prot · GF09121 · 1992-05-27 00:00:00 — Socialdemokraterna har som sagt intenågot förslag om att föräldrarna nu skall få dennarätt, utan det man talar om är att man vill attregeringen på nytt skall titta på frågan. Det har jagredan talat med regeringen om att man skall göra,och jag är övertygad om att man kommer att göradet. Men det finns alltså inte här något förslagfrån Socialdemokraternas sida om att lagen nuskulle förändras.Anf. 44 () replik:Herr talman! Det finns i Socialdemokraternasreservation ett principiellt ställningstagande tillförmån för föräldrarna. Det är en mycket tydligsignal från kammaren. vet att det ärdet som föräldrarna till de utvecklingsstördabarnen vill ha. vet att det är ett svarpå den principiella inriktningen i hennes motion.Ingrid vet också att det är praktiskt ochrimligt att regeringen utformar den formellalagtexten.Anf. 45 () replik:Herr talman! Naturligtvis skall regeringen utformaden formella lagtexten. Men det är ändå inte så attSocialdemokraterna har begärt att propositionenskall avslås i denna del, utan ni begär förnyadeöverväganden. Det begär jag också.Anf. 46 ()replik:Herr talman! Det har blivit litet förvirring idebatten, så jag skulle vilja be omett förtydligande. Vad är egentligen skillnadenmellan uppfattning att regeringenändå kommer att ändra sig på den härpunkten och att ger regeringen i uppdragatt återkomma med ett tydligt lagförslag just ifrågan om föräldrainflytande? Jag uppfattade interiktigt var egentligen landar.Argumentationen var ju helt klar och tydlig för denuppfattning som jag har och som finns i reservation1, där yrkandet i min motion ingår, men sedanlandar någon annanstans, på enegen uppgörelse med regeringen. Vore det intetryggare att ha en riksdagsmajoritet bakom sig i ensådan här fråga?Anf. 47 () replik:Herr talman! Såvitt jag förstår finns inte denmajoriteten.Anf. 48 ()replik:Herr talman! Vi skulle kunna hjälpas åt att skapaden majoriteten. Då får vi båda två som vi vill. Detär det som jag menar skulle vara det bästa förbarnen. I det här läget, när vi inte har ett klartförslag om att föräldrarna skall få det avgörandeinflytandet -- vilket hade varit det bästa -- är det vihar i den reservation jag har hänvisat till det som ärdet bästa för stunden och som snabbt kan lösa uppden här knuten.Anf. 49 () replik:Herr talman! Både och jagfår väl gå tillbaka till våra partigrupper och till detregeringsunderlag som finns, och var och en av ossfår avgöra vilken som är den framkomligaste vägeni det här fallet. har avgjortdet på sitt sätt, och jag avgör det på mitt sätt.Förste vice talmannen anmälde att ChristinaLinderholm anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 50 (nyd):Herr talman! Ny demokrati deltog inte i den förradebatten, men jag följde den från mitt rum. Denfick tyvärr en del vulgära inslag. Jag har begärtordet för att väldigt kort men ändå tydligt fastslåvar Ny demokrati står i den här frågan. Vi stårnaturligtvis fullt och fast och hundraprocentigtbakom utbildningsutskottets betänkande 28.Orsaken till att vi stödjer betänkandet är mycketenkel. Det är ett uttryck för vad vi kallar tillämpad,västerländsk humanism. Jag vet attSocialdemokraterna har svårt med det begreppet,men för oss som är uppvuxna i den här miljön är detinga som helst problem att tolka vad det innebär.Det innebär bl.a. omsorg om alla människor, allamedborgare i . Det innebär däremot intenågon omsorg om kravmaskiner och särintressen.Det finns i utskottet en fullständigt total enighet omvikten av att med stor omsorg och grannlaga analystillvarata intressen även för människor medhandikapp av olika sort.Det finns bara en punkt där vi egentligen är oense,och det är det vi har kallat vetorätten, dvs. attföräldrarna skall ges den sista och ovillkorligabeslutspunkten. Det skulle kunna ge orimligaeffekter, och vi anser därför att det är en orimligståndpunkt. Det heter ''särskola'' beroende på attde elever som går där har särskilda problem, menman vill inte låtsas om det.Jag vill med eftertryck understryka ChristerLindbloms begäran om litet ödmjukhet. Jaginstämmer i allt vad han sade.Jag konstaterar också att det hyckleri som IngridNäslund tillskriver Socialdemokraterna är ganskauppenbart. Varför ordnade Socialdemokraternainte detta när de hade regeringsmakten om det nuär en sådan kolossalt viktig fråga för dem? IngerLundberg bekräftar den gamla sanningen som honsjälv tillskriver , nämligen att närargumenten tryter höjer man rösten -- med den lillavarianten att tar till knytnävarna.Det får man inte göra i , så hon tar tillelakheter och tarvliga antydningar i stället. Jagtycker att vi borde slippa debatter på den nivån.Om det skulle visa sig att de mycketstarka skrivningar som finns i utskottetsbetänkande just för att skydda de här elevernas ochföräldrarnas intresse inte räcker, då skall Nydemokrati med nöje medverka till att åstadkommaen förändring som gör att de behoven säkerställs.Anf. 51 ():Herr talman! Jag vill bara påpeka för StefanKihlberg att det är , , inte eller åretinnan, som prövar den storaförändringen av särskolan och särskolanskommunalisering.Stefan sade att Socialdemokraterna inteförstår sig på tillämpad västerländsk humanism,och jag är benägen att hålla med honom. Tillämpadvästerländsk humanism i den meningen att allaföräldrar utom handikappade barns föräldrar skallfå fatta beslut om sina barns skolgång är litetfrämmande åtminstone för mig. Det kan finnasanledning att diskutera vidare vad västerländskhumanism egentligen är.Jag blev litet rädd när jag hörde om att han är positiv till allt utom särintressenoch kravmaskiner. Jag hoppas att inte menar att det är de utvecklingsstördabarnens föräldrar som är särintressen ochkravmaskiner.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )7 § Tilläggsbudget II()betänkande1991/92:NU29 Tilläggsbudget II() (prop. 1991/92:125 delvisoch 1991/92:150 delvis).Anf. 52 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Till näringsutskottets betänkande harfogats två socialdemokratiska reservationer, ochjag vill börja med att yrka bifall till dem.Den första reservationen handlar om att regeringenhar begärt ytterligare medel för privatisering ochutförsäljning av statliga företag. Vi har då frånsocialdemokratiskt håll gått emot det sätt som mansköter denna utförsäljning på, som egentligen skerpå ideologiska grunder. Det nu aktuella fallet kannämnas i det här sammanhanget utan att man kör igång en ny, lång debatt -- en sådan kommmertydligen , om domänverket.Nu handlar det om och den aktuellautförsäljningen. Det är egentligen inte någonutförsäljning, utan i praktiken är det etterbjudande, där regeringen går ut och lånar ca 2miljarder på och därmed också höjer kravetpå utdelning. De här lånen, eller konvertiblerna,skall ha en avkastning på , och detinnebär att måste betala de här pengarna.Därmed höjs kravet på avkastning i företaget underen lågkonjunktur. Det kan inte vara särskiltförståndigt att göra på det sättet.Vi har förut sagt att det med all säkerhet hade varitbättre att ha förvaltningsbolaget kvar för skötsel avde statliga företagen. Jag vill upprepa det. Jag villtillfoga att det är ytterst troligt att det också skulleha varit billigare -- om man nu vill sälja utnågonting -- att sköta det över en organisation somredan fanns. I det läge som man nu har hamnat iskall man anlita konsulter och olika kommissioner,vilket säkert är mycket dyrt. Det får vi reda pålängre fram och kan debattera det då.Reservation 2 handlar om avveckling avBruksinvest AB. Det har delats upp på fyra företag,och det är bra. Det har delats ut till de förutingående moderbolagen i Bruksinvest. Vi har ireservationen givit exempel på hur det gick medUddeholms pengar. De tillfördes sommoderbolag, numera , och ingåri balansräkningen där. I praktiken innebär det attde som har köpt företaget också äger pengarna,som egentligen är till för att skapa ny sysselsättningpå de orter som har drabbats. I det här fallet harpengarna hamnat hos en österrikisk ägare.Vi socialdemokrater tycker därför att man skall setill att styrelserna för Bruksinvests fyra företag skallutformas på ett sådant sätt att svensk majoritetgaranteras och att de har anknytning till bygden.Den borgerliga majoriteten i utskottet har inte gåttmed på det. Det är vad reservation 2 handlar om.Enligt vad som har sagts på nyheterna kanskeytterligare ett sådant här fall är på gång. ochBritish Steel har diskussioner om någon typ avsamarbete. Så började det mellan ochBöhler, och det slutade med att det blev utländsktmajoritetsägande.Argumenten för att se till att styrelserna får denutformning som vi har föreslagit i vår motion stärksytterligare av sådana här diskussioner, som vi vetförekommer även i de övriga företagen. Då är detmin förhoppning att de borgerliga i utskottet inserdet och försöker utöva påtryckningar på regeringenså fort som möjligt, så att sådana här bestämmelserfogas till pengarna för Bruksinvest.Anf. 53 ():Herr talman! Det här betänkandet är föranlett avtilläggsbudget II, och där upptas olika områden,såsom utredningar, infriande av pensionsgaranti,europeiskt rymdsamarbete, riksmätplatser och enrad andra ärenden. Dessutom har fåttmöjlighet att ta del av vad föredragande statsrådethar sagt just om upphörande av nämnden förfartygsfinansiering och om Bruksinvest. Påsamtliga områden utom två är utskottet enigt i sittställningstagande.De områden som socialdemokraterna harreserverat sig på, som Bo Finnkvist nu harredogjort för, är dels medlen till utredningar, delsBruksinvest. När det gäller de medel somregeringen har äskat till utredningar behövs de bl.a.på grund av ökade kostnader förutredningsverksamheten i samband medutförsäljningen av statliga företag ochbolagiseringen av vissa verksamheter.Utförsäljningen av statliga företag har vi tidigaredebatterat här i kammaren vid ett flertal tillfällen,så vi behöver kanske inte uppehålla oss vid det sålänge . Vi återkommer, som sagt var, i nästavecka om domänverket.Från den borgerliga sidan har vi ansett att det ärviktigt att sälja ut en del statliga företag, inte minstför att man skall skilja på statens dubbla roller, menockså för att frigöra resurser för offensivasatsningar. Staten har att dra upp riktlinjer ochramar som företagen har att hålla sig inom. Omman skall använda fotbollsspråket, är det så attstaten fastställer spelreglerna, men för närvarandeär staten också med och spelar på en mängd olikaplaner. Det här kan skapa problem, somkonkurrensen inte är likvärdig.Vi vill från den borgerliga sidan sälja ut ungefär 35statliga företag, och de medel som då frigörs vill vianvända för satsningar i vägar, järnvägar,utbildning m.m. För att utförsäljningen skall skötaspå bästa möjliga sätt behövs det vissautredningsresurser, liksom det behövs sådanaresurser även för bolagiseringen av statligaverksamheter. Utredningsverksamheten har ocksåi övrigt blivit mer omfattande än vad man tidigareförutsåg, så där behövs också de ökade medel somhar äskats.Jag förstår Bo Finnkvist när han säger att han trormer på de statliga förvaltningsbolagen än på deprivata företagen -- det ligger i Bo Finnkvistsideologi. Jag skall inte orda mer om det nu.När det gäller Bruksinvest tillkom bolaget genomatt staten --1984 medverkade till enomstrukturering av den del av stålindustrin som varinriktad på specialstål.En förutsättning för statens medverkan var att deberörda företagen bildade ett särskilt bolag, och detblev . Bruksinvest har kritiseratsför sin oförmåga att skapa nya arbetstillfällen.Orsaken härtill har ansetts varaägarkonstellationen. Bruksinvest har fyrakonkurrerande företag som delägare, och därförfår man inte fram några vettiga projekt. Mantecknade därför ett tilläggsavtal ,enligt vilket Bruksinvest uppdelats i fyra mindrebolag som har samma inriktning som gällt förBruksinvest, dvs. företagen skall bidra till att nyaverksamheter skapas i Bergslagen.De nya bolagen kommer att etableras undersommaren 1992. I det frågesvar somnäringsministern gav här i så sent som islutet av april gav han försäkringar om att det skallgöras omfattande investeringar i dessa områden.Styrelserepresentationen regleras varken i dettidigare avtal som den förra regeringen träffadeeller i tilläggsavtalet . Man haransett att det ankommer på parterna själva attreglera styrelsesammansättningen i bolagen enligtgällande rätt och vedertagen praxis.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag påreservationerna.Anf. 54 BO FINNKVIST (s):Herr talman! missförstod mig -- hanville förmodligen missförstå mig -- när han taladeom statliga förvaltningsbolag. Jag avsåg ettförvaltningsbolag för dessa statliga företag. Jaghävdade att det säkerligen skulle ha varit bättre attha detta förvaltningsbolag kvar. Förmodligen hadei så fall de åtgärder som möjligen även denborgerliga regeringen är villig att vidta blivitbilligare.Även om dessa företag i enlighet med regeringensideologi skall säljas ut, skall de ändå skötas undertiden. Det kommer att ta mycket att säljaut företagen -- det har vi redan sett. Vi hävdarfortfarande att det finns många förtjänster i att haen sådan här organisation.När det gäller styrelsen för Bruksinvest är jag fulltmedveten om att det tidigare inte fanns några reglerför hur styrelsen skulle vara sammansatt. Vad vi haranfört som argument för vårt förslag är att det harkommit in utländska ägare i bolaget. Det har detinte funnits förut. I det här fallet ägs majoriteten avett utländskt företag, som därmed också ägerkassan, och Bruksinvests pengar ligger i kassan.Vi har sett hur de österrikiska ägarna har uppträtt iUddeholm. Om svenska styrelserepresentanterinte uppför sig så som ägarna tycker att de skalluppföra sig, byter man helt enkelt ut de svenskastyrelserepresentanterna mot lydigarepresentanter -- sådana finns det alltid att köpa.Den risken kan man undanröja om man ser till attdet blir en styrelse som har en svensk majoritet ochsom även har en anknytning till det område sompengarna skall gå till.Vi har också föreslagit att om man inte blir överensom vem som skall vara ordförande, skall manytterst kunna gå till regeringen och be denna utseordförande.Jag anser fortfarande att detta är ett mycket braförslag. Jag tror inte att de borgerliga kommer attrösta för vårt förslag, men vi kommer igen i frågan.Det kommer säkerligen tyvärr att visa sig att detblir nödvändigt.Anf. 55 ():Herr talman! Vi på den borgerliga sidan vill sälja utde statliga företagen på ett effektivt sätt. Det skallinte vara någon realisation, utan försäljningen skallske till ett riktigt pris. Därför behövs dessa resurser.Under tiden skall företagen självfallet skötas på ettriktigt sätt. Vi har styrelser och ledningar somklarar av detta, och vi behöver inte ha något statligtförvaltningsbolag för den sakens skull. Denuvarande ledningarna och styrelserna skall skötaföretagen tills aktierna har sålts. Detta är alltså intenågot större problem, och man behöver av denorsaken inte ha något stort statligt bolag.När det gäller Bruksinvest har jag stor förståelse förBo Finnkvists synpunkter efter vad somförekommit i Uddeholmskoncernen. Men är detju så att företagens verksamheter bygger på avtaloch på tilläggsavtal, som redan är tecknade. Fråganom styrelsesammansättningen är inte specielltreglerad, utan det ankommer på parterna attåstadkomma en sammansättning enligt gällanderätt och vedertagen praxis. Någon lex ärdet därför i nuvarande läge inte möjligt attåstadkomma.Det är viktigt att påpeka att regeringen med storuppmärksamhet följer detta ärende. Jag ser kanskesocialdemokraternas reservation som något av enpåtryckning på regeringen att bevaka frågan, så attde medel som finns i bolaget verkligen kommer tillden avsedda användningen.Näringsministern har också, som jag sade i mittanförande, fått de utfästelser han rimligen kanbegära, som han uttryckte det. är det viktigt attse till att dessa utfästelser också uppfylls, och vikommer att följa ärendet mycket noga.Avtalet innebär att verksamheterna i bolaget ärreglerade och att investeringar skall ske i de härregionerna.Anf. 56 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Det säger om att detfinns styrelser som sköter utförsäljningen av destatliga företagen är fel. Den styrelsen försvann ju ioch med att man lade ner förvaltningsbolaget.Sedan har man kallat in olika kommissioner ochtydligen också en hel del konsulter för att klara utde förslag som läggs fram av regeringen ellerföretag -- det har skett i åtminstone ett fall.Efter vad jag kan förstå har detta blivit en ganskadyr apparat. Men jag sade i mittinledningsanförande att vi får återkomma till dendiskussionen när vi har fått reda på hur mycket dethela har kostat. Att det här har blivit väldigt dyrt ärgivetvis en av anledningarna till att vi motsätter ossdet yrkade anslaget.Anf. 57 ():Herr talman! Skötseln av företagen är inteberoende av försäljningen. Företagen sköts av denuvarande styrelserna och ledningarna, mendessutom har regeringen ställt resurser tillförfogande för att hjälpa till med försäljningen, såatt denna sker så effektivt och bra som möjligt ochså att det inte blir fråga om någon realisation.När det gäller Bruksinvest vill jag än en gångunderstryka att det är angeläget att de medel somhar satts in i Bruksinvest och sedermera i de nyabolagen kommer till en sådan användning att ökadsysselsättning skapas på de berörda orterna. Mensom jag tidigare sade är avtalen redan tecknade,och det är viktigt att regeringen noggrant följerfrågan och ser till att pengarna kommer till rättanvändning.Det bör också sägas att det inte är några statligapengar som ligger i de här bolagen, utan det ärbolagens egna medel. Det gör att staten inte hursom helst kan agera här. Däremot kan regeringentrycka på och se till att det blir en så bra utvecklingsom möjligt i de här orterna. Det är vi överens om,Bo Finnkvist och jag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )8 § Ändringar i ellagenFöredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU31 Ändringar i ellagen (prop.1991/92:135).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 12 §. )9 § Statlig medverkan för kapitaltillskott betänkande1991/92:NU34 Statlig medverkan förkapitaltillskott till (prop.1991/92:168).Anf. 58 (-):Herr talman! Jag vill såsom företrädare för Liberalapartiet framföra följande:Vi hävdar den enskildes frihet och trygghetsamtidigt som vi värnar om fri konkurrens,socialliberalism.Det föreslås nu att man skall lösa krisen i genom ett lån på 3,8 miljardersamt att man skall gå i borgen för ett lån på 3,5miljarder kronor. Det gäller således totalt 7,3miljarder. täcker man kapitalbehovet iNordbanken med ca 20 miljarder. Detta leder tillatt man ej utreder vilka som plundrat bankerna.Locket läggs på!Att ge tillskott och lån till vissa banker utan attutreda förlusterna strider mot vårt tänkande.Tidningen skrev attförlusterna på fastighetsbranschen uppgår till 50miljarder. omnämndes i nyheterna attfastighetsbranschen förlorar 6 miljarder i Norge.Jag utvecklar nu det hela närmare: I ett land somtillskriver sig att föra en marknadsekonomiskpolitik kan ej statliga ''akutinryckningar'' medåtföljande insatser av skattemedel anses specielltkonkurrensbefrämjande. Det i propositionenföreslagna lånet och borgen leder till en mycketolycklig snedvridning av de gällandekonkurrensreglerna inom bankväsendet i vårt land.Det exceptionella läget som regeringen menar attSparbanken hamnat i torde vid närmarebetraktande, visa sig vara legio i bankväsendet iSverige. Det torde vara ett stort antal svenskabanker som önskar få hjälp att på detta sättunderlätta den fortsatta bankverksamheten.Statens uppgift i en marknadsekonomi är att inomdenna fria marknad uppställa regler för samtkontrollera efterlevnaden av de banklagar somriksdagen beslutat om. Det är således ej statensuppgift att garantera uppkomna förluster för denena eller den andra banken. Rent generellt kanman utgå från att bankverksamhet ligger utanförregeringens och kompetensområde. detta skäl är vi liberaler starka motståndare tillatt tvingas utse styrelseledamöter ibankstyrelserna.Bankkrisen kan delas in i 4 delar:t2,13 > tA)tKompetenskrisen: Bristerna ikreditvärdighetsprövningens kvalitetunder 1980-talets senare hälft och under1990 får ej upprepas. Kompetenta cheferför storföretagen måste rekryteras utifrån.ttB)tLönsamhetskrisen: Stora kreditförlusteröverstiger årsvinsten.ttC)tLikviditetskrisen: Förtroendekris hosutländska långivare och allmänheteninnebär stort faromoment.ttD)tKapitaltäckningskrisen: För låg andel egetkapital. Eget kapital måste utgöra avutlåningen. Företagslånen är kosmetika --en farlig väg.tBeskrivning av punkterna A, B, C och DA. Orsakerna till bankkris:t1.tStaten styrde fram till avregleringenräntesättningen och kreditvolymerna iSverige. Genom avregleringenexpanderade kreditgivningen ohämmat.Bankerna var ej mogna för denna fas.tt2.tBankernas oskicklighet och inkompetensorsakade det största finansiellafallissemanget sedan Krügerkraschen.Dagens situation är dock värre än . Volymtänkande i stället förriskanalys och lönsamhet.tt3.tFinansinspektionens övervakandefunktion har ej fungerat. Vi kräver enkraftig förstärkning av personal ochrevisorer, mer kompetens, samt byte avgeneraldirektör.tt4.tDen ekonomiska brottsligheten harutnyttjat bankernas oförmåga ochinkompetens att bedöma kreditgivningensexpansion.t5.tRevisionen av bankerna har kraftigteftersatts av såväl internrevisorer somexterna revisorer, inte minst statens egenvalda externrevisor.tt6.tBranschglidningen mellan banker,finansbolag och försäkringsbolag haraccelerat risken för ytterligare svårafallissemang.tB. Bankernas intjäningsförmåga = vinst förekreditförluster (miljarder kronor):h1 > p8,8 > t8,3,4 > tt1991tl2 > h1 > l2 > tSE-Bankent7ttHandelsbankent5ttGotabankent2ttNordbankent4ttSparbankernas bankt2ttFöreningsbanken (1990)t0,1ttÖstgötabankent0,2th1,8 > tTotaltt20.3tmiljardertKommentar: Totalt ca 20 miljarder räcker inte pålångt när för att täcka kreditförlusterna 1992, 1993 och1994!C. Inlåningens struktur (miljarder kronor):h1 > t7,4,4 > p8,8 > tKoncernentUtländskatAllmänhetentttbankertl4 > h1 > tSE-Bankent113t139ttHandelsbankent110t123ttGotabankent 24t 40ttNordbankent 63t152ttSparbankernas bankt 49t 30ttFöreningsbanken (90)t 0t 5ttÖstgötabankent 3t 7tl4 > h1,8 > tTotaltt362t496 miljardertl4 > h1 > Kommentar: I relation till bankernas likvida medel ochkortfristiga placeringar (trading- och investmentportfölj)kan minskat förtroende hos de utländska bankerna ellerallmänheten snabbt utlösa en allvarlig likviditetskris.De stora kreditförlusterna -- med sänkt rating osv. --skapar en dyrare inlåning för bankerna och andrafinansieringsproblem, (säkerheter, amorteringsvillkoretc.)D. Bankernas utlåning (miljarder kronor):h1 > t6,2p6b,2b,2p6b,2b > p8,8 > tttt EgetkapitaltttBankentKonc.tBankentKonc.tl4 > h1 > tSE-Bankent 224t315t19t25ttHandels-bankent 161t264t13t14ttGotabankent 73t 74t 4t 5ttNordbankent 246t151t12t10ttSparbanker-nas bankt 281t 40t10t 6ttFörenings-banken (90)t 5t 5t 0,4t 0,4ttÖstgöta-bankent 10t 10t 1t 1tl4 > h1,11 > tTotaltt1 000t859t59,4t61,4tl4 > h1 > Kreditförlusterna 1991 (miljarder kronor):t6,9 > p8,8 > tSE-Bankent 5ttHandelsbankent 3ttGotabankent 4ttNordbankent10ttSparbankernas bankt10 (inkl. Första )ttÖstgötabankent 1ttFöreningsbankent 2------ttTotaltt35 miljarder (verklig risk 70miljarder)tFörlagslånen är ej eget kapital (miljarder kronor):p8,8 > tSE-Bankent15ttHandelsbankent 8ttGotabankent 3ttNordbankent10ttSparbankernas bankt 6ttÖstgötabankent 0,1ttFöreningsbankent 0,1--------ttt42,2 miljardertKommentar: Att inräkna förlagslånen iKapitaltäckningsunderlaget (kapitalbasen) är principielltfelaktigt.Enda tänkbara motiv för statligt ingripande: Attupprätthålla förtroendet för det svenska finansiellasystemet!Innebörden:Skattebetalarna får betala ''hela kalaset'':1. Engångsinsats över budgeten.2. För hög marginal mellan inlånings- ochutlåningsräntan, dvs. ränteförlust på 2--. På ca i lån blir detta 20--30 miljarder kronorper år.3.