prot · GF0969 · 1992-02-25 00:00:00 — 143 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det hade naturligtvis varit fulltmöjligt för den socialdemokratiska regeringen atteffektivisera betalningsströmmarna inom postgirotunder tidigare budgetår och använda pengarna förnågot ändamål som då inte kunde tillgodoses.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:422 om planerattunnelbyggande genom HallandsåsenAnf. 144 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser vidta några åtgärder så att tunnelbyggetgenom kan komma i gång.Det har vidtagits åtgärder för att tunnelbyggetgenom skall kunna komma i gång.Från anslaget för infrastrukturinvesteringar harmedel avsatts för att en dubbelspårig tunnel skallvara klar år 1996.Jag förmodar att de hinder som på i sin fråga är den ansökan omexpropriation av mark för tunnelbygget som förnärvarande ligger på regeringens bord. Enligtplaneringen kommer denna fråga att behandlas avregeringen inom kort.Anf. 145 ():Herr talman! Jag får tacka så mycket för svaret. Detär klart att jag gärna hade sett ett exakt datum förstart för tunnelbygget. Jag kan förstå att det inte ärså enkelt. Men kommunikationsministern måsteförstå att vi i tycker att det går litetlångsamt med denna fråga, speciellt i det läge somvi har med en arbetslöshet som inte är så vanligför oss hallänningar. Arbetslösheten är ganskahög. Vi har en högre arbetslöshet än riket i stort.Regeringen säger sig vilja minska arbetslösheten.Då tycker jag att det är ett märkligt förfarande, ibland söker olika objekt för att sätta i gångverksamheter, när det finns ett projekt och pengartill det i budgeten.Det som står i svaret, att det finns pengar avsatta,är ingen nyhet. Frågan är egentligen när man skallstarta. Det är det intressanta. Efter vad jag har hörti dag om i stort blir jag litet ängslig.Det är inte så konstigt att man undrar om de pengarsom finns avsatta för en tunnel skall vara till entunnel eller om de skall användas till någontingannat. Skall vi vänta med vår tunnel?Anf. 146 Kommunikationsminister ():Herr talman! är från Halland.Det är trevligt. Men om hadevarit ägare till en fastighet i anslutning tilltunnelbygget och stått inför en expropriation av sinfastighet, hade hon kanske inte varit lika angelägenom att regeringen skulle snabba på med detta.Det vi ser är en tendens. Det är enökad rättstrygghet för den enskilde, genom attbanverket och går ut med ett antal olikaalternativ vid sådana här projekt. Byggandet av entunnel genom är ett utmärkt exempelpå detta. Den nya genomfarten för järnvägengenom är ett annat. Den folkligadebatten kommer i gång och människor engageras.Det kan ses som ett byråkratiskt hinder ochföranleda frågor i kammaren av den art som denfråga jag just nu besvarar. Det kan också ses somett uttryck för den enskildes ökade rättssäkerhetnär man skall dra fram stora och genomgripandeanläggningsarbeten.I detta fall ger jag beskedet att regeringen påtorsdag har expropriationsärenden för ett antalhallänningar och deras fastigheter uppe till beslut,för att vi skall kunna dra denna tunnel genomHallandsåsen. Ärendena kommer att avgöras påtorsdag.Anf. 147 ():Herr talman! Jag förstår problematiken. Det var1990 som vi fattade beslut om en tunnel, så man harhaft på sig. Men jag förstår som sagt attdet ibland kan ta tid.Nu ligger ärendet på regeringens bord. Är manöverens inom regeringen om tunnelbygget? Jag harhört vissa rykten om att man i olika departementhar litet olika uppfattningar.Anf. 148 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag känner inte till någon annanuppfattning än att det här expropriationsärendetskall hanteras av regeringen . Det finns,såvitt jag vet, bara ett förslag.Anf. 149 ():Herr talman! Då hoppas jag att det kommer att blipositivt för oss, att vi kan få jobb i södra kanske får ge ett litet tips på vägen. Det skullevara väldigt bra om man också kunde tidigareläggaprojektet , eftersom en samordningav tunnelbygget samt E 6:ans och dubbelspåretsutbyggnad skulle ge vissa effekter. Att få en vissekonomi i dagens läge skulle väl inte vara så dumt.Så ge oss snabbt ett dubbelspår också, tack!Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1991/92:423 om televerketsinvesteringarAnf. 150 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vadriksdagens och regeringens beslut angåendeuppskjutandet av delegeringen av taxorinnebär för televerket.Den uteblivna taxehöjningen medför ettintäktsbortfall för på ca 600 milj.kr. Det kan vidare nämnas att intefick höja avgifterna för hushållen under 1991.Den allvarligaste effekten av rikdsdagens beslut ärdock att kostnadsanpassningen av teletaxorna intekan genomföras, vilket ytterst drabbar hushållen.De investeringsneddragningar på 2 miljarderkronor som frågeställaren refererar till ärnaturligen beroende av de uteblivnataxehöjningarna men också avkonjunkturnedgången och med den en minskadtrafikökning i telenätet.Riksdagens beslut om senareläggning avtaxedelegeringen innebar ettifrågasättande av det tidigare beslutade pristaket.Den roll som ser för regeringen,att fastställa taxorna, kan förefallaenkel och klar. Men jag vill betona att harifrågasatt pristaket. Vidare tar det tid att bådeavveckla tidigare beslut och förbereda samtgenomföra ett nytt taxebeslut.Televerket har redovisat en utredning avpristaket i enlighet med beslut. Dennaanalyseras inomkommunikationsdepartementet.Regeringen har för avsikt att återkomma tillriksdagen i detta ärende.Anf. 151 HANS ():Herr talman! Jag skall först be att få tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Jag skall inte vara gnällig och säga att det fattas endel, för det kan vi klara upp här i talarstolen.Jag skall fullfölja frågan med ett par nya frågor. Villkommunikationsministern säga i vilkenutsträckning dessa neddragningar i investeringarnapå 2 miljarder och det friställande av 4 700 anställdasom avser att genomföra beror påriksdagens beslut om att skjuta påtaxehöjningarna?Den andra fråga som jag vill komplettera med är:Vad anser kommunikationsministern själv omneddragningarna? Både den förra regeringen hadeoch den nuvarande har inflationsbekämpningensom ett övergripande mål för sin politik. Är det dårimligt att tolkar beslut omatt man får höja taxorna till av nettoprisindexså, att man på en enda gång kan höja hushållenssamtalstaxor , därför att det saknaskonkurrens, och sänka taxorna för andra?I finansplanen kan jag på s. 30 läsa att regeringen,när regeringen hade fastställt taxorna, beslutade attmed 680 miljoner minska det belopp på 8,093miljarder som hade räknat utskulle överföras från posten till statskassan. Jag harfått reda på att detta gjordes påkommunikationsministerns inrådan. Vad är dettaför belopp?Anf. 152 Kommunikationsminister ():Herr talman! introducerar enintressant princip att först ställa en fråga och sedankomplettera med ytterligare tre som är minst likaomfattande som den ursprungliga. Men det ärsådant som tillhör det här jobbet.Hans Gustafsson frågade först i vilken utsträckningneddragningarna berodde på att taxehöjningarnasköts upp . Jag kan svara med en gångatt de sex månaderna icke är något problem.Problemet är att ni i populistisk nit går sammanmed Ny Demokrati i en motion och vill begränsakostnadsanpassningen genom att kräva attpristaket skall knytas till hushållenstelefonkostnader. Ni vill att pristaket skall varaantingen eller av nettoprisindex.Låt oss titta på vad det skulle innebära. Jag vet inteom ni har tittat på det innan ni skrev motionen. Detskulle vara intressant att få veta det. Densocialdemokratiska regeringen lade fram ett förslagoch fick igenom det i denna kammare, som hade enannan sammansättning då. Det beslutet har ni nutagit tillbaka. Ni ligger alltså i strid med er självaom vad som är rätt i denna fråga. Det kanske vorebra att klara ut det först innan man ställer nyafrågor.Det förra beslutet innebär att skullekrävas på att åstadkomma enproduktivitetsökning . Det ni nu föreslårinnebär att , för att klara detlönsamhetskrav som ålagt verket, skullebehöva öka sin produktivitet per år.Hans Gustafsson kan själv räkna ut hur många fleraanställda som måste avskedas inom föratt klara denna operation. Det är en fråga som jagtycker att ni i första hand skall klara ut inomsocialdemokratin, innan ni tillsammans med NyDemokrati ålägger att föra en visspolitik.Anf. 153 HANS ():Herr talman! Först till frågan hur vi står iförhållande till det tidigare beslut som vi har fattati . Jag skulle vilja frågakommunikationsministern om han anser att detbeslut om teletaxorna som vi nu diskuterar är iöverensstämmelse med tidigare beslut.Riksdagen har nämligen beslutat att manlångsiktigt skall minska på spannet mellanaffärstaxorna, för att uttrycka det enkelt, ochsamtalstaxorna, inte att man på en enda gång skallhöja taxorna . Vi ifrågasätter ombeslutet står i överensstämmelse med det avriksdagen tidigare fattade beslutet.Sedan till frågan om taket skall var eller 50 %av nettoprisindex, som tar upp här.Utskottet säger, och det sägs i motionen, att dettabör prövas. Det skall kommunikationsministerngöra. Jag hoppas att han skall komma tillbaka tillriksdagen och tala om vad denna prövningföranleder. vet lika väl som jag att viinte varit ute efter att taxorna höjs till avnettoprisindex. Tar man del av vad som har sagts idebatten är det lätt att konstatera detta. Vad vi harvarit ute efter är att inte får tolkabeslutet så att man på en gång kan höja taxorna församtalen , inte av nettoprisindex utan enreell höjning med 140 %.Anf. 154 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi skall nu titta på det som televerkethar kommit in med. Vi skall redovisa det förriksdagen . Sedan kan HansGustafsson i lugn och ro tillsammans med sinriksagsgrupp gå igenom det och försöka kommafram till vad som långsiktigt är hållbart för att viskall få en bra telepolitik i när viintroducerar konkurrens. Det är vad regeringen äri full färd med att göra. Vi håller på med engenomlysning av hela kostnadsstrukturoch försöker komma fram till vad som är rimligt.Jag vill inte föregripa den analys av televerketskostnadsstruktur som pågår inom departementet.Jag hoppas att vi, när vi skall redovisa den förutskottet och framöver, i lugn och ro ochbortkopplat från den populism som det såupphetsat talades om kanarbeta för att komma fram till vad som är hållbartför att vi skall få en bra teleinfrastruktur över helalandet. Glesbygden skall inte längre subventionerastorstäderna, och företagen skall inte längresubventionera hushållen, utan vi skall få enkostnadsanpassad teletaxa.Anf. 155 HANS ():Herr talman! Kommunikationsministern användersig av ett litet konstigt språkbruk, när han säger attdet är populism att vilja se till att hushållen får enrimlig kostnadsutveckling i förhållande tillkonsumentprisindex. Det är ett ganska rimligtkrav. Det är ganska upprörande brutalt att höjataxorna , och det är det som vi harreagerat emot, vilket framgår av de debatter somhar förts här i kammaren. Det rör sig inte om de 70procenten, utan om nettoprisindex.Vi skall med intressa studera de förslag som såsmåningom framläggs avkommunikationsministern. Den här debatten har ivarje fall klarlagt att det som sker inomteleverket inte är beroende av dessa sex månader.Jag kan inte tolka kommunikationsministern påannat sätt. Det kan möjligen vara beroende av är oroad för den framtida taxesättningen, meninte för de sex månaderna. Därmed borde dendiskussionen kunna avföras.När kommunikationsministern i det skriftligasvaret till mig säger att kostnaderna på grund avtaxeändringen är 600 milj. kr. är det inte fråga om600 milj. kr. på helårsbasis till följd av riksdagensbeslut, utan till följd av och regeringensbeslut. Enligt beslut uppgårkostnaderna till 350 milj. kr. under ett helår och 175milj. Det var regeringen somfattade beslutet att taxorna skulle fastställas tillsamma nivå 1992 som de hade 1991. Detta har interiksdagen begärt, inte ens gjort en antydan om.Anf. 156 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag känner mig trots allt meroptimistisk nu när jag har resonerat med HansGustafsson. Jag hoppas att vi, när utredningen ärfärdig, får se över detta i lugn och ro och att vigemensamt kan hitta en hållbar teletaxepolitik förSverige.Anf. 157 HANS ():Herr talman! Jag har samma förhoppning somkommunikationsministern. Jag kan försäkrahonom att vi tittar i lugn och ro på allting. Omkommunikationsministern hade gjort det när detgäller taxefrågan, hade vi inte behövt ha den härdiskussionen. I så fall hade intekommunikationsministern ställt sig bakomförslaget att höja samtalstaxorna med 140 %.Anf. 158 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag är litet bekymrad över att HansGustafsson återkommer till de 140procenten. Det är ett procenttal som inte håller iverkligheten. Man skall ha ett mycket säregettelefonmönster om man som enskild abonnentskulle drabbas av en höjning . Deutredningar som har levererat tilldepartementet och som är offentliga visar pånågonting helt annat än de 140 procenten.Anf. 159 HANS ():Herr talman! Jag har talat om samtalstaxan. Jag harmaterial från , som visar att det i ställetför att kosta kommer att kosta 22öre i fortsättningen. Det är en höjningmed . Dessutom slopas uppdelningen idagens taxesystem med en taxa ochen annan . Man kommer atttillämpa dagtaxa . Den sammanvägdaeffekten av detta är en höjning med 140 %.Anf. 160 Kommunikationsminister ():Herr talman! Den här regeringen är mitt i enprocess med att bolagisera för attframöver introducera en konkurrens, inte bara påföretagssidan där den redan uppenbarat sig utanockså på hushållssidan. Detta visar sig bl.a. frånmotsvarande processer i Förenta Staterleda till betydligt lägre kostnader förabonnenterna. Det är den linjen som vi nu driver,och det är därför som vi måste se till att televerketfår en kostnadsanpassad taxestruktur.Anf. 161 HANS ():Herr talman! Vi har samma intresse av att taxornaskall vara så låga som möjligt över hela linjen.Också jag är med på att man måstekostnadsanpassa taxorna bättre i förhållande till deolika affärsområdena, fast det bör ske meralångsiktigt än enligt förslag.Men var försiktig, , med att tala om hurutvecklingen är i andra länder. Jag har tagit reda påhur det gick i vid en privatisering.Om tar del av förhållandena iStorbritannien, kan han konstatera att den frihetsom det svenska statliga ges är långtstörre än vad den engelska regeringen och detengelska parlamentet ger det engelskaprivatiserade televerket.Jag skulle kunna läsa upp redogörelsen om deengelska förhållandena, men vi får kanskeanledning att återkomma till dem när vi ifortsättningen skall resonera om taxorna. Det äringen självklarhet att effekten blir en större frihet,snarare tvärtom.Anf. 162 Kommunikationsminister ():Herr talman! Den här debatten är mycketintressant. Vi skulle säkert kunna hålla på mycketlänge med den.Hans Gustafsson ger ett exempel på hur det är iStorbritannien. Där har man gått en helt annan vägän som varit fallet i . Man har i praktiken iprivata händer överlämnat ett statligt monopol somhar en enorm lönsamhet. I har man gjortprecis tvärtom. Där har man delat upp det storabolaget i sju små bolag, som ålagts mycketrestriktiva villkor för att kunna konkurrera.Vi studerar genom ett mycketambitiöst program hur vi i kan få effektivaoch låga kostnader för konsumenterna. Det harnämligen mycket stor betydelse för både de svenskahushållen och företagen att med sittperifera läge i har effektivatelekommunikationer. Det är den långsiktigaprocessen som vi inte skall störa genom att åläggateleverket att inte genomföra en kostnadseffektivtelepolitik.Anf. 163 HANS ():Herr talman! Naturligtvis skall vi tillsammans medkommunikationsministern arbeta för att televerketblir så effektivt och bra som möjligt -- det gäller dåbl.a. konkurrensen -- och där är vi alla överens.Mats väljer att visa hur det är i . Jagväljer att visa hur det är på i Englandsom är privatiserat. Där har man t.o.m. fastställt etttak för hushållstaxorna. Det är ju precis den frågasom vi har diskuterat mot bakgrund av de väldigaförändringar av taxorna som här nugenomför. Det behövs alltså kanske ett tak för hurden enskildes samtalstaxor skall utvecklas.Vi kommer med stort intresse att ta del av deförslag som kommunikationsministern senareåterkommer med. Vi har inte frångåtthuvudprincipen om att det skall ske enkostnadsanpassning. Vi har heller inte frångåtttaket om . Vad vi däremot inte är med på äratt samtalstaxorna höjs så brutalt som det här ärfråga om. Jag hoppas att kommunikationsministerninte återkommer med ett sådant förslag.Anf. 164 Kommunikationsminister ():Herr talman! För tydlighetens skull vill jag barasäga att just det engelska fallet är ett typexempel påhur man inte skall göra. Att enbart privatisera kaninnebära precis samma nackdelar som ett statligtmonopol för med sig. Vi vill både avskaffamonopolet och införa en effektiv konkurrens.Anf. 165 HANS ():Herr talman! Vi skall väl inte fortsätta med den härdiskussionen. Vi lär få tillfälle att återkomma tilldenna fråga.Jag vill dock framhålla att man i faktisktdels privatiserat, dels gett där rätt attsjälvt fastställa sina taxor. Men inom den ramenfinns flera olika fastställda gränser som man måsterätta sig efter. Vidtagna åtgärder har alltså interesulterat i den frihet som man trott att man skullefå. Sannolikt är orsaken att man inte vågar ge denfriheten. Då skulle företag med monopolställningutnyttja den.Anf. 166 Kommunikationsminister ():Herr talman! I detta mitt sista inlägg vill jag säga atticke ens den genomreglering av taxesystemet somHans Gustafsson efterlyser för i Sverigeutgör en garanti för att man får ettkostnadseffektivt telesystem.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1991/92:411 om åtgärder motbyggarbetslöshetenAnf. 167 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att underlätta förkommunerna att öka mängden reparations- ochombyggnadsarbeten.Bakgrunden till frågan är att reparations- ochombyggnadsverksamhet är arbetsintensivverksamhet. Ökade kommunala reparations- ochombyggnadsarbeten skulle därför kunna vara enbra åtgärd mot arbetslösheten i byggbranschen.Jag håller med frågeställaren om att det vore brafrån flera synpunkter om kommunerna ökade sinreparations- och ombyggnadsverksamhet.Underhåll och ombyggnader av kommunalafastigheter är emellertid kommunernas ansvar, intestatens. Kommunerna kommer därför inte att fånågra särskilda stimulanseller räntebidrag för sådanverksamhet.Det krävs en fast och uthållig finanspolitik för attsäkra låg inflation och skapa förutsättningar förlägre räntor. En sådan politik är inte förenlig mednya subventioner till kommunerna. Och låga räntoroch låg inflation är viktiga även för kommunernasekonomi.Det lönar sig för kommunerna att utförareparationer och ombyggnader just nu.Kostnaderna för sådan verksamhet har sjunkitjämfört med tidigare och kommer inte att ökaunder . Kommunerna får i dagalltså mer arbete utfört för varje satsad krona.Insatser lönar sig bra för kommunerna också i denmån de bidrar till att sysselsätta människor somutförsäkrats från arbetslöshetskassan.Kommunerna slipper därmed utgifter försocialbidrag.Därför är mitt budskap till kommuner ochlandsting: Sätt i gång underhålls- ochombyggnadsverksamheten nu! Ni vinner inget påatt vänta, för staten kommer inte att ge någrabidrag.Anf. 168 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jaghade kanske hoppats på något mer positivt, mensvaret var i varje fall mycket rakt och entydigt.Några statliga lättnader för kommunerna är inte attvänta. Men problemen kvarstår ju. Mångakommuner har problem med sin ekonomi. Det ärkärvt, och de har bekymmer.De förslag som kommunalekonomiska kommitténhar flaggat med i sitt betänkande skulle för minhemkommun mer eller mindre bli enekonomisk katastrof. De slår också mot sådanasatsningar som möjliggör för kommunerna attrenovera sina egna fastigheter eller har andravärdefulla effekter.Jag skulle tro att finansministern funderar litetgrand över hur man skall lösa dessa problem, ochdet är nog värdefullt att så sker. Det är jätteviktigtatt man kan få till stånd sådana här arbetsinsatser.Jag hoppas verkligen att statsministern, närkommunalekonomiska kommitténs förslag såsmåningom skall resultera i en proposition, skallbidra till lösningar som är rättvisa också förstorkommunerna, så att det kan skapas enframtidstro när det gäller den kommunalaekonomin.Anf. 169 Finansminister ():Herr talman! Jag kan glädja -- medanledning av den oro som han visade förkommunalekonomiska kommitténs förslag, som jagvet innebär stora problem för Göteborgskommun -- med att dess förslag inte kommer attgenomföras exakt som det är utformat i kommittén.Vi arbetar med förbättringar av detta förslag innandet leder till en proposition.Icke desto mindre vill jag upprepa det som jag sadei svaret, nämligen att det nu är lönande förkommunerna att satsa på att utnyttja den lägreprisnivån för reparationer och underhåll genom attsätta i gång reparationsverksamhet som harvarit eftersatt. Man får nu ut mera av de pengar somman har. Därtill har självfallet även kommuner ochlandsting ett ansvar för sysselsättningsläget inomden egna kommunen.Några ytterligare penger just för ombyggnads- ochreparationsverksamheten kommer det alltså inteatt bli. Det är viktigt för kommunerna att få dettaklart för sig. Det har kommit till min kännedom,som det brukar heta, att en del kommuner kanskehar hoppats på att det skall komma statliga pengarframöver och har legat och väntat på detta. Det ärdärför viktigt att få klarlagt att det inte är någon idéatt vänta. Har man projekt som behöver åtgärdasbör man göra det , för det är nu som man får detbästa utbytet av de insatta pengarna.Anf. 170 ():Herr talman! Det är riktigt att byggkostnaderna harsjunkit med ochatt det är billigare att starta renoveringsarbeten nu.Men jag återkommer till att ekonomin ärbekymmersam för många kommuner och att detdärför behöver skapas en framtidstro på denkommunala ekonomin.Jag tar tacksamt emot den viktiga signalen attregeringen och finansministern är beredda att se tillatt kommunalekonomiska kommitténs förslagändras och att man också i exempelvis minhemkommun kan få en framtidstro på destatliga bidragen och på att den typen av regleringarmellan kommunerna skall genomföras. Jag tror attdet här var ett viktigt besked från finansministern.Man kan kanske komma fram till fler beslut ochinriktningar för att hjälpa kommunerna.Jag vill också framhålla att jag efter det att jagställde min fråga fick statistik från överläget beträffande beviljade lån. Det är glädjandeatt konstatera att antalet beslut beträffandeombyggnadslån har ökat dramatiskt under slutet av1991. Det finns nu 69 000 beviljade lån för ROT-åtgärder beträffande lägenheter. Det är tre gångermer än tidigare, och det är värdefullt förbyggnadsarbetarnas sysselsättning.Anf. 171 Finansminister ():Herr talman! Även jag råkar ha fått dettapressmeddelande i min hand, och det framgår avdet att sysselsättningen inom bostadsbyggandetjämfört med t.o.m. väntas öka något i år.Jag håller med om att det är oerhörtcentralt med framtidstro -- överallt, självfallet intebara i . Det är helt centralt förmöjligheterna att få i gång den svenska ekonominigen att framhålla det som är bra i den svenskaekonomin.Om jag skall vara alldeles uppriktig tror jag att detmest centrala för att detta också skall ge effekt iverkligheten är att räntan och inflationen hålls ischack på en låg nivå. Det är primärt en fråga omförtroende för finanspolitiken.En finanspolitik som skall skapa ett sådantförtroende, så att denna optimism och framtidstrohar någon chans att bli realistisk, kan inte sysslamed subventioner till kommunala byggen,ombyggnader eller andra verksamheter. Därför ärmitt svar: Det är nödvändigt för att skapa dennaframtidstro, som är viktig, inte minst för att få buktmed arbetslösheten.Anf. 172 ():Herr talman!