prot · GG0910 · 1992-10-20 00:00:00 — 23 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mighur miljökonsekvenser av olika alternativahandlingslinjer bedöms när viktiga beslut sompåverkar storstadsmiljön bereds inomdepartementet.Bakgrund till frågan är att flera olika ärenden somberör storstadsmiljön behandlasinom , bl.a.Bromma flygfält och Dennisuppgörelsen.Ett mål för trafikpolitiken är att minska trafikensnegativa miljöpåverkan. Det är därför viktigt attredan i planeringsskedet belysa flerahandlingsalternativ.Miljökonsekvensbeskrivningar av dessa alternativutgör därför den del av planeringsarbetet somframför allt syftar till att minimera miljöpåverkan.En omsorgsfull planering syftar till att försöka finnaen godtagbar avvägning mellan framkomlighet,trafiksäkerhet och miljö.Riksdagen antog nya riktlinjer för densvenska miljöpolitiken, som även inkluderaderiktlinjer för hur man skall utvecklamiljökonsekvensbeskrivningar. Inför alla beslut ominvesteringar i vägar, järnvägar ochstorstadssatsningar skallmiljökonsekvensbeskrivningar genomföras.Miljökonsekvenserna skall relateras till denationellt fastlagda miljömål som harantagit och även till de miljömål som riksdagenbeslöt för storstädernas miljökvalitet år 1991.Bedömningsgrunderna är alltså desamma inomhela regeringskansliet.För att möjliggöra för att ta ställning tillhur investeringar i trafikens infrastruktur skallinriktas har jag för avsikt att återkomma tillriksdagen med en redovisning av konsekvensernaav olika handlingsvägar. Denna redovisningkommer att belysa hur alternativainvesteringsinriktningar påverkar de olikatrafikpolitiska delmålen. En sådan redovisningkommer att innehålla bl.a. en omfattandemiljökonsekvensbeskrivning.Ärenden som prövas enligt naturresurslagen beredsav miljöministern i samråd med mitt departement.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Jag känner mig något lugnare nu än jaggjorde innan svaret lämnades. Det råder inte någratvivel om inställning till utbyggnad avtrafikleder. Vi anser att dessa inte behövs. Det finnsskäl att se på andra och mer tidsenliga lösningar ängamla vägar.Vi i har också klart för oss Ekerökommuns inställning. Man har sagt nej till en vägbåde under och alternativt över öarna. Det handlarom den kommunala självstyrelsen och hur man serpå den.Det finns också ett ökande missnöje och en ökandeundran bland invånarna i när det gällerframför allt de områden som berörs av dessa leder.Det finns också en undran rent generellt blandungdomar om hur man hanterar deras framtidamiljö. Därför är det av särskild vikt att alla lagarsom finns på detta område följs. Man skall alltsåinte göra några ''short cuts'', utan man skallverkligen se till att det görs en ordentlig analys aveffekterna på miljön.Jag har hört att man har inkommit med önskemålom snabbt besked angående statliga garantier föratt sätta i gång projekteringen av vägbyggena, ochatt man därför har begärt dispens frånnaturresurslagen. Jag har också fått veta hurlandstingets majoritets ser på det kommunalasjälvstyret. Man vill köra över bl.a. Ekerökommun, vilket är något märkligt. Jag undrar omkommunikationsministern har något lugnandebesked att ge angående de statliga garantierna ochdispensen från lagstiftningen.Anf. 25 Kommunikationsminister ():Fru talman! Låt oss uppehålla oss litet grand vidDennisöverenskommelsen, som ChristinaLinderholm inte tycks gilla. Dennaöverenskommelse har ju ändå träffats den 23januari 1991 genom förhandlingar mellan enabsolut majoritet av dem som kommuninnevånarnahar valt. Det är alltså en representativ demokratisom har fungerat i detta sammanhang.Syftet med är ju attsamordna åtgärder för att förbättra miljön, ökatillgängligheten och skapa bättre förutsättningar förutveckling av Stockholmsregionen.Den här överenskommelsen krävde att alla deingående partierna gav upp vissa delar av sinahjärtefrågor för att åstadkomma en helhet somskulle vara bra för denna region, framför allt urmiljösynpunkt. ,, innebär att biltrafiken iStockholms innerstad kommer att minskamed jämfört med om man inte hadegenomfört detta. Jag tycker att det finns anledningatt komma ihåg det.När vi talar om de olika planeringsprocesser sompågår i , vill jag säga att denredovisning som jag kommer att göra framöverbygger på att vi skall redovisa ett antal vad jag villkalla extrempunkter mellan olika målsättningarsom finns när vi skall genomföra planering. Dethandlar om miljö, regional balans ochframkomlighet.Om det är miljön som man så att säga vill optimera,kommer den allra största delen av satsningarna attgöras just i storstadsregionerna. Det är alltså eneffekt om det är miljön som man skall fokusera.Om det är den regionala balansen, kommer mankanske att göra satsningarna på annat håll.Om det är framkomligheten, kanske det också bliren något annan profil på detta.Jag skall alltså redovisa detta för kammararen,förhoppningsvis under mars månad.Anf. 26 ():Fru talman! Jag tycker fortfarande att det ärlugnande att vi skall få en ordentlig redovsining.Om regeringen tänker komma med några förslagsom inte följer nu gällande lagstiftning, hoppas jagatt de kommer att föreläggas i vanligordning. Det är nämligen detta som är oroande.Hur den representativa demokratin fungerar i vissafall kan man diskutera. I detta fall handlar det omatt ett antal herrar har suttit i mycket slutna rumoch diskuterat sig fram till en kompromiss.Vi kan notera att de röstande i det senaste valet intevar lika övertygade om dessa partiers förträfflighetsom tycks tro. Både i området omkringVästerleden och i området kring var detett betydligt större antal människor än i andraområden i staden som röstade på de partier som varemot vägutbyggnaderna. Det kan vara ett teckenpå att det finns skäl att fundera på detta.Jag undrar fortfarande, kommunikationsministern:Hur blir det med de statliga garantierna? Kommerregeringen att ge några innan man har gått igenomdessa miljökonsekvensanalyser?Anf. 27 TALMANNEN:Jag får erinra om de debattregler som gäller.Anf. 28 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är litet märkligt att ChristinaLinderholm tycks förutsätta att regeringen skalllägga fram förslag som står i strid med gällandelagstiftning. Något sådant förekommer inte. Jagtycker att vi kan utmönstra den delen ur debatten.Man kan ha olika synpunkter på den demokratiskaprocessen. Den kan ske i slutna rum, tidigt påmorgnarna och t.o.m. sent . Jag harsjälvt deltagit i överläggningar i under ettantal nätter. Vi kan diskutera den representativademokratins olika skeden. Låt oss bara konstateraatt de ingående partierna har gjort betydandeuppoffringar för att åstadkomma en helhet. Jagtycker ändå att resultatet av valet är det som gäller.Jag tror inte att skall försökaändra på den representativa demokratin genom attlåta dem som bor i närheten av olika anläggningarsom kommer i fråga tillmätas särskild vikt, utan vimåste följa de regler som gäller.När det gäller tidpunkten för olika beslut har jaginga upplysningar att ge i dag.Anf. 29 ():Fru talman! Det var kommunikationsministern somtog upp den representativa demokratin, inte jag.Jag hade tänkt hålla mig till regeringensmiljöansvar.Jag måste åter säga att jag tar beskedsom ett löfte att det inte kommer att vidtas någrasom helst åtgärder som inte följer gällandelagstiftning, eftersom det har kommit propåer omdet från Dennisförhandlarna.Sedan kan man fråga sig om man i dettasammanhang, när det gäller den representativademokratin, skall bortse från den mycket storamajoritet av invånarna på som är emot enVästerled över eller under deras öar.Anf. 30 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag börjar förstå vad ChristinaLinderholm syftar på. Hon tycks tro att en prövningenligt naturresurslagen är något som är givet. Detär det alltså inte, utan det är något som regeringenfattar beslut om.Vi har ett antal propåer om att vi inte skall prövadetta enligt naturresurslagen. Jag kan nämna ettannat stort projekt, nämligen bron överÅngermanälven, i dagligt tal , där vihar fått motsvarande propåer. Vi får alltså göra ensamlad bedömning av detta. Olika projekt harkommit olika långt i sitt skede. Frågan är var i dessaskeden som det är rimligt att gå in och göra nyamiljöprövningar, om det har gjortsomfattande miljöprövningar, exempelvis enligtplan- och bygglagen.Anf. 31 ():Fru talman! Jag tar alltså för givet att det kommeratt ske en miljöprövning av Österleden ochVästerleden, eftersom några prövningar enligtplan- och bygglagen tidigare inte har gjorts avdessa vägutbyggnader.Anf. 32 Kommunikationsminister ():Fru talman! Regeringen har icke fattat beslut omhuruvida några av dessa projekt skall prövas ellerinte prövas enligt denna lag.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1992/93:38 ompersonalnedskärningarna vid SJ GodsAnf. 33 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att ta något initiativ till att minska deplanerade avskedandena vid SJ Gods.SJ har i sin affärsplan för åren 1993--1995 beskrivitkonkurrensen på transportmarknaden somutomordentligt hård. Kvalitetskraven är högasamtidigt som prisnivån är pressad långt undernormal lönsamhet. har inte lyckats höjagenomsnittsintäkten per tonkilometer under desenaste åren i löpande priser. Det betyder attintäkterna i fasta priser har sjunkit somkostnaderna har ökat mer än normalt genom denhöga inflationen och börjanav 90-talet.Priserna har kommit att ligga på en så låg nivå attmarknaden inte har varit beredd att acceptera i ochför sig motiverade höjningar. Detta beror dels påkonkurrensen från lastbilarna, dels på attjärnvägen inte klarat att utveckla sig i takt medbiltrafiken och därför inte kunnat motivera högrepriser. Detta ställer nu mycket stora krav på SJ attomstrukturera verksamheten med fokus påområden där tåget är konkurrenskraftigt.Riksdagen har trafikpolitiska beslut gettstyrelse och ledning i SJ i uppdrag att förbättralönsamheten i koncernen och satsa på de delar avjärnvägsverksamheten som har möjlighet attutvecklas positivt.För att trygga järnvägens långsiktiga överlevnad ärrationaliseringar och omstruktureringaroundvikliga.Anf. 34 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret.Såvitt jag förstod är det i denna situation fråga omen tidigareläggning av avskedanden av 200--300personer på grund av den ekonomiska situation förSJ som kommunikationsministern nyssbeskrev.Den ekonomiska situationen grundar sig till stor delpå det riksdagsbeslut som fattades 1988 och som isin tur grundar sig på den högkonjunktur som vi dågenomled.Nu är situationen helt annorlunda. Vi har ju enlågkonjunktur då mängden gods minskar och dåäven viljan att betala för transporter minskar. Närvi åter får en högkonjunktur kan det bli på detsättet att SJ har frånhänt sig kapacitet att ta handom den ökande mängden godstrafik som såsmåningom väntas.Det innebär ju inte heller någon besparing förstaten att så att säga ta över 200--300 personer påsitt andra konto, dvs. det som gäller arbetslösheten,A-kassa och andra kontantstödsåtgärder.Samhällets totala besparingar av dessaavskedanden är således tämligen begränsade.Mot denna bakgrund, lågkonjunkturen ochfrånvaron av reella besparingar, tycker jag att detinte hade varit i vägen att regeringen hade tagitnågot initiativ för att dämpa aktiviteter pådetta område.Anf. 35 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det vore orimligt att ålägga SJ attöverta en del av det arbetsmarknadspolitiskaansvaret som järnvägen skall varakonkurrenskraftig gentemot andra transportslag.Både och jag vill ju ändå främja SJsom en konkurrenskraftig och miljövänlig gren avdet svenska transportsystemet. Därför är det viktigtatt vi hjälps åt med att skapa sådana förhållandenatt järnvägen blir konkurrenskraftigare. Det pågåren mängd aktiviteter i den riktningen. SJ drar etttungt lass för att åstadkomma de härförbättringarna när det gäller konkurrenskraften.Jag vill gärna peka på kombitrafiken som ettområde där positiva utvecklingstendenser så attsäga är på gång. Men även detta kräver olika typerav åtgärder, inte minst sådana som av ideologiska skäl har svårt att tänka sig --jag vet inte riktigt, men jag har för mig att det är så.Det kan exempelvis vara en bolagisering avverksamheten, som gör att man kanske t.o.m. fårett breddat ägande. Det handlar då om att det gåratt sälja ut vissa delar av det här för att få in nyaaktörer som kan skapa en bättre mix av ägandet ochskapa förtroende när det gäller de lastbärare somfinns på vägarna och som skall upp på järnvägarna.Fru talman! Det krävs alltså en mängd olikaåtgärder för att åstadkomma att flerarbetstillfällen kan skapas också inom SJ och dåäven i den norra delen av vårt land.Anf. 36 ():Fru talman! Vi kanske inte tror att en uppsplittringav järnvägssystemet på det sätt som gällde för 30,40 eller egentligen är något störreframsteg. Men det är en helt annan fråga.Riksdagen har bidragit till att möjligheterundergrävts när det gäller att utveckla justkombitrafiken genom att man har plockat bort detutvecklingsbidrag om somutlovades trafikpolitiska beslut. Det är enav förklaringarna till att man måste vidta de härdrastiska åtgärderna.Jag vill också peka på att EG:s kommissionär förtransporter och godstrafik, , säger:Vi kan tänka oss skattelättnader och subventionerför kombitrafiken för att göra den attraktiv.Detta säger han just i egen tidning.En generalplan för kombitrafiken på landsväg,järnväg och inre vattenvägar kommer att läggasfram . I våra grannländer söderöverär man alltså beredd att vidta ekonomiska åtgärderjust för att stimulera övergången till kombitrafik.Men här ser vi i ett snävt konkurrensperspektiv påde här problemen.Anf. 37 TALMANNEN:Jag får erinra om de tidsregler som gäller i frågan.Anf. 38 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tycker att det vore fel att beskrivaden politik som har lagt fast som snäv ochkortsiktig. Det är en framsynt modell förutvecklingen av järnvägen som har valt. Vihar skilt infrastrukturhållaren, alltså ,från operatören, i det här fallet Statens järnvägar.Det lägger grunden för en ökad konkurrens ocksåpå spåren.Bengt kan bara se hur det har gått påflygsidan efter avregleringen. Det har blivit bådesänkta priser och ett ökat utbud. Vi tror att sammautveckling är att vänta på järnvägssidan.Anf. 39 ():Fru talman! Jag tror att vi skall akta oss för att draparalleller med flyget, därför att dess infrastrukturser annorlunda ut.Håller kommunikationsministern, som ju är enEG-vänlig minister, med ? Dennesäger ju: Vi kan tänka oss skattelättnader ochsubventioner för att få i gång kombitrafiken.Anf. 40 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag vet inte hur jag skall tolka Karelvan Miert. Han är ju inte här, och jag vet inte ivilket sammanhang han har gjort nämndauttalande. Jag vet alltså inte om han med det hanhar sagt menar att man i EG är beredd attsubventionera eller om han är beredd att släppafram sådana här subventioner inom de olika i EGingående nationerna. Eftersom jag inte vet vad hanhar sagt, vill jag inte göra någon tolkning.Anf. 41 ():Fru talman! Jag kan konstatera att inte har samma snäva syn påkonkurrensperspektivet som vi har kunnat noteraatt regeringen har . Jag tror att vi måste sebetydligt vidare och i ett samhällsekonomisktperspektiv just på utvecklingen av godstrafiken påspåren.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1992/93:44 om nedläggningav stationer i länAnf. 42 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta åtgärder för att förhindra att SJlägger ner eller begränsar öppethållandet vidstationerna i , och Trollhättan.I enlighet med 1987/trafikpolitiska beslutskall järnvägen ges förutsättningar att spela enviktig roll som ett konkurrenskraftigt, miljövänligtoch energisnålt transportmedel. För att uppnådetta beslutades bl.a. att SJ skulle delas i ettbanverk med ansvar för infrastrukturen och ettaffärsverk som på kommersiella grunder skallbedriva tågtrafik. I arbetet med att bedriva enkonkurrenskraftig tågtrafik måste SJ bl.a. taställning till vilka stationer som behövs och vilkaöppettider dessa stationer skall ha.Jag anser att endast ett starkt ochkonkurrenskraftigt SJ, som självständigt får fattade strategiska besluten om bl.a. vilka stationer somskall finnas kvar, är en förutsättning för atttågtrafiken skall klara sig i konkurrensen medandra transportslag. Det är således SJ självt sommåste avgöra vilka stationer som skall finnas kvar iÄlvsborgs län och när dessa skall ha öppet.Anf. 43 ():Fru talman! Jag får väl börja med att tackastatsrådet för svaret.De senaste veckorna har vi ju nåtts av flera negativanyheter när det gäller järnvägstrafiken i vår region.Det har förts fram förslag om att stationerna iÅmål, och skall läggas nereller att öppethållandetiderna skall minskas. Detförs också diskussioner om att trafiken --inte skall gå genom ochTrollhättan i fortsättningen.Från regionens synpunkt är det naturligtvis heltoacceptabla förslag. Jag vill betona att det här berörpersontrafiken i mycket befolkningsrika regioneroch att det skulle ha en mycket negativ inverkan påutvecklingsmöjligheterna framöver.Nog kan väl statsrådet säga att de här förslagenverkar orimliga. Nog kan han väl säga att det integår att acceptera nedläggningarna av nämndastationer och ett stopp av persontrafiken. Och nogkan väl statsrådet betona att vi i stället skall satsapå järnvägstrafiken, exempelvis genom att påbörjautbyggnaden av --Väner-länken i regionen.Jag skulle vilja komplettera med följande frågor:Tänker statsrådet verkligen vara helt passiv i denhär frågan? Tänker statsrådet inte göra någontingför att förhindra en så här kraftig försämring avjärnvägstrafiken i en stor region?Anf. 44 Kommunikationsminister (t):Fru talman! Självfallet önskar jag, IngvarJohnsson, ett så finmaskigt nät som möjligt avställen där människor kan köpa biljetter och därman kan åka miljövänligt så ofta som möjligt. Detär just det som är ambitionen med den svenskatransportpolitiken.Problemet är att vi har en del nyckeltal som talaremot oss, nämligen att landet är mycket stort, attlandet är mycket glest befolkat samt attjärnvägstransporter karakteriseras så, att det måstevara en hel del folk som utnyttjar dem för att deskall vara lönsamma i ett samhällsekonomisktperspektiv. Jag tänker alltså inte bara i ettföretagsekonomiskt perspektiv.Men jag måste säga att SJ har gjort ett fantastisktimponerande arbete när det gäller att åstadkommaen modern järnvägstrafik i . Man arbetar ien mycket tung situation, inte minst med tanke påden djupa lågkonjunktur som vi nu befinner oss i.Jag tycker nog att går ut litet välhårt här. Han skriver i sin fråga:''Enligt uppgift i massmedia kommer SJ i sinkommande treårsplan att förorda nedläggning avstationer ---.'' Jag kan bara konstatera att det i denupplaga av som har nått oss pådepartementet inte finns några som helst sådanauppgifter. Jag vet inte varifrån harfått dem. Vi har i alla fall inte nåtts av några sådanauppgifter i den treårsplan som är en offentlighandling och som finns att tillgå bl.a. på vårtdepartement.Jag vill ändå, fru talman, peka på att det är SJ självtsom skall göra denna bedömning. Statens järnvägarskall ju maximera sina intäkter för att kunnabedriva och utveckla verksamheten till fromma förmänniskor som vill åka tåg.Anf. 45 ():Fru talman! Uppgifterna har inte dementerats,utan det har snarare bekräftats att det pågårförhandlingar i den här frågan.Statsrådet säger i sitt svar att järnvägen skall gesförutsättningar att spela en viktig roll som ettkonkurrenskraftigt, miljövänligt och energisnålttransportmedel. Anser statsrådet att det går attuppnå sådana mål, om man förhindrarjärnvägstrafiken från att utvecklas i stora regionersom omfattar 100 000 eller ännu fler människor, omman lägger ned järnvägsstationer i städer med35 000--40 000 invånare och om man kraftigtbegränsar öppethållandetider i städer med 50 000invånare? Kan man göra sådana ingrepp och ändåleva upp till de mål som har satts upp förjärnvägstrafiken?Anf. 46 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag skall gärna tillstå att det ur ettnormalt företagsekonomiskt perspektiv inte verkarvara lätt att förstå sådana åtgärder, men fråganmåste ändå riktas till , som haransvaret för den här verksamheten. Jag skullenaturligtvis önska att man har öppet så länge sombehövs för att få tillräckligt många människor attåka tåg, så att järnvägen blir lönsam.Men jag vill ändå, , skjuta in, attstaten satsar många miljarder för att få till stånd enbra infrastruktur. Vidare kommer det attgenomföras en avreglering med sikte på fleraoperatörer. Vi räknar med att haintroducerat i stort sett full konkurrens också påspåren.Det finns exempel bl.a. från länsjärnvägarna på attföretag av typen Bk Tåg genom nya affärskoncepthar ökat antalet resande första året ochytterligare andra året. Jag tror att IngvarJohnsson kan se fram mot att en avreglering skallkunna åstadkomma en förändring liknande densom har skett inom inrikesflyget.Anf. 47 ():Fru talman! Statsrådets uttalande att detta inteverkar bra -- jag kommer inte ihåg den exaktaformuleringen -- var bättre än det första svaret. Jagtycker ändå att statsrådet kunde ta ytterligare ettsteg i sitt svar och säga att det är oacceptabelt attlägga ned så här stora stationer. Jag tror att det haren betydelse att statsrådet har en sådan åsikt och atthan säger ifrån att detta inte är förenligt med målenför järnvägstrafiken.Jag tror att om tystnaden är för stor, upplevs det utei regionen som ett svek mot kampen för att också iframtiden ha en bra järnvägstrafik.Anf. 48 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag förstår att vill fåmig att gå så långt som möjligt i denna fråga. Jagkan bara säga att jag förutsätter att SJ i sinplanering ser till att det finns ställen där man kanköpa biljetter. Skulle man dra in möjligheten attköpa biljetter på dessa orter, är det självfalletoacceptabelt. Vilka lokaler som man väljer fördetta kan vi inte uttala oss om på regeringsnivå.Jag måste ändå, fru talman, hålla fast vid denprincipiella uppfattningen att det är trafikföretageti fråga som har det yttersta ansvaret.Anf. 49 ():Fru talman! Statsrådet säger att regeringen inte kanbesluta om i vilka lokaler som biljetterna skallsäljas. Men jag tror ändå att detta har en storbetydelse för hur människor kommer att upplevaSJ:s vilja att satsa på järnvägstrafiken framöver.Järnvägsstationen i har reparerats för15 och har återinvigts under detsenaste året. talar man om att den skall läggasned. Detta upplevs inte som och kan inte vararimligt.Det har sagts att vi inte skall dra ut alltför länge påfrågedebatterna. Jag har upplevt att svarenallteftersom blivit mer och mer positiva. Efter etttiotal repliker hade statsrådet kanske instämt medmig, men vi har väl inte tid för så många inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1992/93:52 omGotlandstrafikenAnf. 50 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att med rapportom Gotlandstrafiken som grund lägga fram ett nyttförslag för om högstprisregleringen ochdet s.k. har på regeringens uppdraggenomfört en översyn av färjetrafiken till och frånGotland. I verkets rapport ''Vägval iGotlandstrafiken'' har verket även undersökthögstprisregleringen för godstransporter medlastbil till och från och därtill hörandeGotlandstillägg.Sjöfartsverkets rapport är på remiss under hösten.Jag vill avvakta denna remissomgång innan jag tarställning till förslagen i rapporten. Som bekant harju begärt en redovisning avregeringens ställningstagande i frågan omhögstprisregleringen och Gotlandstillägget.Anf. 51 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på min fråga. Detvar i och för sig inget anmärkningsvärt svar, men jagkan avslöja för kommunikationsministern att entotalt enig remissopinion på visat tummenned för förslaget i det här stycket.Jag och övriga gotlänningar undrar på vilket sättSjöfartsverkets utredning har minskat osäkerheteni denna fråga.