prot · GF0969 · 1992-02-25 00:00:00 — Även omvalutgången skulle resultera i en majoritet förregeringen och , blir kanskeutvecklingen inte den som man har hoppats på.Därför vill jag fråga hur utrikesministern ser påsituationen om det händer flera allvarliga saker,sådant som redan har hänt. 2 500 människordödades förra året.Anf. 26 ():Fru talman! Utrikesministern sade att det var ettinitiativ i sig när delegationen åkte ned. Det vardet, men det var inte det som jag frågade om. Jagfrågade om utrikesministern avser att ta någrainitiativ för att ändra den nuvarande svenskasanktionspolitiken. Om detta är ett initiativ i denriktningen, att delegationen skall utgöra underlagför en förändring, är det naturligtvis intressant attveta vad förändringen kommer att bestå i. Jagförstår att utrikesministern vill vänta på rapporten.Jag är själv mycket nyfiken på att få läsa den och sevad den innehåller.Naturligtvis hoppas vi alla på en kraftig majoritetför de , men därmed är ju inte saken klar. Minfråga kvarstår, och den är som sagt mycket konkret:Ämnar utrikesministern vänta på enövergångsregering?Anf. 27 Utrikesminister f446 > AFf423 > ():Fru talman! Till : Jag har ingenanledning att ändra mina tidigare principiellauttalanden. Sedan menar jag att folkomröstningennaturligtvis blir på både gott och ont. Vi får hoppasatt den blir på gott och att den kommer att bli avmycket stor betydelse för den fortsattautvecklingen i . Jag tror att vi åtminstonekan vara eniga om att den kommer att ha mycketstor betydelse för den fortsatta utvecklingen.Delegationens rapport kommer säkert att innebäraatt vi får en fortlöpande diskussion i de härfrågorna. står vi ju här och diskuterar. Jag serdock ingen möjlighet att göra några ytterligarekonkreta ställningstaganden, innanfolkomröstningen har ägt rum. Regeringenkommer nog inte att vidta några åtgärder förränfolkomröstningen har skett. Det är alldeles klart måste avvakta folkomröstningen. Jag är dockinte beredd att, som vill,binda mig för att vänta när det gällerövergångsregering. Det får vi se. Vi får hålla denfrågan öppen, och självfallet skall vi föra en dialogom detta.Anf. 28 HANS ():Fru talman! Det är en mycket samstämmiguppfattning inom ANC, fackföreningsrörelsenCOSATU och kyrkorådet, som representerar intemindre än 12 miljoner människor i . Allasäger att en övergångsregering är nödvändig för skall kunna räkna med att utvecklingen äroåterkallelig. När det gäller oåterkalleligheten ärutrikesministern och jag överens, men det kan juoroa något om utrikesministern inte håller med omatt det finns ett behov av en övergångsregering somverkligen säkrar den demokratiska utvecklingen.Hur skulle detta annars kunna ske? Andraarrangemang skulle naturligtvis vara möjliga, mendet är svårt att finna något som gör att man kan varasäker på att det blir oåterkalleligt.Anf. 29 ():Fru talman! Jag är faktiskt litet orolig medanledning av utrikesministerns formulering: att dethär med övergångsregering är en öppen fråga. Jagtrodde ändå att det var ett fundament, innan vi gören förändring i sanktionspolitiken, eftersom, somjag sade tidigare, utrikesutskottet förra åretenhälligt konstaterade att det här ingår i dendemokratiska rörelsens, även ANC:s, syn och är ettsjälvklart element. ANC anser att enövergångsregering måste komma till stånd, innansanktionspolitiken ändras. Som jag ser det finns deten diskrepans mellan tolkningarna. ANC och andrakrafter vill ha den här övergångsregeringen som ettsolitt fundament, innan man rekommenderar enförändring av sanktionspolitiken.Anf. 30 Utrikesminister f446 > AFf423 > ():Fru talman! Jag noterar självfallet vad både och säger.Ärligt talat tycker jag att delegationens mandat varganska förutseende när delegationen åkte tillSydafrika. Det är också av ett visst värde att hållafrågan öppen tills vi får se resultatet avfolkomröstningen, tills vi får se om det blir som vihoppas, hur snabb utvecklingen i demokratiskriktning blir och vilka steg som då tas. Detta tyckerjag ändå att vi skall ha ögonen öppna för.Anf. 31 HANS ():Fru talman! Det är klart att folkomröstningen harbetydelse. Det kan bli både en positiv och ennegativ betydelse. Dessutom har ju de tagitdet drastiska steget att förklara att han t.o.m. skulleavgå om folkomröstningen bland de vita ger detönskade resultatet. Hela hans utspel har jukritiserats i , liksom också på detinternationella planet. Därför tycker jag att det ärmycket viktigt för mig att till slut framhålla attSverige spelar en stor roll för anti-apartheidrörelsen och den demokratiska rörelsen iSydafrika. Det är mycket viktigt att det inte görsnågra förhastade ställningstaganden. Även om jagtycker att utrikesministern kunde ha varitbestämdare i sitt svar, hoppas jag att den nämndaståndpunkten skall gälla.Anf. 32 ():Fru talman! Folkomröstningen är någonting somkom upp på scenen för bara några dagar sedan.Den fanns inte alls med i bilden när delegationenfick uppdraget att åka till . Den negativautvecklingen tvingade ju fram folkomröstningen.Detta visar hur labilt läget är och hur snabbt mankastas från det ena till det andra. Som jag sadetidigare löser inte folkomröstningen någotproblem. Vi välkomnar naturligtvis ett kraftigt stödför de i folkomröstningen . Mensedan fortsätter arbetet, och det finns mycket kvaratt uträtta, innan man är framme vid den punkt dåman kan säga att utvecklingen är oåterkallelig.Jag menar att ett fundament för den utvecklingenskulle vara en övergångsregering. Jag har fleraorganisationer bakom mig som stödjer denuppfattningen. Vi har nämnt dem tidigare här. Detvore lyckligt om vi fick en signal att vi skall väntapå en övergångsregering.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:419 omÖstersjösamarbetetAnf. 33 Utrikesminister f446 > AFf423 > ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att ta initiativ för att stärkaoch fördjupa Östersjösamarbetet genom att delta iskapandet av ett Östersjöråd, så som det nu föreslåsfrån en rad olika håll.Svaret är ja. Samarbetet med våra grannar iÖstersjöområdet är något som regeringen germycket hög prioritet. Detta framgick också tydligtnär årets budget presenterades med en tredubblingav anslaget för samarbetet med Central- ochÖsteuropa.Östersjörådet blir hela vår regions förstagemensamma mötesplats för samråd och kommerhärigenom att fylla en viktig funktion. Inom rådetkommer självfallet att aktivt verka för attfrämja och fördjupa Östersjösamarbetet.Konferensdeltagarna är överens om att iKöpenhamn särskilt uppmärksamma följandesamarbetsområden: stöd till demokratiskainstitutioner, ekonomiskt bistånd och samarbete,miljö, energi, hälsovård, transport ochkommunikationer, kultur, utbildning, turism ochinformationsfrågor.Jag ser rådet som ett forum för tankeutbyte ochsamverkan, inte som ytterligare en organisationmed institutionell, byråkratisk påbyggnad. InomRådet skall vi föra en dialog om övergripandefrågor, pröva idéer och dra upp riktlinjer.Det är inte meningen att rådet skall ersättaorganisationer som redan finns. Det skallkomplettera och tjäna som en idégivare för detbreda samarbetet runt . Det är därförockså naturligt att fackdepartement och andramyndigheter och organisationer tar hand omkonkreta projekt och det praktiska arbetet. Härkan jag som exempel peka på dentransportministerkonferens som kommer att ägarum i Polen.Vi måste också betrakta i ett vidareeuropeiskt sammanhang. Det som växerfram , sedan blockbildningen har upphört,kommer att likna ett mönster av ringar, somavspeglar historiska mångfald. Jag tror attde regionala ringarna kommer att spelaen allt större roll, inte bara regionerna av länderutan också regionerna i länder och mellan länder.En av dessa ringar omfattar alla Östersjönsstrandstater. Jag är förvissad om attÖstersjöområdet kan utvecklas till ett nyttkraftcentrum i detta regionernas Europa.Till sist är det viktigt att komma ihåg att det intebara är regeringar och myndigheter som skaparsamarbete och förbindelser mellan olika stater.Enskilda kontakter är oerhört betydelsefulla:utbyte och samarbete mellan privatföretagare ochlantbrukare, parlamentariker ochkommunalpolitiker, konstnärer och författare,universitet och museer, handelskamrar ochturistorganisationer. Sådan konkret samverkanmed verkligt innehåll och liv kan skapa en sannkänsla av samhörighet mellan invånarna iÖstersjöregionen.Jag är övertygad om att kommer attlyfta fram och ytterligare stimulera dettasamarbete.Anf. 34 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret på min fråga. Jag tycker att det är bra attregeringen följer upp och för vidare de initiativ somden socialdemokratiska regeringen tidigare tog.Vår egen region befinner sig nu i ett skede därmycket förändras och stöps om. Det gör detnödvändigt med en fastare struktur i samarbetet änman har haft tidigare.Det är viktigt att dessa initiativ tas just nu av dedanska och tyska utrikesministrarna. Det finns ettmomentum och en hunger på kontakter, som det ärväsentligt att utnyttja för att föra vidaresamarbetet.Utrikesministern nämndetransportministerkonferensen i . Den polskaregeringen planerade ursprungligen, med svenskmedverkan, att den skulle hållas förra sommaren.Som vi alla vet fick konferensen uppskjutas påobestämd tid på grund av de konflikter som råddeom representation mellan ochBaltikum. Det blev då en symbol för vad som skullekunna hända i vår region om nya politiska gränserskulle hindra det samarbete som har startats efterdet att järnridån har fallit, EFTA:s, EG:s ochSEV:s olika barriärer har försvunnit liksommilitäralliansernas barriärer i Östersjöregionen.Nu har möjligheterna öppnats. Det är viktigt attinitiativ tas . Den prioritering som planeras införmötet i är klok och riktig. Jag villframhålla ett område bland dem som har nämnts.Det är möjligheten att skapa nätverk i vår region.Det handlar inte bara om transportteknik utanockså om kommersiella och kulturella nätverk. Jagvill peka på att man med modern teknologi på 70universitet och högskolor kring harskapat . Mer än 4 000studenter har kunnat följa föreläsningar och delta ien dialog om miljö.Jag vill avsluta med att ställa en fråga tillutrikesministern. När man nu diskuterar dessafrågor i , är man också beredd att stöttade initiativ som har tagits av kommunerna kringÖstersjön? De har ju samarbetat spontant.Anf. 35 Utrikesminister f446 > AFf423 > ():Fru talman! Jag noterar i denna fråga. Jag vet att MatsHellström själv har jobbat med dessa frågor. Jag ärockså glad att jag inte noteradenågonting av den partipolitiska kapplöpning somnågon gång har ägt rum runt stränder.Vi välkomnar båda tyskarnas och danskarnasinitiativ. Det är alldeles utmärkt att dettaÖstersjöråd nu kommer att äga rum.Vänortssamarbetena, de kommunala samarbetenaär något bland det allra bästa vi ser. Det ärnågonting vi måste uppmuntra. Jag är dock intesäker på att som sådant kommer attha medel. Det blir på det nationella planet vi måstese till att vara beredda att underlätta samarbetet.Däremot kan man stimulera till kontakter, tillkonferenser och ge uppmuntran. Detta är mycketväsentligt.Vi ser nu i Central- och Östeuropasamarbetet,samarbetet med , att mycket av det bästasom sker händer på nivå.Anf. 36 ():Fru talman! Jag delar att det är bra att vi kan ha en gemensamsyn. Jag har i och för sig ingenting emot att det harblivit någon sorts partipolitisk kapplöpning i denmeningen att mer och mer av det politiska spektrathar dragits in och att man funnit dessa frågorviktiga. Det har kanske inte varit så mycket av dettai vårt land som i andra länder.Jag delar också uppfattningen att det mesta måstevara nationella prioriteringar. Man måste, liksom idet nordiska samarbetet, visa hemma att mantycker att detta är så viktigt att man vill avsättapengar för det.På ett område tror jag att det måste till betydligtstörre satsningar. Där måste man också samarbetamed bl.a. internationella organ för finansiering.Det gäller de stora nätverken. I EG finns en mycketmedveten uppbyggnad av det som kallasTranseuropean Networks, som handlar om alltifråntransporter och gasnät till vidareutbildning,vuxenutbildning i modernatelekommunikationssystem och andra former.Detta gör EG mycket systematiskt. Det sker ikunskapskorridorerna kring , ,och av egen kraft. Men det skerockså i hög grad i de fattiga regionerna. Här måstevi runt själva hjälpa till. EG kommer inteatt hjälpa oss.Anf. 37 Utrikesminister f446 > AFf423 > ():Fru talman! Jag tackar för dessa påpekanden. Jagdelar uppfattningen att det gäller för oss att se tillatt blir en av de livaktiga ochkonkurrenskraftiga regionerna inom ramen förEuropa.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1991/92:396 om möjlighet föralla att ta in svenska TV-sändningarAnf. 38 Kulturminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderkommunikationsministern är beredd att vidta föratt alla skall ha en rimlig möjlighet att se på desvenska TV-programmen. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan.Hans Dau har särskilt tagit upp den dåliga TV 2-mottagningen i byn , som ligger sydost omTärnaby samhälle.Sändarnätet för televisionen ger ca99,av befolkning möjlighet att seSveriges Televisions program. En viss utbyggnadpågår fortfarande genom att ett tiotal nyaslavsändare tillkommer . De nya sändarnabetjänar i allmänhet minst 20 hushåll.Televerket har uppgett att fyra hushåll i Storsandhar dålig mottagning, framför allt av , pågrund av att området ligger i radioskugga försändaren i . Försök att förbättra kvalitetengenom åtgärder med mottagningsantennerna harinte gett önskat resultat. I övrigt ärmottagningsförhållandena godtagbara för dehushåll som bor utefter vägen från Storsand tillTärnaby och i samhälle.För att de berörda fyra hushållen skall få fullgodmottagning krävs enligt att en särskildslavsändare inrättas. Kostnaden uppskattas till150 . Någon utbyggnad planeras inte underinnevarande år.Anf. 39 HANS ():Fru talman! För det första vill jag fråga hurkulturministern ser på angelägenheten av att allakan se svensk TV. , som harinitierat frågan, tycker att det är en mänskligrättighet.För det andra: I svaret får jag uppgiften attteleverket säger att det bara är fyra hushåll i bynStorsand som har dåliga mottagningsförhållanden.Nu har jag besökt denne -- jaghade ingen anledning att besöka alla de byar somjag har räknat upp i min fråga -- som då uppgav attdet finns ett stort antal byar där förhållandena ärdåliga, t.ex. Forsbäck, Sundslien, ,Bäcknäs och Tännfors. Tydligen anser televerketinte det. Därför är min andra fråga: Om det skullevisa sig att har rätt och inteteleverket -- och det är ganska enkelt attkontrollera -- skulle sannolikheten att man fick enslavsändare då vara större? Förmodligen handlardet om ett tjugotal hushåll i dessa byar.För det tredje förefaller det mig litet gammaldagsatt ha en slavsändare med tanke på att dessa byarligger efter , en . Finns det inteen modernare teknik som också är betydligtenklare? Det är kanske inte kulturministerns bordatt svara på de tekniska frågorna, men man kan ialla fall filosofera över dem.Anf. 40 Kulturminister ():Fru talman! När vi efterhörde hos hursituationen var där uppe upptäckte vi att manuppenbarligen kände till förhållandena väldigt väl.Televerket har försökt förbättra kvaliteten genomatt se över antennförhållanden o.d. För min deltyckte jag att det var ganska imponerande attteleverket visste exakt vilka familjer det rörde sigom. De visar litet grand att vi ändå har en väldigtstor täckning över landet.Detta hindrar naturligtvis inte att de som ligger iskuggan inte låter sig nöjas med det.Uppenbarligen har för sin del en filosofiatt det bör vara ett visst antal hushåll för att manskall inrätta en slavsändare.Låt mig också informera om att det blir enförändring . Finansieringen förutsändningen förändras då. Det bildas ett särskiltsändarbolag. Det är programföretagen själva somskall beställa och betala utsändningstjänsterna. Ettavtal med staten reglerar programföretagensuppgifter när det gäller den här verksamheten.TV 4 har redan ett avtal där det sägs att det skallvara en täckning på . Om man inte vill byggaut så mycket, skall man i stället säljaparabolantenner till rabatterat pris till dem som taremot sändningarna. Vad som skall gälla förSveriges Television från kommeratt tas upp i det nya avtal som bereds inomregeringen.Anf. 41 HANS ():Fru talman! Jag måste säga att jag inte är likaimponerad som kulturministern över televerketskunskaper. Det rör sig om en fejd som pågått i 30år. Den här mannen, , säger atthan är sjätte generationen på gården. Det kanskepå ett sätt är imponerande.Jag fick inget svar på min första fråga om hurkulturministern ser på angelägenheten av att allamänniskor skall kunna se svensk TV. Som jag sadetycker att det är en mänskligrättighet.Anf. 42 Kulturminister ():Fru talman! Jag är inte beredd att gå in på endiskussion om vad som i konstitutionell meninginryms i de mänskliga rättigheterna. Vi hartraditionellt i ansett att det är mergrundläggande saker som tillhör det s.k. MR-området, dels här i , dels i internationellasammanhang. Det hindrar nu inte att man kantycka att det är en olägenhet att alla icke kan ta delav hela programutbudet. Det sker alltså enavvägning mellan kostnader och behovet ochönskvärdheten av att alla kan se TV-programmen.Anf. 43 HANS ():Fru talman! Jag vill slutligen bara tacka för svaret.Såvitt jag förstår finns det nu en öppning med hjälpav ny teknik med bl.a. parabolantenner. Dessutomfår jag återkomma om det visar sig att det finns flerän fyra hushåll som har dåligamottagningsförhållanden, vilket Per-JohanBerglund har uppgett.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1991/92:393 omregionalpolitiska medel till upprustning avkommunala VA-nätAnf. 44 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag vill medverka till att en del av den ibudgetpropositionen föreslagna uppräkningen avde regionalpolitiska anslagen kan användas till attrusta upp kommunernas VA-nät.Som svar på fråga vill jag först säga attden höjning av de regionalpolitiska anslagen somåberopas i huvudsak hänför sig till den föreslagnautvidgningen av systemet med nedsattasocialavgifter i inland.Vad gäller de övriga regionalpolitiska anslagen ärhuvudsyftet att långsiktigt medverka tillsysselsättning och utveckling i de regionalpolitisktprioriterade områdena.Upprustning av kommunala VA-nät ingår mot denbakgrunden inte i de ändamål som avses med deregionalpolitiska anslagen. Även om sådanainvesteringar på många håll är nödvändiga, kan jaginte medverka till att regionalpolitiska medelanvänds för detta ändamål.Anf. 45 ():Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret på min fråga. Bakgrunden till att jagställde denna fråga är att jag för några veckor sedanbesökte Tierps Järnbruk, ett gjuteri som tillverkarutrustning för gatubrunnar, där man talade om attdet plötsligt blivit en katastrofal nedgång i antaletbeställningar av utrustning för det här ändamålet.Jag läste i årets budgetproposition om en satsningför att hela skall leva, och därför ställde jagfrågan. Jag anser att detta vore verkligen någontingatt satsa på.Arbetsmarknadsministern betonar i alla fall att detfinns ett behov av sådana här investeringar, att det.o.m. Jag anser alltså att manborde kunna göra en insats även här.Anf. 46 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! I byggkrisens spår följer också attanbuden på jobb som kommunerna vill utföra harblivit väsentligt lägre. Jag har under de senastedagarna talat med ett antal kommunalmän, somberättat att man både när det gäller VA-nät och närdet gäller upprustning av skolor och annat i dagbygger billigare. Så det finns egentligen enstark anledning att av egen kraft från kommunernassida utföra projekt.Jag har ju ansvar för de arbetsmarknadspolitiskamedlen. Länsarbetsnämnderna har möjligheter attdelfinansiera ett VA-arbete om det utförs somberedskapsarbete. AMS och länsarbetsnämndernahar nu fått väldigt stor frihet att använda medlen påbästa sätt.Anf. 47 ():Fru talman! Det är naturligtvis riktigt, som vi härhar hört, att AMS och länsarbetsnämnderna harfrihet att verka och att anslå medel. Men jag villockså understryka att, som jag inledningsvisframhöll, orderboken på det gjuteri som tillverkarutrustning var helt tom. Det betyder att man i varjefall inte har utnyttjat denna möjlighet.Därför har det inte fungerat bra. Jag hoppas nu attarbetsmarknadsministern kan vara överens medmig om att det är så.Vi pekade också på att det gäller en viktigverksamhet. Den ger inte bara jobb för ett gjuteriutan också anläggningsarbete, transportarbete osv.Framför allt vill jag framhålla att det är en viktigmiljöfråga. Det är bekant vilka läckage somförekommer.Anf. 48 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag håller med om det mesta somThollander säger, men när det gäller deregionalpolitiska medlen har beslutat attjust dessa skall användas på ett sådant sätt att deicke kan sättas in på kommunernas VA-nät.Anf. 49 ():Fru talman! Jag kan naturligtvis inte bortse från detbeslut som har fattats i denna kammare, men mankan också hänvisa till det läge som just nu råder påarbetsmarknaden. Jag tycker därför att det varviktigt att få diskutera denna fråga. Jag ser ocksåfram emot att eventuellt återkomma i frågan.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1991/92:420 omarbetsmarknadsinsatser för ungdomarAnf. 50 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att föreslå ett praktiksystem sominnebär att ungdomar skall utföra arbete utanavtalsenlig lön och utan att vara anställda.Arbetslösheten bland våra ungdomar och dåframför allt långtidsarbetslösheten måstebekämpas med all kraft. var 15 000ungdomar i åldern 18--och ca 40 000 i åldern20--arbetslösa. Oroande är att det ärlångtidsarbetslösheten som ökar mycket snabbt idessa åldersgrupper.Även om konjunkturen skulle vända underinnevarande år så bedömer jag att någonförbättring av arbetsmarknadsutvecklingen intesker under åren 1992 och 1993.Arbetsmarknadssituationen för ungdomarna är såallvarlig att det är utomordentligt viktigt att snabbtinföra nya och effektiva åtgärder för de arbetslösaungdomarna. De skall inte vara den grupp som fårbetala priset för 80-talets inflations- ochspekulationsekonomi.Det är ett mycket stort antal arbetssökandeungdomar som med utbildningsbidragstuderar vid främst AMU-center och ibland vidkomvux eller gymnasieskola. Det är ungdomar somoftast ej har en konkurrensmässig utbildning.Dessa ungdomar skall naturligtvis i första hand fåen gedigen yrkesutbildning.Samtidigt finns det i nuvarandearbetsmarknadsläge en stor grupp ungdomar medyrkesutbildning på såväl gymnasial nivå somhögskolenivå vilka trots detta inte kan få ett arbetepå den reguljära arbetsmarknaden. Det är intefrämst mer teoretiska studier dessa ungdomarbehöver utan möjlighet att få praktiskarbetslivserfarenhet.Samtliga arbetssökande ungdomar som deltar iarbetsmarknadsutbildning bör ha sammaersättning, dvs. Det ärungdomarnas behov av antingen kompletterandeutbildning eller praktik som skall bestämmainnehållet i arbetsmarknadsutbildningen och inteolika ersättningsnivåer.Den praktiskt inriktade arbetsplatsförlagdaarbetsmarknadsutbildningen innebär att de ungafortlöpande på arbetsplatserna skall ges deninskolning, handledning och praktiskayrkesutbildning som krävs för att de skall få denyrkes- och arbetslivserfarenhet som gör att de kankonkurrera på den reguljära arbetsmarknaden.Ungdomspraktiken är således en väg in i arbetslivetför de yngre människorna. Det skall vara denåtgärd som arbetsförmedlingen erbjuder i sistahand när arbete eller annan åtgärd inte finns atttillgå, och ungdomarna skall lämna den så snartarbete, annan utbildning eller åtgärd kan erbjudasdem.Jag har haft omfattande kontakter medrepresentanter för berörda parter och ansvarigamyndigheter under arbetets gång vid utformningenav det åtgärdssystem som jag presenterar ipropositionen 1991/92:124, vilken föreläggsriksdagen .