar från socialdemokratins sida att reformenligger fast. Men inom ramen för reformen bör viunder tiden kunna vidta en del åtgärder för att klarakonkurrensen och stå bättre rustade den dagen viskall in i EG. Dessa åtgärder kan man vidta inomramen för den livsmedelspolitiska uppgörelsen.Anf. 52 (nyd):Fru talman! utfall mot BertKarlsson och Ny demokrati om maten som vårtvalfläsk i livsmedelsdebatten här och ivalrörelsen får säkert anledning attåterkomma till. Det kan ju uppstå situationer närman, hur gärna man än vill, kan vara förhindrad attgå in i dessa frågor. Säkert återkommer vi till dettai den fortsatta näringspolitiska debatten.Jag vill än en gång vända mig tilljordbruksministern och fråga varför jag inte kundefå något svar på min fråga om formbrödet, somkostar . Detvore intressant att få veta något om bakgrunden tilldetta.Sedan har jag några frågor apropålivsmedelskvaliteten, som tagits upp här. Folk harringt och frågat om ursprungsmärkningen. Då detgäller kött, och främst charkuterivaror, kan man sälja produkter med falsk ursprungsbeteckningenligt gällande bestämmelser. Enligt uppgift kanutländskt kött ingå i köttvara med svenskursprungsbeteckning. Det är en klar falskskyltningför konsumenten, om nu detta påstående är riktigt.Är jordbruksministern beredd att i så fall ta tag idenna problematik och föreslå åtgärder så att vikonsumenter kan få riktiga besked i den typen avkvalitetsinformation?Så har jag en fråga kring ölet och näringspolitiken.Öl spelar en viktig roll i politiken och i vardagslivet.Det är intressant inte minst ur ekonomisksynpunkt. I betalar vi ca . i skattper liter. Inom EG gäller en miniminivå på 70 öreper liter, i . per literöl.I dag köper danskarna 70--öl iTyskland. Det är av danskarnas egenkonsumtion. Man kan ju föreställa sig situationennär vi får fria marknadsrörelser. Hur tänker sigjordbruksministern hantera vår, och framför alltkanske bryggeriindustrins situation, när danskarnakan sälja och dumpa sitt öl på en svensk marknadtill . lägre pris per liter i våra affärer?Anf. 53 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag vet att det inte alltid är lätt attnärvara i kammaren. Det känner jag till somriksdagsledamot. Å andra sidan vore det bra omriksdagsledamöter läste i protokollen och noteradevad som sagts i tidigare debatter.Jag skall ändå för jag vet inte vilken gång iordningen upprepa det förhållande som förnärvarande gäller, att ursprungsland skall anges påförpackat livsmedel och att som ursprungslandförstås, enligt anvisningarna från livsmedelsverket,det land där varan är tillagad eller beredd.Det förhållandet har jag opponerat mig mot, ochjag har sagt att det inte skall vara så. Det skalländras, men det får lov att ta . Vijobbar med det, och det kommer förslag tilländring.Beträffande formbrödet, eller vilket bröd somhelst, kan jag säga att de delar som fortfarande ärkvar av jordbruksprisregleringen kan påverkapriset fram på varan till att det blir mjöl. Vi harnämligen en förmalningsavgift som fortfarandebelastar råvaran med . per kg.Men den stora skillnad jag vet finns beror inte påjordbruksprisregleringen eller påjordbrukspolitiken, utan den beror rimligen påförädlings- och handelsledet. Där måstekonkurrensen få en bättre effekt . Jagtror också att den kommer att få det, med deninriktning vi har från regeringen och i den nyakonkurrenslagstiftningen.Det finns här i kammren ett väldigt intresse för vadjag möjligen kan ha sagt till VD är inte tvungen att redovisa alla samtal här. Menhan ringde upp mig inför ett TV-framträdande hanskulle göra och frågade vad jag hade sagt i TV. Detberättade jag för honom. Utöver det blev inte såmycket sagt. Det finns inga överläggningar ellerutfästelser. Vad jag dessutom sade var vad jag hademed i min inledning , nämligenatt man inte skall förvänta sig att politikerna tarställning till dessa frågor. Avsikten med 1990 årsbeslut var att så att säga flytta ut jordbruket ochlivsmedelsindustrin på marknaden. Det är därpriserna skall sättas. Vi sätter upp ramarna. I 1990års beslut sattes ramen genom ett bevaratgränsskydd, vi skall vi följa de regler vi har attanpassa oss efter i internationella överläggningar,t.ex. i GATT.Vi blir naturligtvis beroende av intevåra gränsskydd och våra regler, utan som EG-medlemmar blir vi beroende av det gränsskydd ochde regler man har i EG. Och dessa kan vi inteensamma påverka så mycket.Jag tror att i och för sig har rättnär hon säger att konsumenterna väntar sig ett stöd.Det är rimligt att vi i debatterar allafrågor som människor är intresserade av. Men,, vi har faktiskt tagit ställning föratt ta bort den ö av planekonomi somjordbrukspolitiken tidigare var i vårmarknadshushållning. I det läget kan vi inte nu gåin och planera på ett socialistiskt sätt och härbestämma priserna. Men vi kan naturligtvis stöttaupp marknadsekonomin och se till att den fungerarsom det är tänkt. Även om det kan vara förvånandehar även från sitt partisutgångspunkt ställt upp på detta införande avmarknadsekonomi på det jordbrukspolitiskaområdet.Det har också frågats efter strategin. Jag vill gärnasäga att jag tycker att det som hänt under de senasteåren, sedan beslutet fattades, är ett gott exempel påatt den idé som vi hade när vi nådde en mycket breduppgörelse i jordbruksutskottet 1990uppenbarligen fungerar. Vi hade ensituation där livsmedelspriserna trots en mer än 8-procentig prisstegring låg på oförändrad nivå.Samtidigt kan det vara värt att notera, inte minst urjordbrukssynpunkt, att det ändå var möjligt atthöja jordbrukarnas avräkningspriser, beroende påatt vi blev av med mycket kostnadskrävandeöverskott. Det var en av idéerna bakom beslutet,och det fungerade. Det skall också fortsätta attfungera, och vi är på väg åt det hållet. Dessutomhar vi till detta adderat en sänkning avlivsmedelsmomsen som innebär att vi får nedpriserna.Det är likadant med den småskaliga verksamheten.Vi kan i en fri ekonomi skapa möjligheter ochförutsättningar men vi kan aldrig på ettplanekonomiskt sätt reglera denna verksamhet så,att det nu plötsligt skall uppstå ett visst antalföretag. Det måste få ta litet tid, och det gäller förnäringen att inse vilka möjligheter som finns.När det sedan gäller kraven på livsmedelskvalitetdriver vi två linjer i de internationellaförhandlingarna. Dels försöker vi få omvärlden,t.ex. EG, att acceptera våra regler, dels försökervi -- om det inte är möjligt -- ändå att få behålla våraegna regler. Jag tror att vi kan lyckas förhållandevisbra med båda dessa mål.Jag vill, fru talman, avslutningsvis säga att det varintressant att höra fundering om vadsom kan hända inför EG-inträdet. Han sade att det finns en risk för att vi i ettvisst glapp mellan det gamla systemet och det somkan komma i EG kan få en utslagning av jordbruk.I den livsmedelspolitiska proposition som vi justhar framlagt varnar vi för detta och framhåller attdet kan komma att behövas förändringar. ÅkeSelberg har noterat att han inom ramen föromställningsbeslutet från socialdemokratisk sida ärberedd att biträda sådana förändringar. Jag tyckeratt det är bra.Anf. 54 ():Fru talman! Att var med på dennaavreglering var inte särskilt förvånande.Jordbruksministerns uppfattning om vänsterpartietkanske inte är helt aktuell. Jag skall gärna stå tilltjänst med information kring detta i annatsammanhang. Desto mer förvånande var det somjordbruksministern sedan sade, att det inte längregår att fortsätta med en socialistisk planekonomi.Vi får nu höra av landets jordbruksminister attsamtliga partier i riksdag genomdecennierna har ägnat sig åt socialistisk politik. Detär en intressant upplysning, och den är faktiskt tillstor del sann.För det regleringssystem som har härskat så längepå jordbrukspolitikens område har alla de partiersom tidigare fanns i ett gemensamtansvar. Man har varit med om att bygga upp och harlagt lapp på lapp på detta regleringssystem, ochman har också en gemensam plikt för att avveckladet på ett ansvarsfullt sätt.När jag säger att konsumenterna förväntar sig attpolitikerna skall göra någonting menar jag givetvisinte att man skall gå tillbaka till ettregleringssystem. Jag vill t.ex., för att tala iklartext, fråga om regeringen är beredd att användagränsskyddsneddragningar för att ökakonkurrensen på livsmedelsområdet.Jordbruksministern säger ju nu att det enda sättetatt komma till rätta med problemen är att ökakonkurrensen, och det enda sätt han kan se attdetta kan ske på är att han får in fler aktörerutifrån. Det snabbaste sättet att få det är ju attjustera gränsskyddet nedåt. Är regeringen alltsåberedd att göra det, eller hur tänker man annarsgöra för att öka konkurrensen på det här området?Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta om dekonkurrensövervakande myndigheterna kankonstatera att konkurrensen inte fungerar, t.ex. närman slopar högstprissättningen?Det är den typen av frågor som jag anser att vimåste få svar på. Vad är man vidare i övrigt bereddatt göra för att kontrollera de informella hinder somkan möta nya aktörer som vill etablera sig? Är manfrån regeringens sida beredd att göra enundersökning av hur livsmedelsindustrin fungerar?Jag vet t.ex. att lantbrukskooperationen själv harlåtit konsultföretag göra en sådan utredning införEG-anpassningen.Jag tycker att det är ett fullt legitimt politisktintresse att också samhället gör en sådan utredningför att se hur landet på ett så viktigt område somlivsmedelsförsörjningen är rustat för deninternationella utveckling som vi står inför. Jaghade hoppats att få svar åtminstone på den frågan.Jag är glad över att jordbruksministern nu så tydligthar sagt att det skall komma en förbättring avursprungsmärkningen av livsmedel. Jag hoppas attden kommer snabbt, för det är ett oerhörtangeläget konsumentkrav.Anf. 55 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag noterar med viss tillfredsställelseatt inte är beredd att gå tillbakatill något regleringssystem och att hon därmedockså medger att det inte går att reglera in nyaföretag på en fri marknad, utan att vi i stället måsteskapa förutsättningar för sådana företag.Möjligen har lönsamheten inomjordbruksproduktionen inte varit såhög att den har stimulerat till så många initiativ, isynnerhet inte på det lokala planet. Strukturen ilivsmedelsindistrin har också varit sådan att den harblockerat många tankegångar som har varitpositiva i sig. Jag tror att det kommer att händaganska mycket under de kommande åren.Jag vill vidare beträffande gränsskyddet kopplat tilllivsmedelsindustrin och till jordbruket säga att omman skulle sänka gränsskyddet till enlägre nivå -- vi skall notera att det ärlägre i än i EG på de flesta produkter --skulle det bara leda till att man slår ut från botten,dvs. slår ut producenterna.Livsmedelsindustrin är säkerligenkonkurrenskraftig . Den har en god teknikoch en hög kvalitet, men något för låg effektiviteti ett internationellt perspektiv. Får man tid på sigkommer man med stor säkerhet att klara uppgiften.Både den förra och den nuvarande regeringen hararbetat för att förhandla fram ett bilateralt avtalmed EG, där vi inom vissa kvoter kan handla medEG utan gränsskydd. Jag anser att det är ett bra sättatt öppna och att börja träna på att agera från bådahåll för lära sig en hel del om en friare handel.Jag tycker att denna debatt har visat attdiskussionen om livsmedel lever. Vi har intealldeles identiska uppfattningar, även om vi varmycket eniga beslut. Jag noterar ocksåmed tillfredsställelse att de flesta -- det gäller intekds, som dock inte var med i beslutet -- står bakomatt vi skall fullfölja detta beslut. Naturligtvis får viinte vara rigida, och det är viktigt att tala om fördem som inte var med 1990 att vi inte är det.Vi måste vara medvetna om att en ny situation,med en överenskommelse i men framför alltinför förestående inträde i EG, måste innebära attvi inom ramen för den principiella omställningenskall kunna vidta förändringar som gör att vi inteunder slår ut ett jordbruk somlångsiktigt i ett europeiskt perspektiv ärkonkurrenskraftigt.Detta är och regeringensinriktning, och vi skall fullfölja dessa tankegångar.Om vi gör det tror jag att svenskt jordbruk ochsvensk landsbygd har en given plats ochatt vi skall kunna få till stånd en posiv utveckling,vilket också är avgörande för att vi kanfå fram bra livsmedel till de svenskakonsumenterna.Överläggningen var härmed avslutad.8 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:112 F-skattebevis, m.m.1991/92:114 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Singapore1991/92:160 Övergång från hyresrätt tillbostadsrätt, m.m.Motionernamed anledning av prop. 1991/92:106 Vissasocialförsäkringsfrågor1991/92:Sf26 av ()1991/92:Sf27 av ()1991/92:Sf28 av ()1991/92:Sf29 av ()1991/92:Sf30 av ()med anledning av prop. 1991/92:155 Skadestånd förarbetstagares deltagande i olovlig strids-åtgärd1991/92:A13 av (m)1991/92:A14 av m.fl. (s)1991/92:A15 av m.fl. (v)9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 18 mars1991/92:138 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheteten iMalmöhus län:Arbetsmarknadssituationen i är förnärvarande ytterst besvärlig. Närmare 18 000personer är öppet arbetslösa. Sammanlagt 56 400personer var månadanmälda som arbetssökande hosarbetsförmedlingarna i . Av dekvarstående var 11 900 personer engagerade viaarbetsmarknadspolitiska insatser i form avarbetsmarknadsutbildning,, inskolningsplatser ochberedskapsarbeten.Arbetslösheten bland ungdomar har ökatkraftigare än bland andra åldersgrupper. Fler änvar tionde ungdom i , och Malmögår öppet arbetslösa.Totalt ligger länets två största städer Helsingborgoch högt över både länets och riketsgenomsnittliga arbetlöshetssiffror. Malmöregionendras ju fortfarande med sviterna av densocialdemokratiska regeringens misslyckaderegionalpolitiska satsning på SAAB.Antalet varsel tyder heller inte på att situationenhåller på att förbättras -- tvärtom.I denna prekära situation är det av yttersta vikt attriksdag och regering agerar kraftfullt så attplanerade statliga investeringar kan tidigareläggas.Det är därför ytterst förvånande att regeringensnyligen presenterade ''infrastrukturpaket'' inteinrymmer något projekt inom hela Skåne.Länsstyrelsen i M-län och länsarbetsnämnden har ien skrivelse till arbetsmarknadsministern föreslagitett antal delprojekt för omedelbar igångsättning;t.ex. elektrifiering av Ystadsbanan, diversevägarbeten bl.a. motorväg E66 --Gårdstånga,ringled , ny väg i ,byggande av etapp 2 Ekonomicentrum i samtförbättringar vid flygplats.Men trots att skrivelsen skickats iväg harännu ingenting hänt. gjordes en förnyadpresentation med likartat innehåll. att de föreslagna projektenskulle ge jobb åt 1 100 årsarbetare och indirektsysselsätta lika många.Regeringen -- i synnerhet arbetsmarknadsministernoch kommunikationsministern -- har utlovatomfattande satsningar på infrastrukturen.Investeringar i infrastruktur och ökadeutbildningsinsatser -- som det här handlar om -- fåren direkt tillväxtfrämjande inverkan på näringslivetoch möjliggör en god beredskap, i synnerhet förbygg- och anläggningssidan, inför den planeradebyggstarten av , som länsstyrelsenpåpekar i sin skrivelse.Under alltför lång tid har statsmakterna behandlatMalmöhus län och njuggt. Bilden av Skånesom ''välmågans rågade bord och Sverigeskornbod'' verkar ha bitit sig fast bland centralabeslutsfattare alltför . begär inte mer avstatliga insatser än andra delar av vårt land, men vibegär en mer rimlig fördelning.I regeringsförklaringen fastslås att hela Sverigeskall leva. Detta måste också gälla för de södradelarna av vårt land!Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågaarbetsmarknadsministern följande:1. Varför dröjer regeringen med besked ominsatser för att mildra arbetslösheten i Malmöhuslän?2. Avser arbetsmarknadsministern föreslåtidigareläggning av planerade statliga investeringari ?3. Avser regeringen att ge medtanke på såväl framtida utvecklingsmöjligheter somden akuta arbetslösheten en likartad bedömningvad gäller statliga insatser som övriga landet?1991/92:139 av () tillfinansministern om en kommission rörandebankernas kreditförluster:Bankernas befarade kreditförluster uppgår hittillsenligt deras egna redovisningar till 48 miljarder.Räntegapet har kontinuerligt ökat mycket kraftigtfrån 1988 till 1991.I vissa banker har man trots förluster höjtaktieutdelningen. Fastighetsspekulanter och andraoseriösa klippare har hållits om ryggen i det längsta.Helt uppenbart är att småspararna betalar kalaset.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågafinansminister följande:Är inte tiden mogen för regeringen att tillsätta enkommission som får i uppdrag att undersökahuruvida bankerna brustit i det samhällsansvar manhar rätt att kräva?1991/92:140 av i (m) tillkommunikationsministern om EG:s bestämmelserför internationell lastbilstrafik:För närvarande har EG- och EFTA-länderna egnamått och viktbestämmelser för den inrikeslastbilstrafiken. EG har däremot antagit direktivom enhetliga bestämmelser gällande förinternationell lastbilstrafik.Enligt uppgift har det inom EG-kommissionendiskuterats att lägga fram förslag om framtidaenhetliga fordonsbestämmelser också för inrikestransporter. Förhoppningsvis blir ett sådant förslaginte godkänt av ministerrådet, men har ändåorsakat oro bland transportköpare och åkeriföretagi räknat på vadkonsekvenserna för del skulle bli om EG:sbestämmelser om fordonsvikt och dimensioner vidinternationell trafik också skulle gällaför inrikes transporter i EG/EFTA-länderna.Konsekvenserna blir bl.a. att-- det skulle krävas fler lastbilarför att utföra samma transportarbete,-- ''vägtransportsnotan'' skulle bli totalt 20 procentdyrare-- samt att miljön skulle försämras och risken förtrafikolyckor ökar.Finns det någon grund för den oro som tyvärrspridits bland vissa av om attEG/EFTA-ländernas internationella regler skall blinationella?1991/92:141 av () tillförsvarsministern om värnpliktsvägran:Behovet av värnpliktiga för utbildning understigerför närvarande och för överskådlig framtid denårliga krigsdugliga värnpliktskullen. Nyligenavbröts dessutom försök med förkortad utbildningoch de värnpliktiga skickades hem med kort varsel.Samtidigt döms andra unga män förvärnpliktsvägran och sätts i fängelse till storakostnader för samhället och utan hopp om bättringför dessa s.k. kriminella.Den pågående pliktutredningen skall utreda hurman i fortsättningen skall förfara medvärnpliktsvägrare av olika kategorier.