prot · GF0994 · 1992-04-08 00:00:00 — kan vi med enoffensiv Europapolitik få en rad fördelar försvenskt kulturliv och svensk folkbildning heltenkelt genom att öppna kontakter som kanstimulera den kreativitet som är folkbildningenshjärta.För att göra en syntes av alltihop det här, vill jagsäga att det just nu pågår en process som frånfolkbildningens utgångspunkter är oerhört viktig.Den kompletteras av sådana oerhört viktiga sakersom tas upp i en annan proposition som jag tänkernämna här, eftersom den har stor betydelse,nämligen att studieförbunden plötsligt, med detbeslut vi snart kommer att fatta, får möjlighet attbedriva kompetensgivande studier.Vi får med andra ord ytterligare en plattform attarbeta med. Vi som gemensamt arbetar ifolkbildningen får därmed en starkare ställninggentemot våra konkurrenter, vilket faktiskt ärviktigt, gentemot komvux och AMU.Folkbildningen får därmed ytterligare möjligheteratt vidga och bredda sin kontaktyta.Sedan kan och jag, som ju harfolkbildningen som gemensamt intresse, säga att viinte får förlora folkbildningens själ. Nej, det får viinte. Därför skall vi med stor kraft säga attfolkbildningens speciella pedagogik och metodermåste kunna tillämpas i all vår verksamhet, inkl.den kompetensgivande utbildningen. På denpunkten blir vi alldeles överens, och jag ser ingaproblem i den fortsatta hanteringen i detsammanhanget.Vad utskottet har gjort, fru talman, är att diskuteraom det inte i detta läge är rimligt att överföra medelfrån arbetsmarknaden till folkbildningen. Vi villgöra denna besparing om ungefär 200 milj.kr., mensäger att de medel som vi överför bör i första handgå till arbetsmarknadsmotiverad utbildning,kvalificerad utbildning som studieförbundenoch/eller folkhögskolorna kan bedriva. På dennapunkt har utskottet ägnat mycket tid åt kontaktermed departement, studieförbund ochfolkhögskolor för att hitta en rimlig lösning. Jag villmed starkt biträde till förslaget säga att detta ärviktigt och bra.Vi har i utskottets skrivning också gjort enmarkering av att vi inför den oerhört viktigaEuropaupplysningskampanj som vi alla skall delta ioch där studieförbunden rimligen är den viktigasteav alla samhällsdelar skall låta studieförbundenvara med i vidgad omfattning för att ge informationi alla delar. Det finns anledning, fru talman, att sägaatt detta är särskilt viktigt som EG-debatten ju änså länge alltför mycket handlat om ekonomi,tillväxt och arbetsmarknad. Som jag ser det finnsdet i Europadebatten en oändlig mängd fördelar idet kulturella samarbetet. Vi öppnar helt enkeltdörrarna till . Vi kommer att i dennainformationskampanj mer än tidigare kunna lyftafram i kultursammanhang.Vi lever inom folkbildningen i den situationen att vihar ett helt nytt system. har vi varit styrdapå varje enskild punkt, men får vi genom denpåse och det folkbildningsråd som tillkommit enstörre egen frihet. Jag tycker att ha kunnat säga något vänligt om det, attdetta är viktigt och bra. Men ställer detkrav på oss i folkbildningen och på de politiskabeslutsfattare som ger folkbildningen dess villkoratt vi kan hantera skattemedel på ett korrekt sätt.Denna debatt förs i alla studieförbund och i allapolitiska partier. Hur skall vi se till att samhälletssatsning på folkbildningen används på rätt sätt? Låtoss fortsätta den debatten i , ifolkbildningen och i relation till samhället.Jag vill, fru talman, med dessa konstateringar ochmed ett positivt noterande av att denna debatt, som för samhället och förfolkbildningen är mycket viktig, yrka bifall tillutskottets hemställan.Anf. 8 () replik:Fru talman! började sitt inlägg medatt säga att vi alla älskar folkbildningen och att vi ärdjupt engagerade i den. Visst ligger det en sanningi att vi tror på folkbildningen, men det räcker inteatt bara i ord värna om den, utan man måste ocksåi handling visa att man menar det som man säger.Det förslag som läggs fram om en kraftignedskärning på folkbildningens område ochframför allt inom vuxenutbildningen som helhetrimmar illa med de vackra ord som framförde. Det har också tidigare, under dentid då vi hade en socialdemokratisk regering, visatsig att Moderata samlingspartiet har lagt framförslag om en nedskärning som skulle ha drabbatfolkbildningen i ännu högre grad än de förslag tillbesparingar som fanns när vi hade ensocialdemokratisk regering.Jag känner mig faktiskt inte som en gnällspik. Dethär drabbar de människor som mest är i behov avutbildning. Det drabbar korttidsutbildade,handikappade och invandrare som inget högreönskar än att kunna skaffa sig kunskaper endera ifolkhögskola eller i studieförbund. Jag begriperinte varför man inte i en lågkonjunktur satsar påfolkbildning och vuxenutbildning.Förutom de neddragningar som görs inomfolkbildningen skär man ned på komvux med 350milj.kr. Vidare görs kraftiga neddragningar avkorttidsstudiestödet och av internatbidraget, någotsom inte minst drabbar folkhögskolor ochstudieförbund. Att under rådande förhållandenföreslå neddragningar av anslagen rimmar illa meddet verkliga behovet.Göran förutsatte att jag skulle säganågonting positivt om det beslut som fattades i juni.Det vill jag gärna göra, och det var just det beslutetsom gjorde att man med sådan entusiasm satte igång med ett förnyelsearbete både påfolkhögskolor och på studieförbund. Men detta harkommit av sig, därför att man nu har stora problemmed att ställa om till de nya förutsättningarna. Manär besviken mot bakgrund av beslutet och de löftensom gavs i så sent som i juni 1991.Jag vill fråga : Är det bara ord tror på folkbildningen, eller kan vi i nästaförslag till budget förvänta att man ger ett ökat stödtill folkbildningen?Anf. 9 () replik:Fru talman! Det gäller i alla fall inte bara pengar.Det var återigen ett märkligt inlägg från BeritOscarsson. Det verkar på som omdet avgörande för folkbildningen är hur mycketskattemedel som går in i den. Jag trodde att vi somhar kunskaper om folkbildningen visste att det ären rad andra yttre och inre faktorer somkonstituerar folkbildningens villkor. Där är pengarnaturligtvis också viktiga, men inte baraskattefinansierade pengar på riksnivå.Fortfarande är det oerhört ologiskt, BeritOscarsson, socialdemokrat, att rikta kritik mot denborgerliga regeringen och majoriteten för att visparar. säger att det är fel, att maninte borde göra det i detta läge. Man får ett intryckav att har föreslagit att det skallläggas på 200--300 milj.kr. -- då hade möjligenhennes resonemang gått ihop. MenSocialdemokraterna vill själva spara. Vilkabevekelsegrunder har Socialdemokraterna haft närni tycker att man skall minska på anslaget tillfolkbildningen? Utveckla det litet, så att vi får redapå hur ni har resonerat när ni vill spara i dettaarbetsmarknadsläge och i den situation somfolkbildningen befinner sig i! Det är mera ennyansskillnad mellan utskottsmajoritetens förslagoch Socialdemokraternas förslag.Anf. 10 () replik:Fru talman! Det är ju ändå så, , attpengar betyder en del när man driver enverksamhet. Som ett exempel kan nämnas att denföreslagna nedskärningen i genomsnitt skulleminska bidraget till en folkhögskola med 700 000kr., och det är ingen liten neddragning för enfolkhögskola.Också jag kan naturligtvis säga att ideelltengagemang visst betyder mycket och att det finnsmånga människor som aktivt jobbar för något somde tror på. Det är något av själen i folkbildningen,och den är en drivkraft så god som någon. Men detbetyder ändå en hel del att man kan få resurser föratt driva verksamheter. Då kan man få god kvalitetoch se till att de som önskar och mest behöver deltaskall kunna göra det och inte får en avgiftshöjningsom stänger dem ute.Att också vi vill minska med 250 milj.kr. visar attockså vi vill vara ekonomiskt sinnade. Men vi villinte bara dra in 250 milj.kr. Vi har satsat mycketpengar på vuxenutbildningen i dess helhet. Vi villge mer pengar till komvux. Vi vill ha kvarkorttidsstudiestödet, och vi vill ha mera pengar tilluppsökande verksamhet och tillstudieorganisatörsutbildning.Sammanlagt har vi föreslagit merinom skolans ram från Socialdemokraternas sida änvad den borgerliga regeringen har föreslagit. Det ärväl ändå en satsning, !Jag vill än en gång ta upp den fråga som jag tidigareställde. Under föregående mandatperiod föreslogModeraterna en neddragning av anslaget.Kan vi räkna med att i framtidenförsöker bibehålla eller t.o.m. öka anslaget? Jagställer den frågan och vill gärna ha ett svar.Anf. 11 () replik:Fru talman! Det är en naturlig fråga att ställa. vet att och flera andraborgerliga partier har sagt attkunskap och kvalitet i skola och folkbildning ärnågonting oerhört viktigt. Jag tycker det ärfascinerande att Socialdemokraternas företrädareunder de tre inlägg hon har gjort inte har talat omkunskap och kvalitet och de yttreförutsättningarna, utan hon har bara, bara, baratalat om ekonomi. Som om det vore det viktigasteför folkbildningen! Vi har tidigare och även nuföreslagit en viss besparing inom denna sektorliksom inom andra sektorer. Jag förstår inte att detskulle vara så oerhört värt att kritisera när BeritOscarsson, socialdemokrat, också föreslår enneddragning. vill ju också minskapå anslagen. Om har möjlighet tillytterligare en replik vore jag tacksam att få enkommentar till hur hon kan föra den typen avresonemang och ändå föreslå besparingar.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 12 () replik:Fru talman! bedyrar att han älskarfolkbildningen och menar att den skall leva på sinaegna kvaliteter och inte på skattepengar. Jag måsteupprepa den fråga jag hade tillfälle att ställa underallmänpolitiska debatten och som kanske GöranÅstrand nu har hunnit fundera litet över men somjag då inte fick något svar på. Om nu folkbildningenskall leva på sina kvaliteter och skattemedel ochskattefinansiering inte är så viktigt, drar jagslutsatsen att och även GöranÅstrand har funderingar över hur man exempelvisskall avlöna lärarna, med hur mycketkursavgifterna skall höjas, osv. Eller skallfolkhögskolans lärare och personal leva på luft ellerav glädjen att få existera i den kulturellt såhögtstående miljön? Eller vad menarModeraterna? De människor som arbetar påfolkhögskolorna måste ju också ha löner, även omde har arbetat där länge, även om de är duktiga ochäven om de har nått ett världsrykte genom sinspeciella pedagogik och metodik -- det vi kallar dettypiskt folkhögskolemässiga. Byggnader måsteockså underhållas och värmas upp. Jag förstårfaktiskt inte att man kan kalla det gnäll och''gnällspikarnas '' när vi, som inte baraälskar folkbildningen utan också vill att den skallfinnas kvar i det här landet, att den skall kunnautvecklas och att dess idéer skall kunna få spridning,oroar oss över hur ekonomin skall gå ihop.Det är i det här fallet faktiskt inte fråga om attspara. Det är fråga om nedskärningar på uppemot15 %, och till detta kommer, att eftersomregeringen har givit signaler om hur man ser påfolkbildningen, följer de borgerligt styrdalandstingen och kommunerna efter mednedskärningar. Landstingsbidragen kommer attskäras ner med i snitt . Detta,fru talman och , är ingenting annatän ett strypgrepp på den folkbildning som GöranÅstrand säger sig älska så mycket.Anf. 13 () replik:Fru talman! och jag hade endebatt i den allmänpolitiska debatten, och den villhon nu ta upp igen. Det kan man göra. Vidiskuterade då precis samma fråga som BeritOscarsson och jag nu har talat om, nämligen vadsom är viktigast för folkbildningen. En socialist ochhögskattepolitiker som tyckernaturligtvis att det är självklart att alltid, alltid,alltid lösa de här problemen genom att fortsättamed mycket höga skatter och genom att fördelaskattepengarna. Utskottets alla fyraregeringspartier har vad gäller den här frågan förtett resonemang och återfört en del pengar tillutskottet, men vi har också menat att det är rimligtatt en viss besparing görs och att det skall råda ettkonkurrensförhållande mellan de olikavuxenutbildningsanordnarna.Jag har svårt att förstå att ochVänsterpartiet så kraftfullt kritiserar den borgerligagruppen. riktar kritik mot debesparingar som de borgerliga partierna föreslår --har ju hur mycket pengar som helsttill allting -- men kritiken borde i så fall rimligenockså riktas mot Socialdemokraterna, som ocksåföreslår en kraftig besparing.Folkbildningen får genom det förslag denborgerliga majoriteten i utskottet nu vill drivaigenom av skattemedel påriksnivå. Vi tycker inte att det är litet generöst, utanatt det är mycket generöst. Det finns i stort settinget annat land som satsar så mycket av offentligamedel på folkbildning.Anf. 14 () replik:Fru talman! Argumentet att vi skulle ha hur mycketpengar som helst att öda över detta går inte riktigthem, . Det är ju i själva verket så attarbetslösheten kostar den också, och GöranÅstrand och hans partikamrater har tydligen i vissmån insett detta, eftersom man försöker räddanästkommande års heder och ära ochfolkbildningens budget genom att lägga över 100milj.kr. från ett annat anslag och specialdestineradetta just för att folkbildningen och främstfolkhögskolorna skall kunna anordna kurser förmänniskor som riskerar behöva gå tillbaka tillarbetslöshet. I det fallet vill jag påstå att även nibegriper detta. Det handlar inte om att det ena ellerandra kostar och att det ena eller andra är tärandeutan om att arbetslösheten kostar. Det kostar ocksåsamhället att människor på grund av bristandebasutbildning, bristande kunskaper, inte kan hängamed i den snabba utveckling som sker inomnäringslivet, inom industrin och också inom denoffentliga sektorn och därför inte hänger med ijobbet. Detta vet vi. Det är fråga om kostnader sominte redovisas i budgeten på samma sätt som deskattemedel vi tillsammans ger folkbildningen föratt uppväga dessa brister. Jag tror därför inte attresonemanget om att vi strör pengar omkring ossgår hem hos folk.Göran svarar fortfarande inte på den frågasom jag vet är folkhögskolornas, studieförbundens,deras personals och deras lärares stora problem:Vilka elever är det som inte skall få ta del avvuxenutbildning och folkbildning nästkommandebudgetperiod? Vilka kurser är det ni vill komma åt?Är det de allmänna långkurserna eller någraspecialutvecklade kurser? Vilken personal, vilkalärare är det ni tycker skall leva på den kvalitativthögstående luften i stället för att få ut sina löner?Inte bara jag utan stora delar avFolkbildningssverige väntar med spänning påsvaret på de frågorna.Göran sade också att vi inte kritiserarSocialdemokraterna för de besparingar de harföreslagit på 56 miljoner -- det är fråga om 56miljoner och inte 53 miljoner. Men det är ju precisvad vi gör. Vi tycker att deras förslag är ganskaanmärkningsvärt, framför allt med tanke på attfolkbildningen under innevarande år har fått spara100 milj.kr. och att man inte genom förra åretsbeslut fick kompensation för de administrativakostnader som folkbildningen övertog frånskolöverstyrelsen i samband medorganisationsförändringen. Så visst kritiserar viSocialdemokraterna för deras nedskärningsiver.Slutligen: Detta är inte att spara. Det är att skäraner.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag måste upprepa att jag tycker att detär oerhört beklagligt att en folkbildningsdebattbara handlar om pengar. Det är ju minamotdebattörer som väljer att bara diskutera det.Det finns oerhört mycket som är fint och bra medfolkbildningen, och mycket händer just nu som gerfolkbildningen breddade möjligheter, t.ex. denkompetensgivande utbildningen. bedriver nu uppdragsutbildning i allaformer. Visserligen har ABF hunnit mycket längreän de andra och t.o.m. gjort ett bolag för den härverksamheten, men också andra studieförbund ärmed på detta. Ingen kommenterar detta i den härdebatten, utan man talar bara om skattepengar.Socialdemokraterna har suttit alltför länge iregeringsställning i och skapat de enormaekonomiska problem inom alla samhällssektorersom vi nu försöker reparera, och detta drabbar allasamhällssektorer, inkl. utbildning och folkbildning.Det får vi finna oss i.Jag har i den här debatten försökt lyfta fram alla dekvaliteter som folkbildningen har och alla deförutsättningar som skapas när man satsar 2miljarder kronor av skattemedel och samtidigtbreddar arbetsförutsättningarna förfolkbildningen.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik.Anf. 16 ():Värderade talman! Det är inte så ofta man fårtillfälle att yrka bifall till utskottets hemställan i ettbetänkande där en utskottsmajoritet föreslår enhöjning av regeringens förslag till anslag. Så är nufallet. I kulturutskottets betänkande 1991/92:12föreslår utskottet att statens bidrag tillfolkbildningen ökas med 100 milj.kr. i förhållandetill regeringens förslag.En sådan här justering av beloppen i propositionenkan naturligtvis ses som en sorts kritik motregerings handläggning av ärendet. När regeringenhar sökt efter nödvändiga besparingsmöjligheterhar kunskapen om effekterna av en kraftigneddragning av anslaget till folkbildningen interäckt till.Nu förbättrar läget till gagn för bådefolkbildningen och regeringen. Det är ettvälkommet resultat av folkbildningsdebatten iregeringspartierna och i kulturutskottet.Värderade talman! En av folkbildningens viktigasteuppgifter är att erbjuda en bred allmänhet studierav den speciella karaktär som är kännetecknandeför det fria och frivilliga folkbildningsarbetet ochför de pedagogiska modeller som har utvecklatsinom folkhögskolan. Även i tider då lågkonjunkturförorsakar arbetslöshet erbjuder folkhögskolor ochstudieförbund en god och billig studiemiljö, somverksamt kan bidra till att människor finner vägarur eller förbi arbetslösheten.En av folkbildningens allra viktigaste uppgifter äratt ge korttidsutbildade möjligheter till utbildningsom de annars skulle missa. Det är också väl käntatt folkbildningens skolor och organisationer harstor betydelse för kulturlivet i hela landet.Studieförbundens och folkhögskolornassynnerligen viktiga verksamhet blandhandikappade ger livskvalitet som samhället annarsinte kunde stödja utan väsentligt ökade kostnader.När det är kärvt på arbetsmarknaden kan manförutsätta att människor med utvecklingsstörningeller funktionshinder av olika slag har ännu svårareatt få jobb än under högkonjunktur. I utskottetsbetänkande skriver vi att det förhöjda anslaget börutnyttjas för att erbjuda utbildning till dem som äreller riskerar att bli arbetslösa. Då måstemänniskor med handikapp omfattas av detta.När nu skall besluta omfördelningen av dessa pengar till folkhögskolor ochstudieförbund kommer rådet säkert att se till attstatsbidraget hamnar där det gör stor nytta för attminska arbetslöshet, bryta människors isolering,minska fördomar och främja framväxten av ettmänskligare samhälle.Värderade talman! Jag yrkar bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande nr 12.Anf. 17 ():Fru talman! Under vårriksdagen en proposition om folkbildning. Dentidigare detaljerade regelstyrningen av statsbidragtill folkbildningen, dvs. den verksamhet sombedrivs av studieförbund och folkhögskolor,upphörde i och med /91. /92 skall riksdag och regeringfastställa övergripande mål, som skall ligga tillgrund för den samlade folkbildningen.Folkbildningen skall i fortsättningen själv ta ansvarför fördelning av statsbidrag, administration ochorganisation samt för uppföljning och utvärderingav verksamheten.I propositionen slogs fast målet för statsbidrag tillfolkbildningen, innebärande bl.a. stöd till enverksamhet som syftar till att göra det möjligt förmänniskor att påverka sin livssituation och skapaengagemang att delta i samhällsutvecklingengenom t.ex. politiskt, fackligt eller kulturelltarbete. Verksamheter som syftar till att utjämnautbildningsklyftor och höja utbildningsnivån isamhället skall prioriteras.Folkbildningsarbetet har en färgstark historia. Detre första folkhögskolorna kom till 1868; två i Skåneoch en i . De startades på privatinitiativ -- det var alltså inga folkrörelsehögskolorsom kom till . Alla tre finns fortfarandekvar. Antalet ökade efter hand snabbt, och i det 128 folkhögskolor. Mångaförtroendevalda på alla nivåer har under årens loppfått sina första kunskaper i kommunal- ochstatskunskap samt i mötesteknik på enfolkhögskola.Vad kännetecknar då dagens folkhögskolor? Ävenom folkhögskolorna sinsemellan är mycket olika,kan man finna många gemensamma karakteristiskadrag.Ett unikt drag är att folkhögskolorna på en ochsamma gång är delar av skol- och utbildnings-Sverige, folkbildnings-Sverige och folkrörelse-Sverige. De studerande får vara med och utformaundervisningens innehåll och former i störreomfattning än i andra skolor. Undervisningen blirdeltagarstyrd och mer behovsinriktad. Läraren ärmer en samtalspartner än en traditionellkunskapsförmedlare. Gemensammakulturupplevelser, fritidsaktiviteter, debatter ochdiskussioner är viktiga inslag i folkhögskolornasverksamhet. Ett väl fungerande internat --observera detta -- ger goda förutsättningar försocial gemenskap och en inspirerande social ochpedagogisk miljö.Folkhögskolans särart har präglats av och präglasfortfarande av samtalsformen i undervisningen,den deltagarstyrda undervisningen, dendemokratiska träningen, friheten från betygshetsoch den starka sociala gemenskapen mellaneleverna men även mellan elever och all personalpå folkhögskolan.Detta var många berömmande ord, men också välmotiverade, om vad folkhögskolan betytt ochbetyder för att minska utbildningsklyftorna isamhället och för att främja en demokratiskutveckling.Innan jag slutar vill jag också säga några ord omstudieförbunden -- det andra mycket betydelsefullaben som folkbildningen vilar på. Studieförbundenoch folkhögskolorna samarbetar med varandra påmånga håll. Genom riksdagsbeslutet ,innebärande mer av målstyrning och mindre avregelstyrning, kan samarbetet mellanfolkhögskolor och studieförbund utvecklasytterligare.Studieförbunden bedriver en mycket omfattandeverksamhet. har över300 000 studiecirklar genomförts med totaltöver 2,5 miljoner deltagare. arrangerarstudieförbunden ca 100 000 kulturprogram medmellan 10 och 11 miljoner besökare. Ca 400 000 ärengagerade i olika kulturgrupper; körsång, musik,teater, dans, konst, litteratur, utställningar ochannan kulturell verksamhet.I regeringens proposition föreslås en neddragningav anslaget till folkbildningen med hänvisning tilldet statsfinansiella läget. Även om vi i ärmedvetna om det mycket besvärliga finansiellaläget, har vi bedömt att ytterligare pengar börtillskjutas utöver vad regeringen har föreslagit. Etttillkännagivande görs, innebärande att utskottetföreslår att tillskjuta ytterligare 100miljoner. Vidare föreslår kulturutskottet attfolkbildningens, särskilt studieförbundens, bredd,flexibilitet och erfarenhet från studie- ochinformationskampanjer bör tas till vara vidkommande information inför en folkomröstningom svensk anslutning till EG.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 18 () replik:Fru talman! har också ställt sigbakom det som är bra med folkbildning, och jaginstämmer i det han har sagt. Visserligen är även de100 miljoner som tillkommer till folkbildningenbra, men de tas av de pengar som skulle gå till dearbetslösa. Det tillkännagivande vi gör om ensatsning på en är också bra. Det harvisat sig att just folkbildningen är överlägsen närdet gäller att ge kunskap till de mångamänniskorna.Jag skulle vilja ställa en fråga till år har , som jag kommer ihåg,föreslagit mer pengar än övriga partier. Kan viräkna med att kommande år fortsätter attföreslå ökade insatser för folkbildningen, ellerkommer man att ställa sig bakom de nedskärningarsom föreslås från de övriga borgerliga partierna?Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag vill påminna omdet statsfinansiella läget. Vi lever för närvarandeunder en socialdemokratisk budget, som verkarfram till . Närsocialdemokraterna presenteradeutvecklingen under detta budgetår visadefinansplanen ett budgetunderskott på 5,5 miljarder.I dag, efter att har gjort sinsenaste uppföljning, är budgetunderskottet drygt54 miljarder.