prot · GG095 · 1992-10-13 00:00:00 — Denpågående polisutredningen av händelserna iKoppom är ännu inte avslutad.Det är som är beslutandemyndighet i ärenden om uppehållstillstånd.Invandrarverket fattar sina beslut heltsjälvständigt. Vid asylprövningen skallInvandrarverket väga in vandelssynpunkter.Jag är således förhindrad att vidta några åtgärdermot dem som vistades på förläggningen i isamband med skadegörelsen.Däremot har jag från erfarit attverket avser att pröva asylansökningarnafrån dem som vistades på förläggningen. I några fallhar beslut redan fattats.Regeringen ser allvarligt på att antalet inbrott,stölder och skadegörelser har ökat i områden runtflyktingförläggningar. Mot den bakgrundensammankallade jag för en dryg månad sedanrepresentanter för riksåklagaren,, till ett möte. Då diskuteradeshur vi med gemensamma krafter bäst skall reageramot och stävja oönskade och kriminella beteendenbland asylsökande.Anf. 112 ():Herr talman! Jag ber att få tacka fru statsrådet försvaret.Svensk flyktingpolitik är med rätta utsatt för kritikoch föremål för stort intresse. För att de somverkligen har skäl att få stanna i skall fårimliga förhållanden måste man ta i medhårdhandskarna när det gäller de flyktingar sombegår brott. får inte bli ettfrihandelsområde för internationell brottslighet.Nu behövs det inte några långvariga utredningar,utan det behövs beslut och handling. Omregeringen ser allvarligt på problemen, somstatsrådet skriver i svaret, finns det verkligenanledning att ta tag i dem. Om man inte gör det nuoch om man inte tar itu med dem som är kriminella,kommer man inte heller att få något gehör frånmänniskorna för att ta hand om dem som verkligenbehöver tas om hand. är det inte någon somlyssnar på den argumenteringen.Att statsrådet i tidigare svar har åberopat attstatsrådet besvarade flyktingfrågor här i kammareni tyder på att det här framförssynpunkter som verkligen engagerar medborgarnaoch väljarna.Om man är en verklig flykting, tror jag inte att manställer så stora krav på boendet, vilket ändå ärganska hyggligt överallt i vårt land. Om man slårsönder en flyktingförläggning för att man inte får bopå hotell, delar jag uppfattningen hos denförkrossande majoritet av svenska folket som i defallen säger: Vänd bussen. Låt den gå tillbaka tillhemlandet, om det finns bättre hotell där.Anf. 113 ():Herr talman! Jag tackar invandrarministern, tillikakulturministern, för svaret.Det är närmast en självklarhet att Koppomfalletdess värre leder till flyktingfientlighet. Man kanockså notera att Kosovoalbanerna på dennaherrgård i tidigare hade bott på etthotell. De var väldigt missbelåtna med att de hadeförflyttats från detta hotell, som uppenbarligen varkomfortabelt, till en mindre komfortabelbyggnad -- låt vara att den kallas för herrgård. Förden sakens skull tyckte några avKosovoalbanerna -- hur många vet vi inte -- att deskulle ge uttryck för sitt missnöje med ,vilket förmodligen var avsikten. Det lär inte havarit alkohol eller några andra droger som utlösteden här bärsärkagången, där man slog sönder endel av inredningen.Jag vill i det sammanhanget fråga statsrådet: detmöjligt att ge sådana direktiv från regeringen ochfrån statsrådets eget departement, som innebär inte skall placera asylsökande i en alltförluxuös miljö, vilket i sin tur kan leda till att de sedananser sig skamligt behandlade av det svenskasamhället? Jag hörde ett uttalande iden riktningen.Det är något märkligt, när statrådet säger attpolisutredningen ännu inte är avslutad. Mentolkningen är att sedan förövarna har skingrats ochnya familjer har flyttat in i herrgården, har intepolisen något mer att fråga om. DessaKosovoalbaners taktik är att skydda varandragenom att påstå att de varken har sett eller hörtnågonting. De förnekar att de över huvud taget hargjort sig skyldiga till någonting.Anf. 114 Kulturminister ():Herr talman! Jag är övertygad om att WiggoKomstedt har rätt i sin förmodan att det finns riskför att den här typen av händelser kan leda till attsvenska folkets generositet och benägenhet när detgäller att ta emot asylsökande i minskar.Det är naturligtvis beklagligt att de som har gjortsig skyldiga till detta belönar svensk generositet pådetta sätt. Jag har uppfattat att både WiggoKomstedt och har velat ta dettatillfälle i akt för att göra den typen av deklarationer.Jag tror att det är viktigt att vi gör sådanadeklarationer.Samtidigt är det naturligtvis också viktigt att manutreder och beivrar brott. Detta var en avbakgrunderna till de diskussioner som jag för någonmånad sedan förde med företrädare för de olikamyndigheterna. Vi konstaterade då att det varbrukligt med åtalseftergift vid viss typ av smärrebrottslighet, både när det gäller svenskar och i frågaom asylsökande. Där har det nu i vissa avseendenskett en uppstramning.Man kan också notera att de olika berördamyndigheterna, inte minst , självahar börjat att se över vad som kan göras för attstävja brottslighet, så att man inte låter olika typerav kriminalitet florera utan att någon reagerar.Sedan vill jag bara något kommentera frågan om attbo lyxigt eller inte. Inom Invandrarverket har manlagt ned mycket arbete på att skaffa framförläggningar, och många av dessa förläggningar ärinte särskilt lyxiga. Det rör sig om nedlagdamilitärförläggningar -- vissa flyktingar har fått bo itält --, om tomma lägenheter, om utrymda sjukhusoch liknande. Man bor ganska trångt: 6--10personer i ett rum, där det ibland inte finns någrasängar, utan man får ligga på madrasser direkt pågolvet. Jag tycker att det är viktigt att informeraockså om detta, eftersom många uppenbarligentror att de asylsökande bor väldigt lyxigt, men såförhåller det sig inte.Anf. 115 ():Herr talman! Jag bor ute på landet. Det finns ettantal mindre gårdar där. Det är inte någrahypermoderna anläggningar. Det finns t.o.m.sådana som saknar badrum och toalett inne. Fördessa människor höjer vi bensinskatten. Bilen ärderas enda sätt att transportera sig, eftersom detinte finns några allmänna kommunikationer. Dessamänniskor reagerar våldsamt när vi inte gör någrabesparingar inom flyktingpolitiken. När dedärutöver får läsa att flyktingar inte accepterar attbo under förållanden som är bättre än deförhållanden som många svenskar bor under ärgränsen nådd.Jag har ett civilt jobb. Det är ganska bra. Jag är därvarje vecka så mycket som jag hinner. Det är minvärdemätare. Där möter jag montörer, kontorister,försäljare, chaufförer, åkare, m.fl. De har samfälltinställningen att vi är alldeles för slappa. Jag, somkanske ändå är litet annorlunda och tuffare i dettasammanhang, bedöms av dem nu vara en personsom velar i flyktingpolitiken, trots att jag har dennauppfattning. Detta ger en liten bild av svenskafolkets uppfattning.Än en gång vill jag säga: Om vi inte tar tag i dessaproblem kommer vi inte heller att ha någonmöjlighet att hjälpa dem som verkligen har behov.Anf. 116 ():Herr talman! Jag delar helt statsrådet om att det är fel att ge åtalseftergift tillnågon därför att denna person kommer från ettannat land. Vi är förvisso alltför slappa ävengentemot svenska medborgare. Men det sker enuppstramning i fråga om detta. Signalerna nu frånstatsrådet och regeringen är enligt svaretatt regeringen ser allvarligt på att antalet inbrott,stölder och skadegörelser har ökat i områden runtflyktingförläggningar.Jag vill poängtera att Kosovoalbanerna från dennaförläggning i herrgården i enligttidningsuppgifter skingras till andra förläggningar.Det är naturligtvis bra på sitt sätt. Men då får intepolisen släppa taget. Jag skall ställa en fråga tillstatsrådet. Vill statsrådet hålla med mig om att detskall ges signaler till och polisensom innebär att de inte ger upp detta? Om man gördet är det detsamma som en åtalseftergift.Anf. 117 Kulturminister ():Herr talman! vet att jag ärförhindrad att ge sådana direktiv. Men jag utgårfrån att polisen fullgör sin skyldighet.Som jag sade tidigare kommer attfatta beslut beträffande asylansökningarna inomkort, och några beslut har redan fattats.Anf. 118 ():Herr talman! Jag tackar statsråder för en positivinställning till att man tar itu med dessa frågor.Jag vill begagna mig av detta tillfälle för att direkttill , vars generaldirektör är mycket lyhörd för situationen på dettaområde, framföra kravet att man, eftersom det ärrisk för att polisen i praktiken, om inte formellt, harlagt ned dessa förhör, ser till att dessa förhörfortsätter på de flyktingförläggningar där depersoner som har varit med om detta finns. Dåkanske man också får fram sanningen. Risken föratt bli betraktad som tjallare kan ju ha funnits sålänge personerna i fråga var på denna herrgård.Detta är angeläget, inte minst med tanke på alladem som verkligen är flyktingar och behöver enfristad i . Dem skall vi slå vakt om. Det ärandra som förstör för dem.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av andra vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till kl.18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.19 § Svar på fråga 1992/93:26 omskärgårdsbefolkningens rätt till fiskeAnf. 119 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat vilkaförändringar i utredningens förslag om enklarefiskebestämmelser jag är beredd att göra så attskärgårdsbefolkningens urgamla rätt att fiska intebegränsas.Jordbruksdepartementet presenterade i juli månadi år en promemoria (Ds 1992:70) om enklarefiskebestämmelser. I promemorian lämnas förslagtill en ny fiskelag och en ny fiskeförordning.Förslagen syftar till att tillsammans medföreskrifter meddelade av utgöra enny och förenklad fiskelagstiftning.I förslaget finns bl.a. föreskrifter som begränsarfritidsfiskets redskapsanvändning. Förslagetbygger på uttalande attregeringen bör återkomma till medförslag om begränsningar av husbehovs- ochfritidsfiskares redskapsinsatser vid fiske medmängdfångande redskap på frifiskevatten ochallmänt vatten.Promemorian är på remiss till ettantal myndigheter och organisationer.Remissvaren skall vara inkomna till departementetsenast , dvs. , och förstdärefter är det möjligt för regeringen att ta ställningtill hur förslaget till skall vara utformat.Anf. 120 ():Herr talman! Jag ber att få tackajordbruksministern för svaret. Den här frågan haren mycket stor betydelse för kustbor. Det är mångapensionärer och kustbor som ägnar sig åtfritidsfiske som rekreation.Det är viktigt, som jordbruksministern säger, att vifår en avvägning mellan det fiske som fritidsboendeoch bofasta vid kusten kan ägna sig åt och detyrkesfiske som finns.I det förslag som finns, föreslås en storinskränkning i fritidsfisket. Det föreslås att manskall ha rätt att använda sex hummertinor och 180meter garn. Vidare föreslås en inskränkning idörjfisket. Jordbruksministern säger att dessaförslag skall ge en förenklad fiskerilagstiftning. Jagkan inte se var förenklingen i detta finns. Som lägetär just , finns det ingen begränsning. Vari liggerförenklingen om man inför begränsningar till ettvisst antal? Jag kan förstå att man inte kan låtadetta fiske vara helt fritt, men finner jagnivån på sex hummertinor vara en mycket storinskränkning i det fiske som man på Bohuskustenoch många andra kuster har haft en urgammal rättatt bedriva.Anf. 121 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är viktigt att slå fast, vilket KentOlsson också gör, att de människor som ägnar sigåt fritidsfiske i huvudsak gör detta som rekreation.Detta fiske är alltså inte till för att skapa sig enförsörjning eller en inkomst. Man avser inte attförsälja det som fångas. Ur den synpunkten äravsikten att detta inte skall vara något intrång. Mangör en begränsning av de mängdfånganderedskapen. Jag kan förstå om man tycker att sexburar är litet. Jag har inte tagit ställning till om detskall vara fem, sex eller sju burar. Det har kanskeinte utredningen heller funderat så noga på.Det är ändå viktigt att klara ut att det trots allt ärganska många redskap man får lov att ha. IDanmark har man en motsvarande lagstiftning, ochden har fungerat väl.Vi vet att det samlade fisketrycket jämfört medfisketillgången är av den karaktären att vi måstefördela trycket mellan olika grupper av fiskare. Detär nödvändigt att vi inför några restriktioner pådetta område. Det är också en direkt beställningfrån . Efter remissomgången skall vinaturligtvis titta på detta och se om det är någotantal som är fel.När det gäller detta avsnitt är det nyabestämmelser, och det är svårt att få nyabestämmelser som är enklare än inga. Men när detgäller andra avsnitt i promemorian och i förslagentill lagstiftning och förordning innebär detlångtgående förenklingar.Anf. 122 ():Herr talman! Jag uppfattade att jordbruksministernär beredd att se över den nivå som detta rör sig om.Det är ett försök att uppfatta svaret positivt. Enökning från sex till sju är dock inte någon störrehöjning av nivån.Det finns ett förslag, bl.a. från , där man skulle kunna ha ca 20hummertinor. De flesta människor som bor vidkusten har fler än sex ryssjor. De har fler änsex hummertinor. Det kan knappast betraktas somnågot större intrång på yrkesfiskets område att hadessa tinor kvar.Den här frågan är ställd med den förhoppningen attjordbruksministern, om han inte är beredd attsläppa detta helt fritt, skall kunna höja nivån för deredskap som man har rätt att ha. Detta är oerhörtviktigt. Förslaget upplevs som en mycket storinskränkning. Det är en av de frågor där folkverkligen har engagerat sig.Anf. 123 Jordbruksminister ():Herr talman! Som landkrabba har jag liten kunskapom hummerfiske. Därför vill jag inte uttala mig omdet exakta antalet när det gäller fiskeredskapen.Förslaget som har gått på remiss ochremissomgången är ju till för att vi skall få inrikhaltigt med synpunkter för att därefter kunnaväga samman dessa synpunkter och lägga fram ettförslag till i enlighet med den beställningsom har gjort. Det är min förhoppningatt det, likaväl som det vid förra debatten här ikammaren fanns en stor enighet om detta ärende,skall kunna bli det även om det förslag som såsmåningom kommer att läggas fram.Anf. 124 ():Herr talman! Då är det också min förhoppning attjordbruksministern läser remissvaren mycketnoggrant. Jag är inte ensam om denna uppfattning.Det finns en otrolig mängd människor vid kustensom har detta som en intressant och viktigfritidssysselsättning. Vi kan nog vara överens omatt detta inte är till för att utmanövrera det fiskesom människor lever på. Det är viktigt att mansäger detta i den här diskussionen. Jag hoppas attjordbruksministern läser remissvaren och höjer detantal hummertinor som man får ha.Anf. 125 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag skall läsa remissvaren noga. Detkvarstår naturligtvis problem om det är så som KentOlsson säger, att det finns en otrolig mängdmänniskor som har 20 hummertinor och mer. Dåfår vi kanske göra någon liten begränsning. Annarskan ju denna otroliga mängd människor fånga förmånga humrar.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1992/93:40 om kontrollen avimporterat köttAnf. 126 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat migvad jag kommer att göra för att förstärka kontrollenså att salmonellasmittat kött inte kommer ut tillkonsumenten.Importen av kött har under de senaste årenungefärligen fördubblats. Vid import av köttvarorkrävs tillstånd av . Obligatoriska inslag i kontrollen ärhygienundersökning och salmonellaprov.Till de länder som ökat sin export till hörDanmark. Så t.ex. ökade importen av frystaprodukter från till1 . fick man indikationer påatt nötköttet från var starkt infekterat avsalmonella och kontrollen av danskt kött skärptesdärför. hade kött från i likhetmed kött från de övriga nordiska länderna endastgenomgått de orienterande stickprovskontrollersom man bedömt vara tillräckliga med hänsyn tilldet goda salmonellaläget inom . Kött frånDanmark kontrolleras nu lika ingående som köttfrån övriga länder. Kontrollen har medfört att flerpartier har avvisats.Livsmedelsverket har utabetat ettförslag till ändring av sin kungörelse rörandeinförselkontrollen avseende salmonella i syfte attfastställa mer tillförlitliga metoder för provtagningm.m. De föreslagna ändringarna bygger bl.a. pådet förslag rörande gemensamma rutiner försalmonellaundersökningar som har arbetats framinom ramen för det nordiska samarbetet och somföreslås att genomföras i samtliga nordiska länder.Dessa principer bygger i sin tur på derekommendationer som utformats i CodexAlimentarius. I korthet kan man säga att de nyaprovtagningsrutinerna gör att samma säkerhet föratt påvisa salmonella erhålls oberoende avstorleken på de bedömda partierna. Jämfört meddagens metod kommer antalet avvisade partier attöka om inte importörer och exportörer vidtaråtgärder för att minska risken för attsalmonellasmittat kött importeras. Det nordiskaförslaget möjliggör också provtagning iutförsellandet.Jag hoppas att de ändringar som Livsmedelsverkethåller på att arbeta fram skall kunna tillgodoseLennart Brunanders önskemål om en förstärktsalmonellakontroll.Anf. 127 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret. Vi i har under mycket lång tidhaft blickarna riktade på just livsmedelsområdetoch kontrollen av de importerade livsmedlen samtde krav vi ställer på dessa. Salmonellakontrollen ären sådan kontroll.Tidigare har man inte ställt samma krav på detimporterade köttet som på det svenskproduceradeköttet. Där har det över huvud taget inte fått finnasnågra salmonellabakterier. Men i importerat kötthar man tillåtit vissa salmonellabakterier. Det får en ännu större betydelsenu när importen ökar. Som framgår av svaret harökningen av importen varit ganska kraftig.När jag såg uppgifter om att många människor hadeinsjuknat i salmonella och att de ätit importeratkött -- man hade även avvisat vissa partier -- slogsjag av tanken att detta är något som vi måstebevaka. Jag såg också att hade avvisatbetydligt mer danskt kött än vad vi hade gjort iSverige. Det tyder på att kanske inte harsamma bedömningsgrunder.Nu säger jordbruksministern i svaret attLivsmedelsverket har lagt fram ett förslag. Det ärmin förhoppning att det förslaget uppfyller dessakrav. Har de också tagit upp frågan om kraven påinhemskt kött och importerat kött? Kommer detlikvärdiga krav där?Anf. 128 Jordbruksminister ():Herr talman! Beträffande den sista frågan somLennart Brunander ställer är ambitionen att detinte skall vara någon skillnad för konsumenten,oavsett vilket kött som konsumenten får att tillgå.Därför bör naturligtvis principerna för kontrollenvara desamma, oavsett varifrån köttet kommer.Samtidigt är det viktigt att notera, precis somLennart Brunander har gjort, att vi har en högstandard när det gäller livsmedelskvalitet ochlivsmedelssäkerhet i . Vi har ovanligt lågsmittorisk, och vi har krav på mycket låga halter avrestsubstanser av kemikalier och mediciner. Det ärangeläget för livsmedelssektorn,jordbruksnäringen, livsmedelsindustrin ochmyndigheterna att hålla fast vid dessa höga krav.När det gäller en ytterligare internationaliseringoch ett kommande EG-medlemskap, bör det varaså att vi så långt det är möjligt bevarar våra krav påen hög nivå och ser EG-kraven som minimikravsom vi kan höja.Anf. 129 ():Herr talman! Det är tillfredsställande attjordbruksministern säger att vi skall ha samma kravpå det som vi importerar som på det vi producerari . Jag skulle vilja tillägga att jag tycker attdet är en absolut målsättning att vi i de föreståendeförhandlingarna med EG skall behålla de krav vihar på livsmedel i Sverige.Enligt uppgifter som jag har tagit del av är en avorsakerna till att det finns salmonella i det danskaköttet att man i använder antibiotika idjurfodret i tillväxtbefrämjande syfte. Dettainnebär att djuren hålls friska trots att de bär påsalmonellabakterier, och detta ger utslag först närköttet kommer till konsumenten. I äranvändning av antibiotika i djurfoder sedan längeförbjuden, och det är angeläget att vi belyser ocksåden frågan i de förhandlingar som skall försiggå iolika sammanhang.Anf. 130 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag kan inte uttala migom ifall det finns ett sådant samband som det somBrunander redovisar mellan antibiotikaanvändningoch salmonellasmitta. Faktum är ju dock att viunder i har haft en mycket gynnsamsituation när det gäller salmonella, medanförekomst av salmonella i kött på kontinenten harvarit en närmast normal företeelse. Man har ocksådär tolererat ganska höga procenttal.Anf. 131 ():Herr talman! Jag tackar för svaret och hoppas attdet här kommer att ge ett gott resultat.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1992/93:4 om mutbrottAnf. 132 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att vidta åtgärder för att motverkaen utveckling mot ett alltmer utbrett mutsystem.Bakgrunden till fråga torde varabl.a. uttalande i radio omförekomsten av mutor inom det svenskanäringslivet. Hur omfattande det påstådda bruketär ville dock inte uttala sig närmare om. Detär av naturliga skäl också svårt att skaffa sig enexakt kunskap om förekomsten av mutor.Vårt land har emellertid varit förskonat fråndet missförhållande som en utbredd korruptionutgör. Den allmänna inställningen i tillmutor har också varit mycket avvisande, vilket bl.a.kommit till uttryck i vår stränga straffrättsligareglering. Vår reglering slår till vid låga belopp ochgäller såväl offentligt som privat verksamma. Denstraffrättsliga regleringen ger i och för sig samhälletgoda möjligheter att ingripa mot sådanaföreteelser.I sammanhanget bör också nämnas att Sverigetillsammans med världens ledande industrinationerdeltar i ett arbete som pågår inom med syfteatt förhindra korruption i internationellaaffärsförbindelser.Det finns dock anledning att ta varningssignalernapå allvar. Den snedvridning av konkurrensen sommutor innebär står klart i strid mot regeringenspolitik att stärka det fria och sunda företagandesom utgör en förutsättning för vårt framtidavälstånd. Att den offentlige tjänstemannen är kändför oväld är självfallet viktigt för tilltron till våramyndigheter.Förutom strafflagstiftningen är den etiskainställningen till mutor hos de agerande inomoffentlig och privat verksamhet av den största ochförmodligen avgörande betydelsen. Det är därförbra att en ledande erfaren industriman klartredovisar näringslivets inställning. Det medverkartill att upprätthålla en hög moral på detta områdeoch ge de etiska kraven den vikt de bör ha. Det kanockså medverka till att de rättsvårdandemyndigheterna får information om eventuellaoegentligheter, vilket i dessa fall ofta är enförutsättning för ingripande.Jag är övertygad om att vi med gemensammaansträngningar skall kunna hålla korruptionenstången även , såväl inom det offentligasom inom den privata sfären. kanvara övertygad om att regeringen inte kommer attlämna någon möda ospard i denna del.Anf. 133 ():Herr talman! Jag tackar justitieministern för svaretpå min fråga. Det innehåller ett löfte om attjustitieministern skall följa detta noga och intelämna någon möda ospard, men andasdet en grad av försiktighet, som gör att man undrarhur tung intensiteten möjligen kan vara.Kring grundfrågan råder det inte några problem,eftersom vi båda efter vad jag förstår haruppfattningen att mutor är ett problem.Justitieministern antyder också att problemetförmodligen är klart större i andra länder. Jag görutifrån min lekmannahorisont heller ingen annanbedömning av det.Då är frågan: Förekommer mutor?Justitieministern säger helt riktigt att vi har varitförskonade och att regeringen sersvårigheter att kunna mäta förekomsten.Nu har ju förre SAF-ordföranden uttalat sig ifrågan. Det stämmer att det var detta som väcktemitt intresse för att få frågan mer belyst. Vad CurtNicolin sade var att mutor enligt hans uppfattningförekommer i alltför hög grad.Justitieministern säger nu att en ledandeindustriman -- dvs. samma person -- klart harredovisat näringslivets inställning. Det är inte såsäkert.