prot · GF09127 · 1992-06-09 00:00:00 — Jag är litet förvånad över att envänsterpartist inte känner till att de ekonomiskaproblemen för många familjer är sådana att manmed beskattade medel inte klarar av att stå för denkostnad som friskolorna kräver, eftersom bidragenhar varit låga. Jag trodde också att BjörnSamuelson kände till att för många föräldrar ärbristen på information eller svårigheterna att fåadekvat information om valmöjligheterna så stora,att det i praktiken hindrar många från att utövavalfriheten. Det är detta regeringen nu vill rätta till.Det skall inte finnas ekonomiska hinder närmänniskor skall välja skola. Vi skall förbättra ocharbeta med informationsfrågorna.Björn driver en tes som jag tycker ärfantastisk. Han säger att det inte behövs privataskolor eftersom det finns så många alternativ i denkommunala skolvärlden. Det är sant. Huvuddelenav våra skolor är kommunala. Många fantastiskaoch pedagogiska innovatörer finns inom detkommunala skolväsendet. Om det skulle vara såsom insinuerar att det intebehövs, är regeringens proposition helt ointressant.Då kommer dessa dramatiskaeländesbeskrivningar inte att förverkligas. Ingenkommer att välja alternativ som inte behövs. Mankan inte, , både säga att förslagetär onödigt och hävda att det mer ellermindre äventyrar all planering. Denlogiken håller icke. Det tycker jag är väsentligt attsäga.När det gäller fördelningen inom rektorsområdenutgår jag ifrån att och andra harnoterat att vi i denna proposition inte har reglerathur kommunen skall fördela pengar till dekommunala skolorna. Det är möjligt att man kanha synpunkter på det, men det har vi inte haft. Vireglerar förhållandet för de fristående skolorna.Det är en väsentlig skillnad. Kommunalpolitikernafår bedöma hur man skall göra medrektorsområdena.Jag vill ta upp ytterligare en sak som BjörnSamuelson har sagt. Jag är förvånad över logiken iden kritik som framförs. Såvitt jag förstår är manemot avgifter för fristående skolor, somman är gräsligt bekymrad över att vi tycker attlokalkostnaderna skall räknas in. Men även barn ifristående skolor behöver lokaler. Det ärvisserligen trevligt med undervisning utomhussommartid, men blir det iskallt. Erinställning till dessa skolor är iskall. Det är dettasom avslöjas, eftersom argumenten inte håller inågot avseende.Anf. 218 () replik:Herr talman! Jag kan inte göra någon annantolkning av den senare delen av repliken frånBeatrice än att hon är beredd att föreslåinförande av avgifter i den svenska skolan. Honsäger att man nu ger föräldrarna möjlighet att väljaskola. skall inte längre några ekonomiskahinder föreligga. Jag skulle tro på detta, BeatriceAsk, om denna regering hade lagt fram förslag påskattesänkningar som framför allt skulle ha gynnatlåginkomsttagare. Men det har den inte gjort. Nihar inte lagt fram skattesänkningar med en sådanprofil.Jag och lever nog ibland i olikaverkligheter. pratar om att det intelängre skall finnas några ekonomiska hinder förföräldrarna att välja skola. på Rösjöskolan i --som har skickat det brev som jag läste ur -- uppfattaBeatrice Asks politik. Hur skall de välja till sig sinskola igen, när de skall göra nedskärningarmotsvarande ? Det är ett pedagogiskt äventyrför att förklara.Sedan till alternativen. Om skolpolitiker någongång skulle lyfta fram det utvecklingsarbete somsker inom den kommunala skolan och inte enbarttalade om de fristående skolorna som de som stårför alternativen, kunde vi få en mera sansad debatt.Jag har ingenting emot alternativ pedagogik sålänge den hålls inom accepterade demokratiskaformer. Det är viktigt att säga det i det härsammanhanget. Jag har inget emot de friståendeskolorna. Varför krånglar man till det på detta sätt?Det går inte att skapa en marknad på det härområdet, . Det har 'sInstitute i insett för länge sedan. Åk ditoch prata med dem -- det är vännersom arbetar där.Anf. 219 (m)replik:Herr talman! Svaret på frågan om vi avser att läggafram förslag om avgifter i är nej. Frånregeringens sida har vi mycket bestämt markerat attvi tycker att avgifter skall hållas på en låg nivå. Jagfick tidigare kritik av för att 85 %skulle vara för mycket. Jag är närmast glad överden kritiken. Om man läser den utredning somSven har gjort -- som är mycketintressant och bra att ta del av -- framgår det att hanligger på något lägre nivå men har en betydligtöppnare attityd till avgifter än vad regeringen harhaft. Vi har lagt in fler begränsningar. Man kan haprincipiella åsikter om detta, men det har varit ettsyfte. Vi har antagligen hamnat på den nivå där vihar velat hamna.Det är inte aktuellt med avgifter i svensk skola.Däremot skall man säga i ärlighetens namn att detförekommer dolda avgifter. Jag tycker att det är ettevinnerligt betalande till skolresor och annat. Sålänge det håller sig på rimliga nivåer har jag inte ensreagerat som förälder, och jag tänker inte hellergöra det.Varför krångla till det? frågar menar att man reglerar stödet till de friståendeskolorna. En av de viktigaste traditionerna i svenskskolpolitik är likvärdigheten. Man skall ha sammarättigheter och möjligheter oavsett om man bor iJokkmokk, eller . Detfinns praktiska begränsningar för detta. Rätten ochmöjligheten att på ekonomiskt vettiga villkorkunna välja skola skall åtminstone tillfalla alla.Därför har vi valt att reglera detta. Det är möjligtatt det är llitet krångligt för en och annankommunalpolitiker. Det får de svälja. Denrättigheten är viktig. Det handlar omlikvärdigheten. Jag är återigen mycket förvånadöver att oppositionen inte längre tycker attlikvärdigheten är så central, närKommunförbundet är litet bekymrat.Anf. 220 () replik:Herr talman! Från vårt håll har vi i denna debattinte gjort något annat än försökt säga till både ChrisHeister och att vi vill uppnålikvärdighet i resurstilldelning. De privata skolornaskall ha en resurstilldelning på samma grunder ochkriterier som de kommunala skolorna. Någonannan likvärdighet kan jag inte förstå att det finns iregeringsförslaget.Beatrice säger att kritiken mot förslaget ärfelaktig.. Vi och många andra är rädda för att dettaskall drabba de elever som av en eller annananledning behöver extra stöd. Jag tror inte attkritiken är oriktig, utan jag tror att den är mycketbefogad. Den överkompensation som så många --, ochmängder av andra som deltar i debatten -- harkonstaterat ligger regeringens förslag skall betalasav de kommunala skolorna, av alla elever som gårdär. Vi börjar nu se hur de borgerliga regeringarnai kommunerna lägger ut sina besparingar. Detdrabbar just dessa elever i form av större klasser,färre lärare och framför allt färre elevvårds- ochspeciallärarresurser. Det är detta somfortsättningsvis kommer att drabba dessa elever.Jag skulle vilja ha svar på den fråga jag ställdeinledningsvis. Varför vill regeringen ta ifrånKommunförbundet och kommunerna detinstrument som de anser vara ett av de viktigasteför att kunna uppnå en mer kostnadseffektivkommunal verksamhet, nämligen enbehovsdifferentierad resursfördelning?Herr talman! Jag skulle vilja ha svar på ytterligaretvå frågor. Är detta den skolpeng som en del andra moderata politiker pratade om pågator och torg i valrörelsen? Den andra frågan är:Vilken är bästa skola? om skolan i . Är det den som ärföredömet eller finns det någon annan skola som ärEuropas bästa skola och som vi skall tävla med?Anf. 221 (m):Herr talman! säger attöverkompensationen skall betalas av dekommunala skolorna, och det kommer att drabbade svaga eleverna. Det påpekande jag gjorde i mittinledningsanförande är mycket viktigt, nämligenatt stödet till skolorna bör relateras till deåtaganden som görs.Jag har som kommunalpolitiker haft erfarenhet avatt föräldrar till barn med mycket speciella behov,t.ex. sådana elever som har drabbats av handikapp,inte har kunnat få den hjälp de hade behövt. De hardå vänt sig till de fristående skolorna, och där harkommunerna t.o.m. sagt nej till rullstolsramperoch annat, eftersom det bara är det offentliga somskall stödjas.Jag hoppas att vi med detta förslag kommer långtifrån den situationen. Det är väsentligt att alla fåren rätt att välja. Möjligen kan jag ge i en liten del, och det är att det i ett mycket kortperspektiv skulle kunna bli dyrare för kommunernamed stöd till friskolorna, eftersom man möjligeninte hinner anpassa sig så snabbt till elevernas val.Men det gäller i ett kortsiktigt perspektiv. Det finnsinga erfarenheter som säger att mångfald ochvalmöjligheter leder till högre kostnader. Det ökartvärtom effektiviteten.Varför skall man nu ta ifrån Kommunförbundeträttigheter?, frågar . Jag fascinerasav att man kan vara så fastlåst i enintresseorganisations speciella synpunkter. Jagrespekterar kommunalpolitiker och vet vilkabekymmer de sitter med. Men elevernasgrundläggande rättigheter enligt de stora ochviktiga konventioner som vi i internationellasammanhang har anslutit oss till väger tyngre.Viss rim och reson i det regelverk som skall gälla förskolan över hela landet måste ändå slåfast. Då kan det inte vara fel att man skall kunnavälja skola oavsett var man bor i landet. Det skallinte hoppande majoriteter i kommunerna ute ilandet kunna ändra på hur som helst.Är detta den skolpeng vi talade om ? Nej, det är detinte, . Vi har diskuterat det i flerainterpellationsdebatter. Det är uppenbarligen svårtatt reda ut detta. Skolpeng inkluderar alla resursertill skolväsendet och de kommunala skolorna.Som jag tidigare sade handlar denna propositionom relationen mellan de offentliga och defristående skolorna. De kommunala skolornaberörs inte. Skall man införa en skolpeng måste detgöras på ett kommunalt plan, eftersom den måsteomfatta samtliga skolor i skolväsendet.Till sist: Vilken är bästa skola? Den finnsinte, och det är mycket tråkigt. Det är inget landsom har lyckats vara bäst på alla de områdenskolans verksamhet omfattar. I harregeringen sagt att vi har ambitionen att inte baravara duktiga på läskunnighet och ett och annat. Vivill vara duktiga på alltihop.Jag tror att vi är tvungna att titta på många olikaländer, och det är inget fel i det, för att både sepositiva exempel och sådant som vi inte vill skapahär hemma. Men vi måste också använda våra egnaerfarenheter. Det finns inget idealland, och deflesta politiker är väl numera överens om att det ären dum idé att ha idealländer och facit för hursådana ser ut.Anf. 222 () replik:Herr talman! Det var ju alltid något. Det är bra det.Då kan vi kanske konstatera att den svenska skolanstår sig mycket bra inte bara i konkurrensen iEuropa utan faktiskt också i världen. Vi kan dåbörja diskutera hur vi skall utveckla den ochdärmed slippa en tröstlös och ganska fördummandedebatt om bästa skola. Låt oss i ställetdiskutera hur vi skall utveckla skolan och vad det ärsom gör den bättre för alla elever.Jag vill ställa ytterligare en fråga om skolpengen.När kommer en proposition om skolpeng? Jag harställt den frågan tidigare till , men jagfick inget svar. Hon kom inte till kammaren ochsvarade på den frågan. Den frågan har jag enförhoppning om att kunna få besvarad här.Det är inte somintresseorganisation som skall ha dessa viktigainstrument i sin hand, utan det är faktisktkommunerna som skall ha dessa instrument för attkunna fördela resurserna så rättvist som möjligt,just därför att vi har givit Kommunförbundetuppdraget att vara den organisation som genomförden skolpolitik som vi här i lägger fast.Vi har sagt till kommunerna att de har ansvar förresursfördelningen. De skall göra fördelningenefter de behov som eleverna i kommunen har --utom i ett avseende; vill nu regeringen tillägga. Detgäller de elever som väljer att gå i en privat skola.Där skall man ta ifrån kommunerna detta ansvaroch tro att vi centralt här i på ett bättreoch effektivare sätt kan tala om hur resurserna skallanvändas.Detta går inte, , vare sig om vi skullelägga procentsatsen på , , eller65 %. Det kommer att bli fel i nästan varjekommun, eftersom förhållandena är så olika. Detkommer att bli fel vid nästan varje tillfälle,eftersom förhållandena mellan skolorna skiljer såotroligt mycket.De kommunalpolitiker som har vårt förtroende attfördela resurserna efter elevernas behov till denalldeles övervägande andelen elever, klarar ocksåden uppgiften när det gäller de elever som skall gåi en privat skola. Vi vill ge stöd till privata skolor,men det skall vara ett rättvist stöd och utgå påsamma grunder som för de kommunala skolornasstöd.Anf. 223 (m):Herr talman! Vi har sett till att reglera förhållandettill de fristående skolorna eftersom det funnitsalltför många exempel där framför alltsocialdemokratiska kommuner konsekvent haragerat på ett trist sätt gentemot friskolor.Norrköping är ett sådant exempel.När inte respekten för elevernas rätt att välja skolafinns generellt, är det mycket viktigt att riksdagenslår fast den principen. anser, eller ivarje fall det stora flertalet av ledamöterna, att denrättigheten är väsentlig.När kommer en proposition om skolpeng? Det vetjag inte. Jag tror inte att vi tänker gå in och reglerakommunernas fördelning så i detalj. Åtminstoneanser jag att denna proposition räcker ganska långt.Däremot är det fullt möjligt att vi i diskussionernakommer att vilja ha litet synpunkter påinformationsskyldigheten. Jag anser att föräldrarhar rätt att få viss konsumentinformation om denutbildning och undervisning som ges. Men formenför detta vet jag inte. Jag hoppas att ha litet klararepapper på det i höst.Eva driver tesen att vi redan harEuropas bästa skola och att det här bara är trams.Jag tycker att det är dåligt. vet likaväl som jag att vi i har ganska dåliga ellermediokra resultat i naturvetenskapliga ochtekniska ämnen. Ett land som bygger sin välfärd påindustrin, men som inte längre klarar avrekryteringen till tekniska utbildningar, och därman ständigt möter elever på högstadiet som tyckerdetta är svårt att hänga med i, måste väl begripa attdet är något fel och att vi inte är världsbäst.Det är möjligt att alla andra är värre. Men det finnsfortfarande hundratals, ja kanske tusentals, eleversom slussas ut och som inte kan läsa iskolan. Vi kan väl då inte slå oss för bröstet ochsäga att vi är jättebra? För mig ingår i visionenEuropas bästa skola att varje elev skall få en godgrundläggande utbildning. Det vore skrämmandeom inte samtliga partier slöt upp bakomdetta.Vi har i haft ambitionen att allabarn skall få en god undervisning som bas för sittframtida liv. Jag tror nog innerst inne att även EvaJohansson håller med om att vi inte har gjort alltsom kan göras på detta område. Det visar också deinternationella utvärderingar som görs, även om vipå en hel del områden kan glädja oss åt lyckaderesultat.Anf. 224 ():Herr talman! Jag vet åtminstone två människor somkommer att vara jublande lyckliga efter det attriksdagen har antagit detta förslag. Den första ärföräldraföreningens ordförande i , som uthålligt kämpat för att denna skolaskall överleva, så att den idé och den vision somdessa lärare bärs av nu inte behöver begravas utankan fortsättas att hållas levande.Den andra är en representant för föräldrasektionenför Waldorfskolorna som har skrivit brev till migoch säkerligen många andra. I ett långt brev här personen beskrivit hur kommuner medbarn som går i Waldorfskola på alla sätt försöker attkonstruera egna metoder för hur de olikakommunala bidragen skall utbetalas. Det hela gårut på att kommunerna skall komma så lindrigtundan som möjligt.Dessa två personer är glada, och vi folkpartister ärglada. Vi från liberalerna har gett vårthelhjärtade stöd till fria skolor, dvs. skolor som bärsupp av en idé och som föräldrar och lärare kan enasom är annorlunda och därmed värda att väljas.Den här frågan har utgjort ett långt lidandetshistoria. Folkpartister i har ställt frågor,väckt motioner och drivit på utvecklingen. Påsenare år har Socialdemokraterna gett efter förföräldratrycket och verbalt varit positiva till friaskolor, men praktiskt, dvs. att gå från retorik tillhandling, att garantera skyldigheter i skollag, harde förhalat.Jag menar att när det finns fria skolor somalternativ, kommer det att visa sig att föräldrar ochelever väljer dessa skolor. Då kommer de skolorsom inte väljs att i ren självbevarelsedrift starta enprocess där den egna verksamheten granskas.Det här skapar ett intresse för vanliga skolor attprofilera sig och tala om vad de är bra på. Vi ärmånga här som är helt överens om att det finnsmycket som är bra i den svenska skolan. Men detsom är redan bra blir inte sämre av att det kommeratt finnas alternativ. Tvärtom!Samtidigt får vi inte heller blunda för att det finnsockså skolor i skolsystem som behöver enpuff av nytänkande och bättre kraft för sin uppgift.Folkpartiet liberalerna är övertygade om attfristående skolor inte utgör ett hot, utan kanfungera som en kvalitetsdrivande kraft för allaskolor.Herr talman! Valfrihet förutsätter mångfald.Därför är det viktigt att det finns alternativ att väljamellan. De alternativen kan erbjudas inom detoffentliga skolväsendet. Det är bara positivt om detockså i ett demokratiskt samhälle finns utrymmeför människors initiativ även inom skolan.Det har hävdats från socialdemokratiskt ochvänsterpartistiskt håll att denna valfrihet kommeratt skapa segregation. De starka föräldrarnakommer att välja de bästa skolorna, och resten fårta vad de kan få. I grunden är detta synsätt enorimlig misstro mot vanliga människor. Det är ettsynsätt som strider helt mot den människosyn somvårt samhälle bygger på. Det här strider också motmin övertygelse att människor klarar att sköta sinaarbeten, fostra sina barn, hantera sin ekonomi,t.o.m. att köpa och äga eget hus, köra bil, osv. Demänniskor som klarar allt detta måste väl ändåockså tilltros förmågan att välja skola för sina barn.Det här innebär inte att jag säger att det är lätt attvälja. Det kan vara svårt att värdera de alternativsom står till buds. Men ingen är bättre skickad attvärdera alternativen och göra valet än de somanvänder skolan. En ökad valfrihet är för mig ochför liberalerna ett sätt att ge ökad maktåt de många enskilda människorna.Det finns också erfarenheter från som visaratt ökad valfrihet när det gäller skolan faktisktbidrar till att motverka boendesegregation.Jag vill avsluta med att understryka att verkligvalfrihet för de många människorna är möjlig baraom vi håller fast vid en gemensam solidariskfinansiering, så att priset blir detsamma för denenskilda familjen oavsett om man väljer friståendeeller offentlig skola. Vi folkpartister medverkarinte till ett system där plånboken styr helt i FridtjuvBergs anda.Anf. 225 () replik:Herr talman! Jag tänkte i mitt inledningsanförandeatt be mina meddebattörer att stryka eventuellapassus i sina anföranden där de säger att visocialdemokrater vill motverka valfrihet. Detskulle vara att slå in öppna dörrar och att ägna sigåt något som inte finns.Det är kanske synd att jag strök den inledningen.Jag gjorde det med tanke . Mendet hade nog varit bra att ha med denkommentaren. Då hade flera av dessa inläggkunnat undvikas -- även säger att vi har sagt att valfrihetskapar segregation. Nej, det har vi aldrig sagt.Däremot skapar det ett orättviststatsbidragssystem, som det som ni nu håller på attinföra.Finns det några ofria skolor i , MargittaEdgren?Anf. 226 ()replik:Herr talman! Nej, naturligtvis finns det inga ofriaskolor. Men fristående skolor, eller fria skolor, ärett begrepp som vi har övertagit från dansktspråkbruk. Jag kommer från , som liggernära , och därför får det väl ursäktas migom jag använder mig av det begreppet.Det har gång på gång hävdats att det finns enmöjlighet att detta kommer att skapa segregation.Jag vill bestämt hävda att de orden har uttalats ävenav Socialdemokraterna. Jag håller fast vid att det ärett synsätt som jag inte delar och som jag helt taravstånd från. Tvärtom har erfarenheter från andraländer visat att om skolan ges ökad valfrihet attprofilera sig, bidrar det till att segregation vadgäller boendet minskar. Det är väl ändå något helti den anda som , liksom BjörnSamuelson, har pläderat för?Anf. 227 () replik:Herr talman! Visst skall vi vara rädda försegregation. Men valfrihet skapar inte segregation,utan ett orättvist statsbidragssystem somöverkompenserar de privata skolorna och sombetalas av de kommunala skolorna. Det är det somär problemet. Det är det som nästintill alla, utommajoriteten i utbildningsutskottet ochutbildningsdepartementet, är ense om. Varför ärdet så svårt att lyssna på alla dem som har framförtkritik mot förslaget på den punkten? Alla dessa vetmycket väl vad de pratar om.Anf. 228 ()replik:Herr talman! På något vis använder bokföring. Hon talar om att ävenSocialdemokraterna har varit för valfrihet när detgäller att välja skola. Det är väl korrekt. Mendärifrån till att skapa en reell valfrihet har man intevelat medverka till.Otaliga föräldraföreningar och lärare som arbetar it.ex. Montessori- och har vittnat omdetta. har man försökt att smita från attgöra valfrihet på papperet till även något reellt. Dethär innebär t.ex. att föräldrar som vill sätta sinabarn i , där man betalar sinaskolbidrag solidariskt efter förmåga, haravstått från att söka till skolorna då de har känt attde inte har velat ligga andra föräldrar till last.Det kommer att ändras. Jag är oerhört nöjd meddet. Jag är glad över att de föräldrar som vill ha sinabarn i får den möjligheten.Efter vad jag har förstått av de besök jag har gjorti , finns där ungefär samma andelproblemelever som i de offentliga skolorna.Följaktligen borde det inte användas som ett slagträi denna debatt.Anf. 229 () replik:Herr talman! Detta öker inte segregeringen, sägerMargitta . Likväl skriverutskottsmajoriteten i betänkandet att regeringenmycket uppmärksamt skall följa utvecklingen närdet gäller segregeringen på skolområdet. Det fannstydligen anledning att poängtera denproblematiken, trots vad härsäger.Margitta säger att hon uppfylls av någonsärskild känsla när hon ser att man driver en skolasom bärs upp av en idé. Har inte att arbetet också ute i den allmänneliga,kommunala skolan dagligdags kan bäras upp av enidé -- kan bäras upp av en idé från lärarnas sida attgöra ett så bra undervisningsarbete som möjligt,kan bäras upp av en idé från elevernas sida att deskall göra ett så gott arbete som möjligt i skolan ochutveckla sina inneboende talanger? Om MargittaEdgren aldrig har sett det i en , allmänskola, är hon välkommen hem till iVärmland. Vi skall göra ett studiebesök därMargitta har en partikamrat som bedriverett sådant arbete varenda dag i skolan.Margitta pratar om ett demokratisktsamhälle. För min del är demokrati också ettmedel. Jag ställer mig i samband med dettabetänkande frågan på vilket sätt detta förslag ökardet demokratiska ansvaret på det kommunalaplanet när det gäller skolpolitiken. På vilket sättökar det möjligheten för kommunmedborgarna attställa de kommunala politikerna mot väggen ochsäga att de inte har arbetat för en likvärdig skola iett visst rektorsområde, när det gäller en viss skolaeller en viss skolklass? Nej, svararkommunalpolitikerna, men vi har delat ut de 85 %som riksdagsledamöterna har beslutat om. Ni fårvända er till dem.Margitta talar om förtroendet att väljaskola, att sköta sitt eget liv. Men varför gäller intedet för föräldrar till barn medutvecklingshandikapp? Varför kan man inte varagenerell i en sådan uppfattning, ?Vad skall säga till föräldrarna iföräldraföreningen vid i deras rätt att välja skola, deras rätt att välja attha kvar sin skola?Anf. 230 ()replik:Herr talman! Jo, , jag har femegna barn, och jag har inte ens funderat över att förnågot av dem välja en annan skola än dennäraliggande, som var mycket bra. Där bars bådelärare och ledning upp av visionen att göra skolanbra, trots att den var mycket stor och fördelad påmånga olika skollokaler. Utrustningsmässigttillhörde den kanske inte den yppersta eliten. Menden bars upp av lärare som hade en vision. De visstevarför de var i skolan -- för att skapa eninlärningsmiljö för de barn som gick där, redan frånförsta klass, en miljö som skulle befordra barnensutveckling som människor.Det finns många sådana skolor. Det är mycket somär bra i den svenska skolan.