prot · GF0998 · 1992-04-22 00:00:00 — Fortsatta insatser till stöd förutvecklingen av sportfisket är därför angelägna.Behovet av resurser till detta är stort, och densocialdemokratiska regeringen tog initiativet till enutredning om införande av en allmänfiskevårdsavgift. Vi har fått förslagen, och vi kan numed förvåning konstatera att den borgerligaregeringen inte har för avsikt att medverka tillinförande av en fiskevårdsavgift. Jag vill därförställa frågan hur regeringsföreträdarna har tänkt sigatt finansiera fiskevården. sker deten halvering av avgiften, nästa budgetår kommerden att helt utgå.Omställningen genomförs i flera steg. Det förstasteget består av avregleringen som genomförs. Idet andra steget skall gränsskyddet behandlas.Enligt beslutet skall det andra steget tas när GATT-förhandlingarna är genomförda. För näringen ärdet viktigt att från konkurrenssynpunkt vara så välrustad som möjligt inför ett medlemskap i är det nödvändigt att vi nu också börjarförbereda näringen för den konkurrenssituationsom kommer att råda inom EG. Det kan vi görainom ramen för det livsmedelspolitiska beslutet.Skogsbruket är en av våra absolut viktigaste ochmest betydelsefulla näringar. Skogsnäringen harlagt grunden till vårt välstånd och vår välfärd. Förnärvarande utreds detta av en skogspolitiskkommitté, tillsatt av den socialdemokratiskaregeringen, som skall lägga fram sina förslag inomnågra månader. Därför är det förvånande attregeringen nu går in och gör avsevärda ingrepp iskogspolitiken innan kommittén är klar med sittarbete.När vi Socialdemokrater hade regeringsmaktenblev vi anklagade för att skogsvårdsavgiften var enren beskattning. Men under den tiden klarade viändå stödet till skogsbilvägar, olikaskogsvårdsåtgärder, osv. flyterskogsvårdsavgiften in som bidragen tasbort. , efter det att vi har behandlatbudgetpropositionen, kan man säga att det ärbefogat med kritik för att skogsvårdsavgiften är enskatt. Varför är de borgerliga ledamöterna, somtidigare argumenterade så högljutt, nu så tysta?Var finns näringen? Varför är det så tyst från LRF?Det handlar i alla fall om åtskilliga miljoner.När det gäller försurningen menar viSocialdemokrater att det är en mycket angelägenfråga; våra skogar påverkas och t.o.m. dör. Sammautveckling kan man se i våra sjöar. Vi menar att detär tveksamt om den höga ambitionsnivå när detgäller kalkningsprogrammet som vi antog isamband med miljöpolitiska propositionkan upprätthållas. Vi vill därför tillföra ytterligare7 för ytterligareskogsmarkskalkning.Den översiktliga skogsinventeringen har visat sigha stor betydelse. Den har också gett de positivaeffekter som var avsikten och som förväntades vidinförandet.Nu föreslår regeringen en kraftig neddragning.Från Socialdemokraternas sida menar vi att ÖSI-verksamheten skall fortsätta och fullföljas inomden tidsperiod som från början var avsedd,nämligen fram till 1994.För att den svenska skogsindustrin skall kunnabehålla sin konkurrenskraft krävs hög kvalitet pådess produkter. Skogen är en färskvara. Det är densom utgör råvaran. Enligt industrin bör dentransporteras utan mellanlagring, vilket bådesänker kostnaden och höjer kvaliteten. För att nådet målet behöver man ett bra skogsvägnät.Ett ordnat byggande av skogsvägar kräver, förutomsamordning av markägarnas intressen, att man iökad grad beaktar andra markanvändningskrav.Den framtida skogsvägsutbyggnaden måste i störreutsträckning miljöanpassas och man måste tahänsyn till andra intressen. För att detta skall kunnaske på ett bra sätt förutsätts god kunskap ochkompetens när det gäller planering ochprojektering samt insikt i natur-, ekologi- ochmiljöfrågor.Jag skulle vilja veta hur regeringens representanteri framtiden tänker finansiera byggandet avskogsbilvägar utan skogsvårdsavgift.Med vad jag anfört yrkar jag bifall till desocialdemokratiska reservationerna 1, 2, 3, 5 och 6.Anf. 123 (nyd):Herr talman! I fyra motioner av lika många partierhävdas det att yrkesfiskare som använderbensindrivna fiskebåtar borde ha möjlighet att fååterbäring, dvs. restitution av bensinskatt. Dennamöjlighet har de haft , men dentogs bort . Alla motionärernaönskar återinföra denna rätt.Det borde vara en enkel match att ge yrkesfiskarnarätt att t.ex. dra av bensinskatten i sin deklaration.På så sätt skulle man också slippa en onödigadministration.I betänkandet avslås denna begäran rätt och slättmed att: denna rätt har upphört.Därför avslås motionerna.Motionerna innehåller ungefär sammaargumentation. Först rättvisekravet: Det är interimligt att fiskare med bensindrivna båtar skall haandra villkor än de som använder dieseldrivnabåtar. Vidare säger man att det är önskvärt attstimulera sysselsättning i glesbygd; det är ju oftastdär detta kustfiske äger rum. Dessutom är det så attdessa yrkesfiskare drar med sig andraarbetstillfällen i glesbygden, såsom varv,verkstäder, redskapstillverkare etc.En del av motionerna innehåller frågor som: Varförskall dessa fiskare betala vägskatt?Herr talman! Eftersom det finns fyra motionerborde det också finnas en gedigen majoritet förbifall i kammaren. För det kan väl inte vara så attden enda orsaken till att motionärerna skrev dessamotioner var att få publicitet i branschorganetYrkesfiskaren. Denna tidskrift gjorde nämligenstor affär av just dessa motioner ochmars. Man klappade motionärerna på axeln ochskrev att det är bra att vi har insiktsfullariksdagsmän. En av motionärerna är dessutomledamot av jordbruksutskottet, men han lämnadebordet när detta beslut togs. Varför han gjorde det,kan jag bara gissa.Herr talman! Jag yrkar bifall till motionerna Jo407av socialdemokraterna ochChrister , Jo420 av kristdemokraten , Jo425 från ochBertil samt Jo428 av mig själv, PeterKling och i från Nydemokrati.Bifall yrkas således till reservation nr 4, mom 49. Iövrigt bifall till utskottets betänkande.Det skall bli intressant att se om motionärernayrkar bifall till sina egna motioner. Om inte blir detännu intressantare att se deras förklaringar i nästanummer av Yrkesfiskaren.I ärlighetens namn vill jag påpeka att jag själv haravslagit en motion från Ny demokrati, som handlarom införande av fiskevårdsavgift. Detta har skett isamförstånd med som har skrivitmotionen. Han kommer senare, som sista talare pålistan, att motivera varför vi har handlat på detsättet.Anf. 124 ():Herr talman! Det här betänkandet behandlar jubudgetpropositionen i de delar som rör jordbruket,skogsbruket och fisket. Det var naturligtvis medstor spänning som vi såg fram mot den nyaregeringens första budget på detta område. Jagmåste för min och del säga att viblev rätt besvikna. Vårt samlade intryck är att detinte finns något av framtidsinriktning, ingenting avvision och utveckling för det svenska jordbruket iden här budgetpropositionen, utan det handlar omatt man för en näring som på många sätt redan ärhårt trängd kommer med ytterligare åtgärder somförsvårar situationen. Det är vi naturligtvis mycketbesvikna över.Därför finns det till betänkandet fogat enmeningsyttring som på en rad punkter innehållerförslag som avviker från regeringens proposition.Tyvärr har vi inte fått någon majoritet i utskottet föratt stödja dessa förslag. De förändringar somutskottet föreslår att besluta om kanverka marginella i förhållande till regeringensförslag. Men de är inte marginella för dem som ärberörda. För dem är det ju angeläget att riksdagengår ifrån regeringens förslag när det gällerutsädeskontrollen och att man framhåller vikten avatt garantera resurser för ombildning avfiskevårdsföreningar tillfiskevårdsområdesföreningar.På det stora hela är detta marginella förändringar iförhållande till regeringens proposition.Det sades i propositionen, och utskottet håller medom, att det livsmedelspolitiska beslutet omomställning ligger fast. Vid det här lagetkan man konstatera att det väl är det enda somligger fast på jordbrukets område. I övrigt har ju istort sett alla förutsättningar för det svenskajordbruket förändrats.En majoritet i har beslutat att Sverigeskall ansöka om medlemskap i , vilket radikaltförändrar förutsättningarna för detlivsmedelspolitiska beslutet. Vi har fattat ett beslutom avreglering -- ett beslut som hade ett mycketbrett stöd i och som betyder att vi i rasktakt avlägsnar oss från EG:s jordbrukspolitik, somär mycket reglerad. har en majoritet iriksdagen -- tillhörde inte denmajoriteten -- beslutat att skall ansöka ommedlemskap i . Det betyder att det svenskajordbruket först genomgår en snabb omställningfrån ett regleringssystem, för att senarekastas in i ett nytt. Detta skapar naturligtvisproblem och borde redan för länge sedan ha lett tillförnyad och intensifierad diskussion omkonsekvenserna för den svenska omställningen avjordbruket.Det är med beklagande jag konstaterar att det förstär nu som regeringen har tillkallathar kommit i gång med sitt arbete. Redan närbeslutet fattades i 1990 fanns förslag,bl.a. från om att man redan frånstart skulle ha en sådan grupp, som noggrant följdeupp beslutet och kunde föra diskussioner ochföreslå åtgärder om så var befogat.Jag tror fortfarande att det hade varit bra omriksdagen hade beslutat om att tillsättaen sådan grupp.Problemet i grunden är naturligtvis att EG:sjordbrukspolitik är dyr och dålig. Vi borde haambitionen att påverka EG, vare sig vi ärmedlemmar eller inte, till att förändra sinjordbrukspolitik. EG borde bli öppnare iförhållande till jordbruksproduktionen i de tidigareösteuropeiska länderna som möter storaproblem med att få avsättning för sina produkter.Man skulle också behöva bli öppnare i förhållandetill livsmedels- och annan jordbruksproduktion itredje världens länder som också sökerexportmarknader, men som inte når dem på någrasom helst rimliga villkor och som därför har mycketsvårt att hävda sig.Samtidigt skall vårt jordbruk trots allt -- om vi nukommer med i EG -- leva med den jordbrukspolitikEG har. Vi kan inte ha en helt egen linje. Det ärkomplicerat att på samma gång försöka anpassavårt jordbruk så att det kan överleva och samtidigtha den ambitionen, vilket vi bör ha, att avreglera iglobal mening de rika ländernas jordbrukspolitik.Det är i alla fall min förhoppning att riksdagensenast skall få ett förslag från regeringen.Det måste komma då om det skall finnas någon somhelst chans för de svenska jordbrukarna att få redapå vilka villkor som skall gälla. Det är redan numycket sent. Det borde redan ha funnits förslag.Nog om detta.I meningsyttringen har vi från Vänsterpartietföreslagit en lång rad åtgärder som vi tror är heltnödvändiga.Vi har t.ex. föreslagit -- ursprungligen komförslaget från lantbruksstyrelsen -- att man skulleinrätta ett investeringsbidrag för dem som villinvestera i förbättrade djurmiljöer med anledningav de krav som den nya djurskyddslagen ställer. Vimenar att i detta läge av låg sysselsättning harmöjligheterna till ett sådant investeringsbidrag, hurdet nu skulle utformas, också betydelse ursysselsättningsaspekt. Det skulle vara en av deåtgärder som behövs för att minska de enormaproblem vi nu har med arbetslöshet.Det skulle också visa jordbrukare att detfrån statsmaktens sida finns ett förtroende och enuppfattning om att jordbruket är en viktig näringsom skall förbereda sig för att ha en verksamhetäven i framtiden.En sådan åtgärd skulle naturligtvis också innebäraett snabbare införande av ett förbättrat djurskydd.Det finns någonting som heter det särskildaåtgärdsprogrammet, som har haft sin tillämpninginom stödområdet i norra . Vi har föreslagitatt det skall utvidgas och gälla hela landet. I ställetföreslår nu regeringen i annat sammanhang att detskall avskaffas.Detta program är en summa pengar avsatta för attanvändas flexibelt av de lokala myndigheterna,som har insikt i de lokala förhållandena. Det äralltså inte den typen av anslag som varit så vanliginom jordbrukspolitiken, där ellermyndigheter på högsta nivå bestämmer ganskadetaljerat vad som skall ske på olika håll i landet.Här har resurser avsatts för att främja enutvecklingsverksamhet som ligger i nära anslutningtill jordbruket på en gård, t.ex att man satsar på envidareförädling.En del av dessa pengar har specialinriktats påkvinnors sysselsättning och projekt där kvinnorutvecklat egen företagsamhet eller sysselsättningarnära jordbruket. Fast dessa summor varit mycketsmå i förhållande till det totala anslaget har de haften oerhört positiv betydelse.Vi tycker att detta är mycket viktigt ursysselsättningssynpunkt, men också därför att manmed hjälp av denna typ av medel kan fånga uppförslag om att utveckla nya s.k. nischproduktionereller nya verksamheter. Man kan stödja dem och setill att de får en god chans att överleva.Vi har tyckt att det är ett av de bästa sättensamhället kan använda om man vill satsa på ettframtidsinriktat jordbruk, där man ger möjlighetför brukarna att få gehör för sina egna idéer. Manhar här från samhällets sida inte haft ambitionen attstyra, ställa och dona och tala om precis hur alltingskall se ut.Om vi återigen skall se på det internationellaperspektivet kan vi konstatera att detta är en typ avresurser som är förenlig med såväl EG:sjordbrukspolitik som med de troliga väntadeGATT-besluten på området.Jag beklagar mycket att inte utskottets majoritethar funnit det värt att stödja detta förslag. Dennamycket värdefulla verksamhet kommer dels inte attutvidgas till hela landet, dels inte ens att få finnaskvar inom det s.k. stödområdet.I propositionen berörs också frågor som har medskogspolitiken att göra. Jag vill yrka bifall till dendel av vår meningsyttring som berör mom. 41Byggande av skogsbilvägar. senare i debatten att argumentera ochförklara varför vi har lämnat detta förslag. Hankommer också att ta upp våra förslag som rördjursjukvårdsavgiften.Jag vill redan nu yrka bifall till vår meningsyttringi den del som berör mom. 64 som just handlar omdjursjukvårdsavgiften.Det finns många punkter att ta upp i vårmeningsyttring. Vi står självfallet bakom dem alla,men jag kommer inte att yrka bifall till dem alla.Tiden räcker inte till för en diskussion kring dem.Men en punkt tycker jag är viktig att ta upp. Denhar att göra med alternativ odling eller ekologisktlantbruk som man numera själv ofta presenterardet som. Detta ekologiska lantbruk är en väldigtliten del av jordbruk. Det är fantastisktstimulerande dels att detta jordbruk har en mycketgod djurhållning om man ser det ur djuretisksynvinkel, dels att det också har en mycket positivmiljöpåverkan, till skillnad från vad detkonventionella jordbruket ibland har. Det tredjeoch mest fantastiska är den framtidstro ochoptimism som präglar den alternativa odlingen.Medan man på många andra håll inom jordbruketmöter en negativ känsla, en känsla av att jordbrukinte är någonting att satsa på, är det precis tvärtommed alternativodlingen.Man har en ökad efterfrågan på sina produkter.Problemet är inte att man producerar överskottsom man inte kan bli av med, utan att man får framför litet för att kunna komma fram i stor skala närdet gäller avsättningen av produkterna.Det är viktigt att samhället gör sin insats för att manskall få de efterföljande leden bättre, de som har attgöra med vidareförädling, distribution ochmarknadsföring. I det livsmedelspolitiska beslutetfanns en stor summa pengar avsatt för rådgivningoch information i samband med omställning avjordbruket. menar att det vorerimligt att specialdestinera 10 miljoner av de pengarsom avsatts för nästkommande budgetår till denalternativa odlingen för att hjälpa den att lösaproblemen i senare led och bygga upp en förbättradkontroll av sina produkter.Alternativodlarna själva har satt upp som ett målatt skall av det svenska jordbruketvara alternativodlat. Det är en hög ambition, menjag tror att de har stora förutsättningar att lyckasmed den. Det skulle vara till stort gagn för näringensom helhet, men också för hela vårt land, förkonsumenterna och för alla som värnar om godmiljö och god djurhållning.Jag noterade med glädje att i en annan propositionsom vi nu behandlar i , om vissajordbrukspolitiska frågor, antyds åtminstone frånregeringens sida att en ökad satsning på alternativodling kan vara någonting som skall arbeta med som jagnämnde tidigare. Det välkomnar vi mycket. Men vimenar att det också borde funnits utrymme för att ide avsatta budgetmedlen prioritera arbetet medden alternativa odlingen.Jag vill yrka bifall till vår särskilda meningsyttring iden del den berör mom. 26 som handlar om dessaökade resurser.Herr talman! Jag har redan tagit en del tid i anspråksom jag inte hade tänkt mig, och jag skall därförnöja mig med vad jag här har sagt. Vi står alltsåbakom alla delar i vår meningsyttring, men vi yrkarbifall bara till några av dem.John kommer senare i debatten att taupp frågor som gäller djursjukvården ochskogspolitiken.Anf. 125 (nyd) replik:Herr talman! Jag har tydligen begått ett formellt feli mitt första anförande. Jag vill klargöra mittyrkande. Jag yrkar bifall till reservation 4, vilkeninnebär stöd för de motioner jag räknade upp i mitthuvudanförande. I övrigt yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Jag ber också om överseendemed att jag utnyttjar min rätt att replikera på hennetill detta meddelande.Anf. 126 ():Herr talman! Låt mig inledningsvis slå fast attjordbruket är en viktig näring i . Det ärviktigt för vår försörjning med livsmedel. Viproducerar i livsmedel av mycket högkvalitet. I ett internationellt perspektiv håller våralivsmedel en mycket bra kvalitet.Vi kan också, om vi vill och om vi utvecklar densidan mer, producera miljövänlig energi i ganskastor utsträckning. Det är också en viktig del i denomställning jordbruket står inför och håller påmed.Jordbruket är också en förutsättning för att vi skallkunna behålla öppna landskap och mot denbakgrunden ha en möjlighet att exponera vårtsamhälle i turistnäringen, som diskuterades i detföregående ärendet om skattefrågor. Även ur densynpunkten har jordbruket en stor betydelse. Detär också av stor betydelse för att vi skall kunnabehålla en levande landsbygd.År 1990 fattade vi ett beslut som skulle geförutsättningar för en långsiktig jordbrukspolitikoch som skulle ge bönderna långsiktiga besked. Jaghåller med om att den avreglering ochden omställning som vi då fattade beslut om skulleskapa förutsättningar för ett livskraftigt jordbruk.Som sade ändrades också en delav de förutsättningar som låg i detta beslut i ochmed att vi fattade beslut om att söka medlemskap iEG, eftersom EG inte beter sig riktigt på det sättsom vi kanske förutsatte då vi fattade detjordbrukspolitiska beslutet.Vad som också har skapat vissa svårigheter är attden GATT-överenskommelse som alla väntar påinte har kommit till stånd. Också det var enförutsättning som låg i det beslut vi fattade 1990. Engrundsten i beslutet var bl.a. en ömsesidighet ifråga om våra och omvärldens exportsubventioneroch i fråga om behandlingen av jordbruket i olikaavseenden. Regeringen har tillsatt , som skall behandla dehär frågorna och se vad som krävs för att vi skallklara den här anpassningen, och man kommersedan att lägga fram förslag om de korrigeringarsom är nödvändiga.Precis som menade vi iCenterpartiet att en omställningskommision bordeha tillsatts . Vi har fått en sådankommission, och jag är glad för det, även om jaginte är glad över att vi blev tvingade till det; dethade varit bättre om det inte hade behövts.Vi har i också andra synpunkter somär viktiga i det här sammanhanget, nämligen att viborde ha en ömsesidighet när det gällerexportsubventioner, när det gäller möjligheten försvenskt jordbruk att exportera. Vi har också haftsynpunkter på att det inlösningspris för spannmålsom finns inom EG och som vi så att säga håller påatt ta bort ändå borde ses över och att man bordekunna skapa förutsättningar för ett system i Sverigesom är något mer likvärdigt systemet inom EG. Pådet sättet kan jordbruket vara den resurs som vi villatt det skall vara när det gällerlivsmedelsproduktion som grundar sig påmiljövänliga råvaror. Jag kan till min glädjekonstatera att partier både inom och utomregeringen nu delar vår uppfattning på denpunkten. Det är därför med en viss tillfredsställelseman kan se framtiden an.Jag skulle också i det här sammanhanget vilja ge ensynpunkt på konkurrenslagstiftningen, eftersomdet arbetas med en ny sådan. Precis som i fråga omdet jordbrukspolitiska beslutet är det viktigtatt denna lagstiftning gör det möjligt att ävenfortsättningsvis bedriva en kooperativ verksamhet iSverige och att de företag vi har på det här områdetkan gå starka in i en situation där vi kanske blirmedlemmar i . Det är viktigt.I det här betänkandet behandlas en del avförutsättningarna för att de här frågorna skallkunna lösas. I övrigt kommer vi tillbaka till detta ien proposition litet . Det som har tagits uppi propositionen och i ett antal motioner harbehandlats i betänkandet.Jag skall kommentera en del av de synpunkter somhar tagits upp under dagens debatt, och jag börjarmed frågan om djurmiljön. Djurmiljön i ärbra, och vi har en lagstiftning som är bra. Det ärriktigt att detta förorsakar kostnader förjordbruket. Den saken har tagits upp avjordbruksutskottet i flera sammanhang. Meningenär ju att jordbruket skall kunna få kostnadstäckningför nya marknader, och det är ocksåförutsättningen för den jordbrukspolitik vi driver.Också avbytarverksamheten har tagits upp. Jag villunderstryka det som redan har sagts, att det äroerhört viktigt att den verksamheten kan fungeraäven framgent. Det finns utredningar om detta. bekostas verksamheten delvis av budgetmedel,och jag tror att det är ganska nödvändigt med ensocial satsning från samhället även framgent.Det är oerhört viktigt att vi kan behålla dendistriktsveterinärsorganisation vi har ungefär påsamma sätt som . nämnde att detär ett bekymmer för dem som har långa avstånd ochdär det är glest mellan jordbruken ellerbesättningarna, så att distriktsveterinärerna få åkalång väg, men det finns ju faktiskt en post ibudgeten på över 2 miljoner som skall hjälpa till attbetala kostnader för avlägset belägna djurägare.Djursjukvårdsavgiften är inte något som jag precisälskar, men vi har ställt oss bakom förslaget i bristpå andra sätt att klara den finansiering av budgetensom måste till. Man skall emellertid inte helleröverdriva och säga att det blir förskräckligt dyrt.Jag är själv djurägare och har haft veterinären påbesök . Jaghar också anlitat rörmokare och andraentreprenörer, och i jämförelse med dessa är jufaktiskt veterinären billig. Givetvis skall vi se till attveterinärorganisationen fungerar också framgent.Skogen är naturligtvis en viktig näring i Sverige.Det är en stor och viktig inkomstkälla för Sverigesom nation. Vår handelsbalans skulle sefruktansvärd ut om vi inte hade möjlighet att säljaprodukter från skogen. Det privata skogsbruket ären viktig del i detta, liksom naturligtvis alla andradelar av skogsbruket.Den nuvarande regeringen har i det härsammanhanget vidtagit en viktig åtgärd, nämligenatt slopa skogsvårdsavgiften. Den försvann tillhälften , och den försvinner isin helhet . Detta får naturligtviskonsekvenser budgetmässigt. Att man då också tarbort anslaget till skogsvägar är ju ingen katastrof.Vi anvisar också i betänkandet en del andra vägaratt gå för att klara finansieringen, exempelvisdirektavskrivning. Det är saker som får tas upp litetlängre fram, framför allt av den skogspolitiskautredningen.För det kommande årets verksamhet finns detpengar i budgeten. Det är för nya projekt som detinte finns några nya pengar.Kalkning är naturligtvis viktigt, och kalkning avskogsmark är också viktigt. Det har under ett antalår bedrivits en försöksverksamhet. Den är nu iprincip avslutad och skall utvärderas. I sambandmed förra årets behandling av de här frågorna fickvi mer pengar till kalkning tack vare att vi dengången hade en opposition som i såg tillatt anslaget till kalkningen blev större än vad densocialdemokratiska regeringen hade föreslagit.Den skogskalkning som då skedde skulle bestå idåvarande omfattning och inte minskas underutvärderingstiden. Så har också skett i och med denhär budgeten.