prot · GF0989 · 1992-04-01 00:00:00 — Kommunerna har fått möjligheteratt starta alternativ med privata inslag.Det är helt klart att den offentliga vården ochomsorgen kommer att vara basen också ifortsättningen i , men det ges numöjligheter till privata inslag häri, och jag tror attbåde de som skall ha vård och omsorg och de sombedriver den kommer att ha nytta av detta på sikt.Jag tror inte att utbildningen på de treåriga linjernahar påverkats i , utan den pågår precissom vanligt.När det gäller komvux vill jag peka på att man haråterfört 300 miljoner dels till komvux, dels tillfolkhögskolorna.Jag kan hålla med om attVärmland har goda förutsättningar. Vårt län liggerbra till. Vi har bra människor och kreativa krafter,och vi skall klara av svårigheterna, trots att det ärjobbigt just . Jag håller också med om att vimåste arbeta vidare med utlokaliseringen av statligverksamhet. Det är likadant med utvecklingen avhögskolan, som vi är överens om. Det finns ingasom helst meningsskiljaktigheter i den frågan.Jag vill vidare beträffande vägprojekten säga attmånga av dem tyvärr inte är förbi är ett stort projekt, som inteblir färdigprojekterat förrän i början av nästa år.Därefter kan man börja bygga. På många ställen ärprojekteringen inte färdig, och i de sammanhangenmåste vi driva på.Anf. 62 () replik:Herr talman! I mitt anförande tog jag upputbyggnaden av den treåriga gymnasieskolan iVärmland som ett mycket positivt fullskaleförsök.Det är en av de positiva faktorer som gör attVärmland kommer att ha en mycket väl utbildadarbetskraft.När det gäller komvux, folkhögskolorna ochfolkbildningen, dvs. vuxenutbildningen, ärnedskärningar att vänta. Detta drabbar myckethårt dem vilka som vuxna vill skaffa sig utbildningoch som i förlängningen vill satsa på en nyyrkesverksamhet.Jag vet att man i utskottet har försökt att förbättradet ursprungliga förslaget, men fortfarandekvarstår stora brister. Egentligen har ni såvitt jagförstår bara flyttat om pengar.Situationen inom den offentliga verksamheten ärmycket allvarlig i . Det gäller inte bara ilandstinget, som står för det varsel i norraVärmland som jag har talat om, utan i de flestakommuner. Det är kvinnor inom vård och omsorgsom drabbas av detta, och de har inte någraalternativ. Jag förstår inte vilka privata alternativsom kvinnorna i norra har. Det vore braatt få veta det här.Det är intressant att ni inte nämner någonting omhur vi t.ex. skulle kunna få ned den storabyggarbetslöshet som vi har i . Det finnsmöjligheter att t.ex. sätta i gång skolprojekt. Detfinns skolor som verkligen har behov avrenovering, men det behövs statsbidrag för attdessa projekt skall komma i gång.Anf. 63 () replik:Herr talman! Det är bra att vi kan ha de treårigagymnasieutbildningarna i . Det är nyttför oss och kan höja kompetensnivån på olikanivåer, både inom gymnasieskolan och inomhögskolan.När det gäller komvux har utskottet föreslagit attmedel skall återföras till denna, så att i princip destudier som tidigare bedrevs inom komvux ochfolkhögskolor kan fortsätta. Med en visseffektivisering kan man i princip bibehållautbildningen oförändrad. Det är bra att utskottethar ändrat detta. Med det ursprungliga förslagethade man kanske hamnat snett, men med den nuföreslagna ändringen kommer det att gå bra.Byggarbetslösheten är ett bekymmer. Man skallinte bygga nya lägenheter i detta läge. Mångasådana och många kontor står tomma i dag.Däremot är det mycket på gång när det gällerreparationer. Det finns många exempel iVärmlandskommunerna på att skolor och vårdhemskall byggas om, och skall göralikadant. Därtill kommer en hel del ROT-projekt.Mycket kommer alltså att sättas i gång under dennärmaste framtiden.Anf. 64 () replik:Herr talman! Det är utmärkt att att det kommer att sättas i gång en hel delprojekt i inom byggnadssektorn, bådeskolprojekt och ROT-projekt.Jag har inte talat om att det skulle byggas nyabostäder, utan om att det finns ett behov av attrestaurera och renovera det befintliga beståndet.Inom det befintliga beståndet finns det ocksåmycket stora behov av att förnya t.ex. vatten- ochavloppsledningar, projekt som skulle kunnarealiseras om det fanns pengar för detta.Anf. 65 ():Herr talman! Det är vanligt, och det sker även , att man i den regionalpolitiska debattenavgränsar regionerna i län. Jag tänker frångå denvanan och säga några ord om en länsövergripanderegion, den som brukar kallas norra inlandet.Det är en region som har fåttvidkännas en mycket stor befolkningsminskning.Detta har självfallet fått till resultat att det i vissaområden är långt kvar till regionalpolitikens mål,nämligen att ge människor tillgång till arbete,service, bostad, kultur och god miljö oavsett var debor i landet. I utskottets betänkande finns länsvisaredovisningar bl.a. av befolkning och arbetslöshet.En redovisning av vad som skett inom norrainlandet, gärna över , skulle ha visatpå de verkliga obalanserna i regionalpolitiken.Nu kan det även räcka med att visa på de skillnadersom man kan finna om man delar upp mitt hemlän,, i kustland och inland. Länet somhelhet har haft en mycket bra befolkningsökning,hela 9 000 personer . Men deåtta inlandskommunerna har under samma periodhaft en befolkningsminskning med 2 200 personer,trots att kommunerna kunnatförbättra sina siffror genom att ta emot flyktingar.Det har varit skiftande takt i avflyttningen fråndenna region, men det har pågått en ständigavflyttning sedan 1950-talet.Man brukar peka på olika åtgärder som sätts in föratt hjälpa de regioner som har problem. Visstförekommer det sådana åtgärder, och vi har härstödområden med olika stödformer, men nog är deten berättigad fråga om det inte råder obalansmellan de åtgärder som vidtas inomregionalpolitikens ram och den förda politiken iövrigt. Att både bygga och riva har jualdrig medfört att huset blivit färdigt.Något som förenar det länsöverskridande områdetnorra inlandet är att våra traditionella basnäringarhaft och fortfarande har en stor betydelse förregionen.Riksdagens beslut att den statligagruvprospekteringen skulle upphöra var ett beslutsom på flera sätt står i motsättning till deregionalpolitiska målen och till det som man sägersig vilja uppnå med alla de åtgärder man sätter in.För det första kan detta beslut vara början på slutetför en hundraårig näring. Det var inte enbart frågaom ett regionalt intresse, utan gruvnäringen harsjälvklart också ett nationellt intresse.I det norra inlandet får beslutet omedelbarakonsekvenser för inlandskommunen , där ettsextiotal personer mister sina jobb. Hur det blir närnuvarande gruvor nedläggs och inga nya öppnas,kan man bara sia om. Nog borde det väl ha varit iöverensstämmelse med den regionalamålsättningen att man fortsatt med den statligaprospekteringen.Förändrade villkor för skogsbruket kan också fåsvåra följder för den här regionen. Vi är nudessutom inne i en lågkonjunktur.Skogsavverkningarna kommer att upphöra först ide områden som ligger längst bort från industrin.Det är ett förhållande som vi kanske måste godta,för så fungerar marknaden. Men regeringen har juockså föreslagit att man skall ta bort en del bidragsom utgår till skogsbruket, bl.a. bidraget förbyggande av skogsvägar.Det är ett förslag som jag tycker är felaktigt, urflera synpunkter. I utskottsbetänkandet talas detmycket om att satsa på infrastruktur. Att byggaskogsvägar är just en sådan satsning. Satsningarinom skogsbruket skulle kunna bli en viktigbeståndsdel både när det gäller att uppnå deregionalpolitiska målen och för att i nuvarande lägelindra den höga arbetslösheten.Tyvärr ser vi här liksom inom andra sektorer attbesluten går emot varandra. Det finns ytterligarepropåer om ändrade villkor för skogsbruket. Bl.a.talas det om att virket skall betalas fritt industrin.Skulle det bli verklighet, att skogsbruket i inlandetskulle betala frakten av virket, då kommer dendefinitiva dödsstöten att utdelas mot denna näringi inlandet.Skogsnäringen svarar för ett årligt exportnettopå . Nog borde det få tillresultat att åtgärder på detta område fick störreutrymme inom regionalpolitiken än vad som i dagär fallet.De statliga företagen, som för norra inlandet harbetytt och fortfarande betyder mycket försysselsättning och överlevnad, skall nu säljas ut ochprivatiseras. Här har man åter fattat ett beslut utanatt fundera över vad det innebär regionalpolitiskt.Man borde ju ha funderat åt det andra hållet,nämligen hur man skulle kunna i ännu högre gradanvända dessa statliga företag för att göra regionalainsatser. Från vattenkraftens vinster skulle man hakunnat ge återbäring till kommunerna, för att t.ex.utveckla näringslivet. skulle kunnages en aktivare roll på ett flertal områden, görainsatser på regionalpolitikens område.Herr talman! diskuterar riksdagenregionalpolitik och de insatser som görs -- ja, ävende åtgärder som lyser med sin frånvaro. Hur skulledet vara, om regionalpolitikens målformuleringfick utgöra en ledstjärna för de beslut som fattasunder övriga dagar? Förvisso skulledetta innebära helt förändrade förutsättningar förnorra inlandet, kanske för hela vårt land.Anf. 66 ():Herr talman! är ett land i , inte ettisolat för sig. De stora städerna har genomvärldshistorien alltid varit centra för den utvecklingoch den kultur vi har fått. , , , Parisoch är exempel på detta. Men även pånationell nivå kan man se precis samma bild.Sverige behöver få i gång tillväxten igen, och därbehövs förvisso också de starka regionerna. Detkommande EU, den europeiska unionen, innebärför del slutet på nationalstatsepoken. Detär storstadsregionerna som kommer att bli centra,oberoende av nationsgränserna, och de behövs.Vad är det som skapar tillväxt och styrka i enregion? Det är framför allt universiteten förforskning och utveckling, det är infrastruktur förmänniskors möten och då främst flyg, och det ärkreativitetsskapande kulturliv. Det är detta somblir nyckelfrågorna under nästa sekel.Storstadsutvecklingen är en kärnfråga, och man fårinte urholka storstadsregionerna, om vi skallgarantera en tillväxt i det här landet. De är i krismed stor arbetslöshet och rader av konkurser. Dekan inte urholkas mer. De måste få möjligheter attutvecklas igen.Vi har en enda stark storstadsregion i vårt land, ochdet är ----Uppsala-axeln. Denhar varit nyckeln till framgångar, men denär ingen outsinlig mjölkkossa. Det finns enframsynt moderat som hadevarit värd ett bättre öde än den avsågning som denhar fått i utskottet.Skåne i förening med Sjælland kan medÖresundsbrons tillkomst bli femte K-region, om den får möjligheter till denutvecklingen. har också godautvecklingsmöjligheter.Att ge de här resurscentra en möjlighet till att blikreativitetspooler och utvecklingscentra måste varadet viktigaste inslaget i en politik för starkaregioner i det kommande , och det skapar isin tur resurser för hela landet. Det ger möjligheteratt skapa välfärd och utveckling i alla delar av vårtland.Nya produkter skapas och utvecklas i kreativamiljöer, i storstadsregioner, men tillverkningen kansedan spridas över hela landet.Den vänliga men till intet förpliktigande skrivningsom min motion har fått i utskottet är jag väldigttacksam för, men den löser inte problemet med attskapa regioner som kan konkurrera ute i Europa.Storstadsregionerna måste åter fåutvecklingsmöjligheter -- för hela landets skull. Detär inga märkvärdigheter som behövs, och de är intesärskilt resurskrävande heller.Forskningsresurserna måste koncentreras tilluniversiteten och de stora högskolorna, om de skallskapa tillräcklig kreativ massa och ge grund förgoda och kraftfulla forskarbyar. ,som är självbärande, måste också fram förSkåneregionens utveckling, och flyget måstesläppas fritt och befrias från monopolet. Enregional översyn som ger oss naturliga och störreregioner med bättre planeringsmöjligheter måstetill.En ny regional indelning för nästa sekels behov,inte för 1600-talets, är nödvändig för att optimeraden här utvecklingen. Den behövs för att inte denuvarande statliga decentraliseringsåtgärdernaskall bli okoordinerade och förfelade. Men denbehövs framför allt för att ge möjlighet till ensamordnad planering för framtiden avkreativitetspooler, tillverkningscentra ochrekreationsområden inom regionerna.Glesbygdsstödet behövs, men det får inte kväva deregioner som skall stå för den tillväxt vi så välbehöver i landet. Det är de som ger oss råd även tillden konventionella regionalpolitiken.En regionalpolitik som ger tillväxtmöjligheter istorstadsregionerna är faktiskt den viktigasteform av regionalpolitik som vi kan bedriva. HelaSverige skall leva, även storstäderna, i den framtidaeuropeiska gemenskapen, precis som sade.Anf. 67 ():Fru talman! I detta betänkande behandlasregionalpolitiken i de delar som bl.a. är så viktigaför län.I har vi de stora tunga basindustriersom har haft så stor nytta av i vårtsamhällsbygge. I ett län som har den typen avnäringsliv är det inte okänt, att om man skall varakonkurrenskraftig måste manstrukturrationalisera. Det är ett av leden iåtgärderna för att stärka den internationellakonkurrensen.Men för framtiden behövs även andra insatser avmer nationell karaktär. Då tänker jag påinfrastrukturåtgärder såsom järnvägar, vägar,utbildning och en rättvis fördelning avutlokaliseringar av olika slag för att motverka de ivissa fall negativa effekter som uppstår i industriländär strukturförändringar är nödvändiga men slårhårt mot sysselsättningen.Herr talman! Utlokalisering är en metod iregionalpolitiken. Även den här gången kanGävleborgs län åse hur utlokalisering, som är detkomplement som behövs, går oss förbi till förmånför storstadsintressen. Ett exempel på detta ärplaceringen av folkhälsoinstitutet.Även kan åse hurhögskolans lokalbehov schakras bort i sambandmed den planerade nedläggningen av I 14. Det ärförödande för ett industrilän som behöver en braoch än bättre utbildning av olika orsaker.Som industrilän har vi fört statistik som bl.a. visaratt vår utbildningsnivå är bland de lägsta i helalandet. Det finns färdiga planer på en ny- ochutbyggnad av högskolan i /. fårman kanske vänta och 1995 innan detmycket sämre alternativet för kasernsplacering kangenomföras. Vi är förtvivlade, herr talman.När det gäller de av både den förra och dennuvarande regeringen anvisade medlen förinfrastruktursatsningar på järnväg med snabbtågmellan och ochvägförförbättringar av på sträckanSöderhamn--är det fråga om braprojekt. De är redan beslutade. Men vi är intenöjda med den låga penningnivån, inte minst försysselsättningens skull. Dessa omfattande projektär av stort värde för vårt län.Herr talman! Den stora nedgången inombyggsektorn är också mycket oroande för vårt län.Gävleborgs län har så stor åderlåtning att detfinns stor risk för att de åtaganden som behövs församhällsbygget av infrastrukturell karaktär intekan genomföras av egen kraft, utan krafter måstekomma utifrån. En sådan åtgärd är inte någon bralösning ur någon synpunkt för ett bra industrilän.Herr talman! Jag kan inte låta bli att än en gångbetona behovet av infrastrukturinvesteringar iGävleborgs län. Som alltid när en lågkonjunkturdrabbar vårt land visar sig mycketsårbart. Länet har landets högsta arbetslöshet.Värst är det för byggnadsarbetarna därarbetslösheten ligger på . De är tättföljda av ungdomsgrupperna.Den höga arbetslösheten är dock inte enbart ettresultat av lågkonjunkturen. Den kan tillbetydande del hänföras till de långsiktigastrukturella problem som vi har i län.Länets storföretag genomför storaomstruktureringar av verksamheten. Det senasteexemplet är , som i början av januarii år varslade 500 anställda i ochNorrsundet om uppsägning. Massafabriken iVallvik läggs ned. , ochpostverkets regionkontor i länet har lagts ner ochflyttats från länet. Inom loppet av har480 arbetstillfällen försvunnit.Totalt har nära 5 000personer i förlorat sina arbeten.Under innevarande vinter och vår beräknasytterligare 2 000 tillkomma. En arbetslöshet på 7 %eller därutöver är tyvärr en dyster realitet senare ivår om inte kraftfulla motåtgärder nu sätts in.Hela skall leva! Den formuleringen är ettcitat från förra höstens regeringsförklaring, och denhar använts flitigt här i kammaren. Dessutom harriksdagen slagit fast allas rätt tillarbete var man än bor i landet. Det är långtgåendeoch riktiga regionalpolitiska mål som förpliktar.Samhällets -- statens -- ansvar är stort för att dettapolitiskt övergripande mål skall kunna uppfyllas ialla delar av Sverige.Anf. 68 ():Herr talman! kan jag och andrasörmlänningar läsa i våra tidningar och höra pålokalradiosändningar. Vi får rapporter om ett ökatantal företagsnedläggelser, arbetslöshet ochungdomar som flyr länet på grund av dåligautbildningsmöjligheter.Arbetskraften flyr staden, skriver tidningen och konstaterar att det framför allt ärungdomar mellan som söker sig frånkommunen i hopp om att få utbildning eller arbetepå annat håll. Situationen är ungefär likadan i allade andra kommunerna.Från länsarbetsnämnden får vi uppgifter som talarom för oss att arbetslösheten kostar länet 7 milj.kr.om dagen. Vi upplevde ungefär sammaförhållanden . Så här kan detinte få fortsätta. Människors oro ökar. Risken förpassivisering och håglöshet är mycket påtaglig.Herr talman! Jag talade för någon tid sedan med enarbetslös byggnadsarbetare. Han är en av 881arbetslösa, eller , inom byggbranschen. Hanberättade att hans fru kommer att bli arbetslös omnågon månad och att den 23-årige sonen, som ocksåhan är byggnadsarbetare, blir arbetslös eftersommaren. Den 19-åriga dottern som går ut urgymnasiet kommer också hon att mötas avarbetslöshet.I december förra året saknade 7 000 sörmlänningararbete och 3 500 var föremål för olika former avarbetsmarknadsåtgärder. Till detta, herr talman,skall läggas att 3 000 jobb helt har försvunnit underde . Det handlar då om arbeten somaldrig mer återkommer.Vad är det då som orsakar denna mycket svåra ochallvarliga situation? Det är framför allt två faktorer,dels en mycket kraftig strukturomvandling, dels ettallt sämre konjunkturläge.Herr talman! förestår storaomställningar inom länets näringsliv och påarbetsmarknaden. Vårt läns näringsliv präglasmycket starkt av en basindustri med tyngdpunktenlagd inom järn- och stålområdet. De mindreföretagen i länet är i huvudsak underleverantörertill de större tillverkningsindustrierna inom bl.a.bil- och försvarsmatrielindustrin. Det är industriersom mycket väl vet vad kriser vill säga. Dennaensidiga struktur ger mycket begränsadeexpansions- och utvecklingsmöjligheter.Vad som behövs är en utveckling mot en mersammansatt näringslivsstruktur som kommer att blihelt avgörande för länets framtid.Herr talman! Det är utifrån det här perspektivetsom regionalpolitiska insatser blir helt avgörande.Det krävs helt enkelt en strategi för att bryta dennedgång som vi nu är inne i. Det bör vara enstrategi som gör att omställningar kan ske i socialtacceptabla former och att den långsiktigakonkurrensförmågan stärks.Vi har i vår motion A417 pekat på åtgärder som visocialdemokrater menar behövs för att utvecklaoch inte avveckla vårt län. Det handlar omutbildning. Fler utbildningsvägar måste blitillgängliga. Det gäller områden som ökadlärarutbildning, fler ingenjörsutbildningar medinriktning mot el, kemi, miljö och ekologi samtutbildningar inriktade mot socialt arbete.Vi behöver ta ett helhetsgrepp när det gällerverksamheten vid Studsvik Energiteknik för att tatill vara de forskningsresurser som finns för attutveckla en bred verksamhet med inriktning påmiljö/teknik och energi/miljö. Vi behöver se till attkortare högskolekurser kan erbjudas på flera orteri vårt län.Herr talman! En bra regionalpolitik kräver ocksåbra kommunikationer. Kommunikationerna är ennyckelfråga för utveckling. Det beröralla de stora transportområdena väg, järnväg, flygoch sjöfart. Vi kan konstatera att det föreliggermycket stora investeringsbehov framför allt inomväg- och järnvägsnäten. De två storaEuropavägarna E 3 och E 4 samt övrigariksvägnätet sammantaget är fortfarande detsämsta i hela vårt land.Herr talman! Om vi vill låta fler orter somKatrineholm, och få leva ochutvecklas behövs det satsningar på vägar ochförbifarter som gör att man i dessa kommuner intebegränsas i sitt utvecklingshänseende, utan fårmöjligheter att leva vidare och bli bättre. Vibehöver se till att förverkligandeges högsta prioritet för att skall kunnaöverleva och utvecklas som en viktig ort iMälardalen.Herr talman! Jag tvingas tyvärr konstatera attknappast något av det som vi fört fram i vår motionhar hörsammats. handlar det mer om attprivatisera och sälja ut viktiga gemensammaresurser. Men den politiken, herr talman, löser intede problem som vårt län står inför.Jag sade i min inledning att arbetslösheten iSörmland kostar 7 milj.kr. Om jagräknar om detta innebär det att det har tickat ut30 . mer för arbetslösheten somjag har talat. Låt mig ge ett gott råd till regeringen.Se till att man pratar litet mindre och handlar litetmer. Det skulle faktiskt ge bättre resultat.Jag har med det här inlägget velat peka på några avde mycket allvarliga problem som föreligger i mitthemlän. Jag har velat peka på de åtgärder avregional politisk karaktär som vi socialdemokratermenar behövs för att vända pessimism tilloptimism. Det är åtgärder som ger både arbete, brautbildning och bra kommunikationer. Det äråtgärder som utvecklar våra kommuner och gör detmöjligt att leva, bo, verka och utbilda sig iSörmland.Herr talman! Jag ber att få instämma i desocialdemokratiska reservationerna som lämnatstill detta betänkande.I detta anförande instämde ().Anf. 69 ():Herr talman! Jag ber att få inleda med att instämmai anförande när det gäller vikten avatt satsa på storstadsregionerna och skapamöjligheter för dem att växa.I det här betänkandet behandlas motion A434 somhandlar om och förutsättningar. Allade fyra liberala riksdagsledamöterna från Skånestår bakom motionen. Jag vet att det kanske inte ärså vanligt att gå upp och tala om en motion av dethär slaget, men jag dristar mig ändå att göra det.Jag tycker nämligen,herr talman, att motionen medalla sina olika förslag har behandlats lättvindigt iutskottet.Motionen och förslaget spänner över ett vitt fält,dvs. självklart över arbetsmarknads- ochregionalpolitik, men också över utbildning,forskning, turism, kultur, miljö ochkommunikationer. Motionen innehåller 32 olikayrkanden, varav 30 nu behandlas avarbetsmarknadsutskottet. Jag tycker att det härförfarandet är märkligt och har svårt att förståhandlingssättet, även om jag är ny i . Jagtycker inte att har behandlat våra förslagpå ett belysande sätt. Det känns något lättvindigt.Herr talman! När detta är sagt skulle jag viljakommentera motionen något. En kungstanke iregeringens regionalpolitik som flera varit inne påär att hela skall leva. Det betyder attbesluten i regering och riksdag skall ge möjlighetför alla delar av vårt avlånga land att utvecklas.Ingen landsända skall missgynnas och ingenlandsända skall favoriseras. Det handlar i hög gradom att ta till vara de regionala möjligheter somfinns. Man brukar kalla det en regionalmobilisering. Det är bra.Jag har i flera sammanhang poängterat hur viktigtdet är att då också får ett nytt regionaltstyre med färre regler och mindre centralmakt. Vimåste få mer regional demokrati. Allt kan inte ochskall inte styras från . Därför föreslår vi iden här motionen att skall bli ett frilandskapeller en friregion.Det finns självfallet frågor av nationell betydelsesom skall lösas i den här församlingen. När så skerär det viktigt att devisen Hela skall levaockså ges ett innehåll. Jag tycker att det har varit sioch så med det . En landsända som på senareår har fått lida på grund av tidigare goda tider ärjust . Alltför ofta har vi skåningar bemöttslätt överseende när vi krävt en rättvisare fördelningav statens totala kaka.Skånskt näringsliv har genomgått en hårdförstrukturomvandling. är närmare 18 000personer öppet arbetslösa och drygt 20 000personer är sysselsatta i olika AMS-åtgärder.Arbetslösheten i och ärfaktiskt högre än i flera av skogslänen.Herr talman! Det är därför som vi i nu ocksåvill ha vår rimliga del av de satsningar som regeringoch riksdag är beredda att göra.