prot · GG0935 · 1992-12-01 00:00:00 — När gör ettuttalande i den här riktningen, föreställer jag migatt frågan skall behandlas för sig, särskilt, och så snabbt som det över huvud taget är möjligtskall effektuera det som har uttalat ochbegärt att regeringen skall åtgärda. Det ärangeläget att man får en likvärdig konkurrens i allade hänseenden utskottet förutsåg.Jag vill då fråga: Är det inte möjligt att bryta ut denhär frågan och effektuera det som harbegärt och att frågan behandlas i särskild ordning?I annat fall kan risken vara att det tar , t.o.m.ett och ett halvt eller , innan frågan är löst.Det är otillfredsställande.Anf. 170 Statsrådet ():Herr talman! Som jag sade i den tidigarefrågeomgången, räknar jag med att det här arbetetskall vara helt och hållet slutfört under våren 1994.Min tanke är att huvudpropositionen skall läggasfram under våren 1994.Anledningen till att jag har samlat dessa frågor i ettdirektiv är att jag tycker att plan- och bygglagenmåste hänga ihop. Den måste vara konsistent ochdet som händer vara kongruent när det gällerplanering och byggande.Jag håller med om det som anför,att det kan finnas vissa frågor som kan pocka på ensnabbare behandling. Då tycker jag att man kanlämna det åt utredaren. Han har möjlighet att läggafram förslag tidigare, om han ser att det är möjligtför honom att få fram förslag när det gäller vissadistinkta frågor i plan- och bygglagen.Anf. 171 ():Herr talman! Jag tar fasta på vad statsrådet säger idetta hänseende. Vi måste då erinra oss dentidigare riksdagsbehandlingen angående plan- ochbygglagen. kunde fatta ett beslut om ettavgränsat område, även om det ingick i plan- ochbygglagen totalt sett. Det är inte främmande förvare sig riksdag eller regering att man kan göra pådetta sätt. Vi skulle då få en enhetlig bedömning avriktlinjerna för hur dessa frågor skall behandlas utei kommunerna. Jag hoppas och utgår från attutredningsmannen tar fasta på vår diskussion ocharbetar i den riktningen.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1992/93:254 om lagen omprisinformationenAnf. 172 Civilminister ():Herr talman! har frågat mig om jaguppmärksammat problemen medprisinformationslagens krav på prisinformation iskyltfönstren och i så fall vilka åtgärder regeringenämnar vidta.Jag kan inledningsvis konstatera att på uppdrag av Konsumentverketunder genomförde en undersökning omallmänhetens inställning till prisinformation. Iundersökningen intervjuades ett representativturval av personer i åldrarna 15 till 74 år.En av frågorna gällde inställningen till prisuppgifteri skyltfönster. Det visade sig att vill hapriser i skyltfönster. ansåginformationen oviktig.De kommunala konsumentvägledarna har också iolika sammanhang bekräftat att en stor majoritetav konsumenterna vill ha prisinformation iskyltfönstren.Konsumentombudsmannen har för sin del ansettatt prisinformation i skyltfönster är så viktig förkonsumenterna att han förde en sådanfråga till Marknadsdomstolen.Det kan tilläggas att prisinformationslagens kravligger i linje med vad som gäller inom EG. Våranordiska grannländer har också i sin lagstiftningmotsvarande krav.Lagen antogs av . Det partisom tillhör stödde förslaget. Lagenträdde i kraft . Den har alltså barafunnits i åtta månader.Med hänvisning till vad jag nu har anfört är jag inteberedd att föreslå ändringar i prisinformationslagenav det slag som efterlyser.Anf. 173 ():Herr talman! Jag får tacka civilministern för svaret.Jag var beredd på ungefär denna typ av svar, ävenpå uppgifterna från IMU-Testologensundersökning. Vi vet att svar på enkäter ochintervjuer beror på hur man ställer frågorna.Frågan var ställd så att kunde hasvarat att det naturligtvis är trevligt med priser iskyltfönstren.Det väsentliga är att den här lagen inte harförankring hos dem som skall arbeta med den.Meningen med prisinformationslagen är attkunderna skall få en relevant upplysning vid köp.De måste ändå gå in i butiken för att göra sinainköp. Priserna i skyltfönstret är egentligen ingetmer än ett slags lockmedel. Det åligger denbutiksinnehavare som tycker att det är väsentligt attlocka med priser, att sätta ut priserna.Inom handeln upplever man denna bestämmelsesom besvärande. Det är arbetskrävande. Vi kanbara se oss om i butikerna, och se var det finnspriser och var det inte finns. Det är ett tecken på attlagen inte har förankring hos dem som skallefterleva dem. Jag menar att man skall justera dentypen av lagar.Prisinformationslagen i sin helhet är bra. Men detfinns vissa avsnitt som skulle behöva ses över. Jagskulle vilja fråga civilministern om det inte voreintressant att följa upp denna detalj, och även låtahandeln komma till tals.Anf. 174 Civilminister ():Herr talman! Priset har en särställning på mångasätt när det gäller information till konsumenten.Det är mycket viktigt att konsumenten harmöjlighet att informera sig på olika sätt om denvara som hon skall köpa. Priset är kanske något avdet viktigaste. Det utgör en signal från säljare tillköpare. Konsumenten upplever oftast priset somden allra viktigaste informationen om varan ellertjänsten. Ju mindre ekonomiska resurserkonsumenten har desto viktigare blir signalen tillkonsumenten om hur dyr eller billig en vara är.Konsumenterna anser att det är viktigt att prisetsätts ut i skyltfönstret. Jag kan hålla med om att allaundersökningar inte alltid är så vetenskapliga. jag hänvisar till här anses utföra sinaundersökningar på ett vetenskapligt sätt. Vi fårändå lita på det. Konsumentvägledarna ute ikommunerna har också bekräftat att det finns ettväldigt starkt krav från konsumenterna på attpriserna skall sättas ut i skyltfönstren.Riksdagen gjorde bedömningenatt varans pris bör finnas i skyltfönstren. Lagen har,som jag sade, bara funnits . Det finnsvissa problem i inkörningsperioden i branschen.Det kan jag ha full förståelse för. Men det är ettganska stort informationsarbete på gång för attdetta skall börja fungera. Det tror jag också att detkommer att göra . Vi i regeringenfinner ingen anledning att nu vidta några åtgärderpå detta område.Anf. 175 ():Herr talman! Jag kan bara säga att för mig framstårpriser i skyltfönster som en reklamåtgärd. Man kanfråga sig om det är nödvändigt att lagstifta om attgöra reklam. Det är en lag som anses onödig, somen klåfingrighet från samhällets sida. Såvitt jagförstår kommer den inte att efterlevas. Det har viredan sett. Det har gått sedan lagenträdde i kraft, som sagt. Jag tror att det kommer attbli svårt att få handeln att acceptera den.Man frågar sig också vilka sanktioner vi skall vidta.Skall polisen börja ägna sig åt att jaga prislappar iskyltfönstren? Man måste se praktiskt på frågan.Dessutom är det i högsta grad en kostnadsfråga.Det blir betungande och besvärande för handeln. Islutänden kommer det att läggas på priserna. Omdet är någonting vi är överens om, så är det att viskall försöka hålla nere priserna och allaomkostnader som höjer priserna.Anf. 176 Civilminister ():Herr talman! Jag tror att affärsidkares ochkonsumenters intressen sammanfaller på dettaområde. Affärsidkarna vill se nöjda kunder.Konsumenterna vill ha priser i skyltfönstren.Tillgodoser man det kravet, får man också nöjdakunder.Jag blir litet oroad när säger att lagenär onödig. Den kommer inte att efterlevas, och detskulle vara beviset för att den är onödig. Vi har intedet systemet här i , att vi stiftar lagar ochsedan bestämmer sig en viss bransch för att intefölja lagen, för att visa hur onödig den är. Här ilandet är det så att de lagar som stiftas ocksåefterlevs. Jag förväntar mig att branschen gör det.Jag vet att man gör allt för att informera, för attdetta skall börja fungera.Anf. 177 ():Herr talman! Vi har också detta med EG-anpassningen. Det står i svaret att lagen äranpassad till EG:s krav. Där finns typexempel. Vivet hur det är i vissa länder, framför allt söderut iEuropa. Man antar lagar, men man är inte så nogamed att följa dem. Man ser det som ett mål somskall nås . Jag är rädd för att vi får ensådan variant.Det är inte så att handeln har sammangaddat sig omatt inte följa lagen. Det blir så, helt naturligt. Dettror jag att vi kommer att få dras med rätt länge.Det här sköter sig självt. De butiksägare som tyckeratt det är relevant att sätta ut priser i skyltfönstretför reklamens skull gör det. De butiksägare somanser att detta inte är väsentligt och menar att defår sälja ändå -- de har priserna inne i butiken ochlämnar all nödig information där -- kommer attfortsätta på det sättet. Det är vad jag tror. Dettakan alltså skötas utan lagbestämmelser.Jag vill till slut fråga civilministern: det inteskäl att följa denna sak och ta kontakt med handelnför att höra hur man där ser på detta?Anf. 178 Civilminister ():Det sista är mycket relevant. Så gör vi också. Vi harhela tiden kontakt med handeln. Därför vet jagbranschorganisationernas inställning. De är månaom att se till att medlemmarna följer lagen. Dettror jag också att de kommer att göra.Priserna kommer mer och mer att bli relevanta förkonsumenterna i de nuvarande svåra ekonomiskatiderna. Jag tror att affärsidkarna har allt att vinnapå att leva upp till kraven i denna lag. Jag kan lovaatt vi kommer att följa utvecklingen.Anf. 179 medger ytterligare ett inlägg från varderatalare.Anf. 180 ():Herr talman! Jag tolkar civilministerns svar så, attvi är överens om att man skall göra allt som går föratt hålla priserna nere. I detta ingår faktiskt att intei onödan lägga kostnader på handeln. Regeringenavser tydligen att följa denna fråga och hållafortlöpande kontakter med handelnsorganisationer. Då är jag nöjd.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1992/93:258 direktivAnf. 181 Civilminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att eller på annat sättförändra kyrkans kvinnosyn. Hon hänvisar bl.a. tillatt det har framkommit önskemål från KvinnornasAlternativa Kyrkomöte om att bibelöversättningenborde förses med ett förord om kvinnosyn.Låt mig först säga att det inte kan vara den uppgift och inte hellerregeringens att avgöra vilken uppfattning som börråda i olika frågor, t.ex. i fråga om kvinnosynen,inom eller inom något annattrossamfund. Det skulle vara mig fullständigtfrämmande.Jag vill också erinra om att kulturutskottet(1989/90:KrU13) avstyrkte en motion i en liknandefråga . Utskottet konstaterade bl.a. atttrossamfunden men även andra så småningomkommer att kunna utnyttja bibelöversättningen föratt ge ut separat ellertillsammans med det redan översatta Nyatestamentet. De har då full frihet att förse deöversättningar som kommer att tillhandahållasgenom arbete med vilkakommentarer och tillägg de önskar.Svaret på fråga är alltså attregeringen inte avser att vidta några särskildaåtgärder för att ändra direktiveller på något annat sätt påverka kyrkanskvinnosyn.Anf. 182 ():Herr talman! Jag tackar civilministern för svaret påmin fråga. Man jag tycker att civilministern interiktigt har uppfattat frågeställningen. Jag var inteute efter att tala om ett visst trossamfundsuppfattning, utan jag ville att man i ett förord skullesätta in och i sitthistoriska sammanhang. Där kommer kvinnosynenatt vara en väldigt viktig faktor men inte den enda.Men man måste naturligtvis också ta uppmänniskosynen, där det skiljer sig avsevärt mellanNya Testamentet och uppfattningen hos de flestainvånare i vårt land. Även om är en heligskrift, är det viktigt att sätta in den i sitt historiskasammanhang.När denna fråga har förts på tal sagt att detta inte uppgift. I så fall måstedirektiven kompletteras. Bl.a. sådana yttrandenhar kommissionens ordförande fällt i den offentligadebatten. Det styrker att tilläggsdirektiv vore bra.När det gäller den övergripande frågan om Bibelnsoch kyrkans kvinnosyn vill jag hävda att det i ochmed att vi har en statskyrka är statens, regeringensoch sak att också vara med och påverkakvinnosynen och mycket annat inom kyrkan. Detparti som jag tillhör verkar för att kyrkan skallskiljas från staten. Då kommer naturligtvis saken iett helt annat läge.Redan i dag påverkar regeringen kvinnosynen,bl.a. när den tillsätter höga tjänster inom kyrkan.Regeringen skulle i mycket större utsträckning änsom sker kunna utse t.ex. kvinnliga biskopar ochärkebiskopar. Det skulle vara ett väldigt viktigttecken på en radikalare kvinnosyn än den somtyvärr finns på många håll inom kyrkan i dag.Anf. 183 Civilminister ():Herr talman! Jag vill först ta upp det som förenaross. Även jag anser att det borde vara andrarelationer mellan kyrka och stat än dem som vi hari dag.Jag är emellertid förvånad över den fråga som jaghar fått från . Bibelkommissionenhar i uppdrag att översätta bibeltexterna så konkretoch så fullständigt som möjligt, inte att värderaeller förändra innehållet eller komma medsynpunkter på historiska sammanhang. Att tolkabibeltexter, att tro på bibeltexter eller att ta avståndfrån dem har var och en möjlighet att själv göra.Det är inte staten som skall avgöra hur skalltolkas.När det gäller utnämningar kan jag tala om att detär kyrkan som lämnar staten förslag på trekandidater vid tillsättning av ärkebiskop, biskoparoch domprostar. Dessa tre kandidater har vi attvälja på. Än så länge har man föreslagit män i allade sammanhang där jag har varit med och kunnatpåverka utnämningarna.Anf. 184 ():Herr talman! Jag anser inte att Bibelkommissionenskall gå in och tolka . Däremot läser mångavanliga människor ibland och har väldigtsvårt att sätta in den i sitt sammanhang. Jag anserdärför att ett förord om kvinnosyn ochmänniskosyn osv. i anslutning till självaöversättningen och inte för sig vore en idé. Jag äröppen för att det finns andra sätt att föra framsamma grundtankar. Det är dem jag vill höracivilministerns uppfattning om.Jag vet att förslagen i tillsättningsärenden kommerfrån kyrkan. Men jag anser att man så länge vi haren statskyrka bör på ett betydligt mer aktivt sättefterfråga kvinnliga kandidater och föra fram dem.Anf. 185 Civilminister ():Herr talman! Att just sätta in bibeltexten i sittsammanhang är kyrkans och trossamfundensuppgift. De som söker vägledning får söka sig tillkyrkan och de fria trossamfunden för att där få detsammanhang som man på olika håll gör tolkningarav. Min inställning är att staten skall så litet sommöjligt lägga sig i kyrkans inre angelägenheter. Detgäller även utnämningar. Vi tar emot de förslag somvi får från kyrkan och bearbetar dem.Anf. 186 ():Herr talman! Vi har uppenbarligen olikauppfattningar i den frågan.Vad jag också tog upp var den lilla bok om kristentro som har givit ut och som harväckt en del kritik. Jag vill först tillstå att jag tyckeratt det är en väldigt fin skrift. Mycket i den ärtilltalande för mig och för många andra människorsom får den i sin hand. Det som är mindretilltalande är att boken innehåller väldigt få bilderpå kvinnor och då bilder enbart på kvinnor ifamiljens sköte men ett flertal porträtt av män.Detta är inte en huvudfråga, men det stärker bildenav kyrkan som väldigt mansdominerad. Hur sercivilministern på den boken och regeringensmöjligheter att påverka den?Anf. 187 Civilminister ():Herr talman! Jag upprepar att vi skall lägga oss sålitet som möjligt i kyrkans inre arbete. Även denlilla boken har med kyrkans inre arbete att göra.Kyrkan står ju för innehållet i den. Jag såsomkyrkominister har inte en tanke på att lägga mig iinnehållet i den bok som kyrkan har valt attframställa och gå ut med till svenska folket. Det ärinte min uppgift såsom kyrkominister.Anf. 188 ():Herr talman! Jag menar också att kyrkan skall klarasig själv och att staten skall lägga sig i det så litetsom möjligt. Men i det här fallet tycker jag att detpå olika sätt är viktigt att regering och ledandepolitiker i olika sammanhang driver frågan omkvinnors plats i kyrkan på ett mera aktivt sätt. Detär därför jag har tagit upp detta exempel somytterligare stärker dem som menar att även inomkyrkan har kvinnan en lägre position än männen.Anf. 189 Civilminister ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt att i allasammanhang diskutera kvinnors plats i samhället,men jag menar att det är en annan diskussion.Kyrkan måste få sköta sina inre angelägenheter.Synen på kvinnan och många andra saker kan stötasomliga av oss, men staten har inte rätt att lägga sigi det. Jag vidhåller detta.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1992/93:229 om ensamordnad investeringsplanering för transporterAnf. 190 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig hurlångt har kommitbeträffande tillkännagivande den 2 juni1992 om en samordnad investeringsplanering förtransporter.Mot bakgrund av beslut den 2 juniuppdrog regeringen tilltrafikverken att utarbeta underlag till nyalångsiktiga investeringsplaner för infrastrukturen.Trafikverken arbetar tillsammans med Boverketoch Länsstyrelserna med att ta fram ett underlagsom redovisar förslag till olikainvesteringsinriktningar för perioden --2003 ienlighet med de riktlinjer som gavs i riksdagensbeslut. kommer regeringen attpresentera ett underlag som gör det möjligt förriksdagen att överblicka hur infrastrukturen ochtransportsystemet som helhet påverkas av enföreslagen investeringsinriktning. Av underlagetskall också framgå hur olika investeringar påverkatde trafikpolitiska målen.Därmed kommer att fåett samlat underlag med omfattande övergripandekonsekvensbeskrivningar som bygger pågemensamma planeringsförutsättningar och ensamordnad planeringsprocess. Med detta somgrund kan besluta om hurinvesteringarna i infrastrukturen skall inriktas samtvilka resurser som skall anslås. beslutkommer sedan att utgöra en grund för den plan somkommer att redovisas och avse perioden1994--2003.Anf. 191 (nyd):Herr talman! Tack så mycket för svaret, herrminister. Jag har litet tips att ge ministern, och jagtänker läsa mitt manuskript rakt upp och ner.Infrastrukturinvesteringar är av politisk karaktär.Trots detta förhållande kan både jag och derevisorer som har gjort utredningen konstatera attregeringen i stor utsträckning överlåtit till enskildatrafikverk att på egen hand tolka och fatta beslutenom den närmare inriktningen. Därmed ärriksdagens och regeringens styrning avinvesteringsplaneringen i praktiken starktbegränsad. Därför vill man samordnainvesteringsplaneringen. Det vill vi också, ochsåvitt jag kan förstå av svaret vill ministern detockså.Riksdagen har därefter begärt att regeringenförelägger ett tydligt förslag tillplaneringsinriktning. Detta innebär bl.a. att de i detrafikpolitiska målen inneboende konflikterna börlyftas fram och att alternativa utvecklingar börställas mot varandra. Det är denna plan förinfrastruktursamordning som jag nu har efterlyst.Detta innebär, som jag ser det, att vi inte bara kanta hänsyn till arbetskraftsresurser ochregionalpolitiska mål när vi planerar och fördelarpengar. Mitt resonemang håller naturligtvis bättrei en högkonjunktur än i en lågkonjunktur, och deterkänner jag.Jag kan ta Bothniabanan som exempel. Dennainvestering på sex miljarder lär knappast bli till meden samordnad investeringsplanering. Det ärnaturligtvis mycket bättre med kusttrafik, på sjön,på Norrlandssträckorna.I vår motion om det nya transportverket påpekarvi just dessa problem. Vi skriver att planeringen avutbyggnaden av infrastrukturen i första hand måsteha ekonomiska syften, dvs. effekten av satsadeskattemedel, dessutom signaler från marknaden,miljömässiga aspekter etc. Vi föreslog ensammanslagning av planeringsfunktionerna hosSjöfartsverket, och . kan vara aktuellt.Jag håller nu på att överskrida min tid. Omministern svarar, så får jag väl läsa färdigt sedan.Anf. 192 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har förståelse för den syn somKenneth Attefors ger uttryck för i sin fråga. Jag villändock peka på att de prioriteringar som vi pådepartementet beräknar få från ochBanverket ungefär är resultatet avett mycket omfattande arbete ute i regionerna. Deolika länsmyndigheterna och andra har deltagit iden här processen och fått fram en, som vi tror,ganska välgrundad prioriteringsordning. Det finnsolika kompetens på järnvägs- , väg- ochsjöfartssidan.Förslagen skall bearbetas på departementet. Viräknar med att lägga fram en proposition förriksdagen , vilket jag också harredogjort för i mitt svar.Herr talman! När allt har vägts samman, när allaprioriteringar har gjorts och när den politiskaprocessen kommer in, tror jag att vi har mycketgoda förutsättningar att få ett bra resultat. Jag troratt slutresultatet av denna planeringsprocesskommer att bli mycket bra med det här systemet.Anf. 193 (nyd):Herr talman! Ursäkta att jag har ett så långtföredrag. Jag brukar skriva mina tal. Jag fårnämligen då fram bättre vad jag vill ha sagt.Man lär sig inte allt . Jag har suttit iriksdagen . lär man sig en hel delnytt. Från mina som förvaltningschef ute ilandet har jag emellertid lärt mig en sak, nämligenatt offentliga myndigheter har mycket briljantpersonal. Jag misstänker att varje enhet arbetar försig. Personalen på arbetar för sig liksomman gör på , ochLuftfartsverket. Alla försöker få åt sig så mycketmedel som möjligt och lägger fram fantastiskafärggranna rapporter där man redogör för hurmycket pengar man vill ha. Om denna intelligentiai stället var samlad på t.ex.Kommunikationsdepartmentet för att planera dethär, skulle bl.a. investeringen på sex miljarder påBothnibanan aldrig komma i fråga. Somskattebetalare skall man i stället välja sjöfart på densträckan.Anf. 194 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att den politiska processen. När vi harfått in ett relevant underlag från de här olikasektorerna, skall och hanskamrater i trafikutskottet sätta sig ner ochdiskutera. Bland annat skall även i utskottet ge uttryck för denvärdering som han nu för fram i kammaren.Det finns en poäng i att varje sektor gör sin egenprioritering. Sedan är det politikernas sak att göraavvägningen av vad vi skall plocka frånsmörgåsbordet för att komponerainvesteringplaneringen för den kommandetioårsperioden.Anf. 195 (nyd):Herr talman! Jag tror att ministern och jag är innepå precis samma sak. Skillnaden är att jag harföreslagit en konkret åtgärd. Men det är inte alltidman får igenom sina önskemål här i kammaren. Detvet jag.Jag är dock helt nöjd med svaret. Jag vet att vinumera på politisk nivå skall få lov att bestämmalitet mera över investeringar i infrastrukturen. Tackför svaret.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1992/93:233 om SAS ochLinjeflygAnf. 196 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig ommin inställning till behandlingen av personalen iSAS- och Linjeflygaffären.Låt mig först konstatera att den affär somfrågeställaren berör innebar att SAS förvärvade deaktier som ägde i Linjeflyg och att mandessutom övertog en procent av ABAerotransports aktiepost i samma företag. Motivetför affären var det som nämner,nämligen att stärka de svenska och skandinaviskaflygföretagens konkurrenskraft i den successivautvecklingen mot avreglering och ökad konkurrenssom luftfartsmarknaden genomgår i Europa.Affärer av liknande karaktär har såledesgenomförts i flera andra europeiska länder.När det gäller behandlingen av personalen i dettasammanhang är detta emellertid helt en fråga förarbetsgivaren och de fackliga organisationerna.Enligt vad jag har erfarit pågår fortfarandeförhandlingar mellan dem. Jag har därför ingenanledning att nu ytterligare kommentera detta.Anf. 197 (nyd):Herr talman! Tack för svaret herr minister.Jag är mycket väl medveten om att en minister inteskall kommentera personalfrågor i ett enskiltbolag. Det är jag helt på det klara med. Men jagoch även ministern måste som representanter förfolket tänka litet grand på konsekvenserna av ettständigt gräl bland piloterna och på vad det kanförorsaka på sikt.Det finns, som jag sade här ikammaren, två grupper som man bör akta sig föratt irritera, och det är hjärtkirurger och piloter. Demåste ha harmoni för att de skall göra ett braarbete.Det senaste jag sett i tidningen om detta är från den25 november. Det var en pilot som fick ett hatbrevfrån en SAS-kollega, dvs. en SAS-pilot som hotadeen pilot från Linjeflyg.