prot · GF09115 · 1992-05-19 00:00:00 — har vid sinbedömning av motionen, vilket framgår avutskottets betänkande 1991/92:SoU 15Socialpolitik -- inriktning och anslag, uttalat atthandikappområdet, där såväl fysiskt, psykiskthandikappade ingår, måste tillföras sådana resurseratt nödvändiga åtgärder på området kan komma tillstånd. Detta förutsätter enligt utskottet attutredningar på handikappområdet inte begränsasav regeringens nolldirektiv. Mitt besked till BoHolmberg är att jag kommer att föreslåregeringen att besluta om tilläggsdirektiv tillmerkostnadskommittén och psykiatriutredningen.Dessa nya direktiv innebär bl.a. att de aktuellautredningarna inte skall begränsas avnolldirektiven, såvitt de avser finansiering aveventuella utgiftsökningar ellerinkomstminskningar. Däremot kvarstår kravet attutredningarna i sina slutbetänkanden skall lämnaförslag med väl genomarbetadekostnadsberäkningar och att hänsyn skall tas tillsamtliga kostnader för berörda intressenter. Medhänsyn till det kärva ekonomiska läget är detmycket viktigt att utredningarna noga prövarsådana förslag som medför ökade kostnader. Ommöjligt bör givetvis alternativa finansieringsförslagredovisas.Anf. 28 BO ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för svaretoch framför allt för innehållet i svaret. Regeringenkommer alltså att fatta beslut som innebär att manupphäver nolldirektiven.Jag vill göra två kommentarer.Jag tillhör psykiatriutredningen, som har tagit framett antal delbetänkanden. Jag tror att vi som sitter iutredningen och de som följt dess arbete är negativtöverraskade över de psykiskt stördas situation.Detta gäller både deras ställning inom vården ochderas levnadsförhållanden i samhället. I det senastedelbetänkandet redovisas enlevnadsnivåundersökning. Denna undersökningvisade att de psykiskt störda är de sämst ställda påde områden som undersöks: inkomster,möjligheter till fritid, semester etc.Det är därför angeläget att de revor som finns ivälfärden för dessa människor lagas.Min andra kommentar gäller det statsrådet sade omatt göra ekonomiska bedömningar. Sådanakommer utredningen att göra. Vi kan konstateraatt läggs ner påvård, boende, omsorg och framför allt försäkringar.När vi nu kritiskt granskar behandlingsmetodernaoch rehabiliteringen kan vi konstatera att det härfinns en hel del att göra. För egen del utesluter jaginte att man skulle kunna kombinera förebyggandeåtgärder genom bättre insatser via arbetslinjen ochbesparingar i försäkringen. Jag tror att det ärangeläget för utredningen att försöka hitta sådanaangreppssätt.Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Det finns inte speciellt mycket attinvända mot de två påpekanden som Bo Holmberggör. Som bl.a. psykiatriutredningen har påvisat ochsom många hävdat i den allmänna debatten råderdet stora brister på det psykiatriska fältet. Detta ärett av de områden inom svensk sjukvård där vibehöver göra förbättringar.Det andra påpekandet som gjorde ärockså mycket väsentligt, nämligen att det äveninom ett sådant område där vi vill se förbättringarmåhända finns ett antal omprövningar att göra föratt använda de pengar som finns på ett mer effektivtsätt. Jag är övertygad om att psykiatriutredningenkommer att pröva den frågan noggrant i sambandmed att den lägger fram förslag till ökade insatserpå andra områden.Jag kan också tillägga att när jag i mitt svar har sagtatt det kommer direktiv, innebär det attde kommer senast under nästa vecka.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1991/92:772 omförsäkringskassorna och den personligaintegritetenAnf. 30 Statsrådet ():Fru talman! har, mot bakgrund avatt det är möjligt att på utbetalningsavi frånförsäkringskassa utläsa personnummer ochanledning till ersättning, frågat statsrådet åtgärder hon avser att vidta för att dettaintrång i den personliga integriteten skallundanröjas.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall besvara frågan.Det stora flertalet utbetalningar avsocialförsäkringsförmåner sker genomkontoinsättning. Besked till den försäkrade omsådan insättning sker i sluten försändelse.Utbetalning kan även ske genom utbetalningsavi.På avin anges av redovisningsskäl personnummersom identifikation. Vidare anges via kod vadutbetalningen avser. utrederför närvarande möjligheten att genom s.k.värmeförslutning sända även avier i slutnaförsändelser.Anf. 31 ():Fru talman! Med anledning av det rakryggadebesked som har gett tidigare när detgäller att FAS 90 inte skall genomföras av bl.a.integritetsskäl har jag från några människor fått ettpar sådana avier, och jag kan överlämna den ena tillstatsrådet. En sådan avi innehåller personnummeroch en kod som anger vad utbetalningen avser.För att kunna besvara frågor från dessa människorhar jag undersökt detta litet grand. Det visade sigdå att datainspektionen gav utföreskrifter där det framgick att personnummer påpostförsändelser enligt datainspektionens praxisinte skall få återges synliga på sådana försändelser.Det har emellertid visat sig attriksförsäkringsverket hararbetat på ett sätt som har gått emotdatainspektionens intentioner.Fr.o.m. gäller dessutom en merskärpt datalag . I motivtexten till lagensägs explicit att personnummer får återges pådatautskrifter endast när det finns särskilda skäl.Riksförsäkringsverket gör detta av bl.a.redovisningsskäl, dvs. på grund av den internaorganisationen på . Jagundrar om det kan utgöra ett särskilt skäl.Om man läser vidare i den bok somdatainspektionen har gett ut för att man skall kunnatolka de nya tilläggen i datalagen, finner man attdet står att man inte bör använda personnummersom diarienummer, fakturanummer, kundnummer,etc. Man kan alltså inte använda personnummer pådetta sätt för att få ordning i sin internaredovisning.Vi är många i denna riksdag som under åtskilliga århar lagt ned vår själ i att datalagen följs. Jag villdärför fråga statsrådet om tidsplanen förvärmeförslutningen. Detta harriksförsäkringsverket ju arbetat med sedan 1988.När kommer detta att ske -- , ellerom ?Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inte forskat så långt tillbakasom 1988. Jag vågar därför inte svara på omriksförsäkringsverket har utrett frågan omvärmeförslutning . Jag har fått ettintryck av att man på relativtnyligen har börjat titta på frågan. Jag har utgåttfrån att man kan ge besked om detta underinnevarande år.Anf. 33 ():Fru talman! Tycker inte att det är litetmärkligt att inte har agerattidigare och att man kan tolka detta som attpersonlig integritet som begrepp i verkets dagligaverksamhet inte har en betydelse för verket?Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Nej, jag utgår från att begreppetintegritet har stor betydelse för den dagligaverksamheten inom riksförsäkringsverket.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1991/92:715 omåterbetalningen av moms till utländskaföretagareAnf. 35 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra i fråga om vissa problem somsammanhänger med återbetalning enligt lagen(1991:119) om återbetalning av mervärdesskatt tillutländska företagare. Frågan har ställts motbakgrund av att sådan återbetalning enligt lagenskall ske till en betalningsmottagare i ochatt detta krav i praktiken innebär att det storaflertalet utländska företagare därigenom ärhänvisade till att utnyttja ett ombud i att återbetalning skall ske till en avsökanden angiven betalningsmottagare i Sverigesyftade, när den infördes, till att underlätta detadministrativa arbetet för . Någonavsikt att göra de utländska företagen beroende avombud för att kunna hantera återbetalningen fannsinte. Det räcker i och för sig också att den utländskeföretagaren har ett postgirokonto i för attkravet på svensk betalningsmottagare skall varauppfyllt.Enligt vad jag har erfarit från riksskatteverketskulle en ordning med betalning direkt till utlandetinte innebära några svårigheter eller medföra någrasärskilda problem ur administrativ synpunkt. Detkan därför finnas skäl at se över bestämmelserna pådenna punkt. Jag avser att vid lämpligt tillfälleåterkomma till med de förslag som kanföranledas av en sådan översyn.Anf. 36 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Eftersom statsrådet har lovat att återkomma medförslag i precis den riktning som jag tar upp i frågankan denna frågedebatt göras tämligen kort.När man stiftar lagar är det viktigt att man i förstahand har enkelhet och så liten byråkrati sommöjligt för företagen för ögonen. Denna § 11infördes för att det skulle vara lätt i första hand förriksskatteverket. Detta håller statsrådet på attändra, vilket gläder mig.Som en kommentar kan jag säga att detta kan haganska stor betydelse för hotell- ochrestaurangbranschen, eftersom många av dessaavdragsgilla kostnader hänför sig denna typ avutgifter. Därför är detta positivt även för dennäringen.Fru talman! Jag har inga ytterligare frågor.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1991/92:770 omhobbyhästägandetAnf. 37 Statsrådet ():Fru talman! i har frågat migom jag är beredd att medverka till atthobbyhästägandet återinförs.Den fråga som i har tagitupp rör beskattning av hobbyinkomster. Enförutsättning för att en skattepliktig inkomst skalluppkomma av en hobbyverksamhet är att den gerett överskott. Avdrag får göras för de kostnadersom uppkommit i verksamheten. Gerverksamheten underskott får detta kvittasmot ett eventuellt överskott året efter.Till grund för reglerna ligger principen om enlikformig inkomstbeskattning. Detta princip ärenligt min mening riktig och bör inte frångås.Jag har efter regeringens bemyndigande tillsatt ensärskilt utredare som skall se över vissa regler iinkomstslaget tjänst i syfte att främst åstadkommaförenklingar av regelsystemet. I samband härmedskall även en översyn göras av reglerna ombeskattning av hobbyinkomster. Ett delbetänkandesom behandlar denna fråga torde väntas redan omnågra veckor. Jag är därför inte beredd att nu taställning till om det finns anledning att förändra deregler som rör beskattning av hobbyinkomster.Anf. 38 i (m):Fru talman! Jag tackar för svaret på min fråga.Tidigare var det i princip på det sättet att om manhade två travhästar slapp man skatta för vinstenmen kunde inte heller dra av förlusten.Det är av alla hästar som ger vinst. Drygt90 % ger alltså förlust. Det var ingen inomtravsporten som ville ändra på denna regel. I dagkan man lugnt säga att slopandet av skattefrihetenför hobbyhästägare innebär en förlust för staten.Nu måste alltså samtliga travhästägare i Sverigedeklarera, men de har inte begärt detta.Jag anser att detta i grunden handlar om denkungliga svenska avundssjukan. Folk vet nämligeninte om att av travhästarna går med förlust.Däremot kan man på tidningarnas mittuppslag läsaom en häst som kanske har tjänat 1 milj.kr. Det ärorsaken till den situation som vi har i dag.Man kan också notera att priserna på travhästar faller dramatiskt. Priserna på dessa hästar harfallit mycket mer än priserna på fastigheter, somofta debatteras.Jag är förvånad över att statsrådet inte tar hänsyntill detta. Det kan nämligen betyda att ingeni längre vill vara travhästägare. Det är trotsallt en verksamhet som i frivillig skatt inbringar ettstort antal miljoner från svenska folket och somstatsrådet kan disponera litet grand hur han vill.Därför är jag förvånad över att detta inteaccepteras. Travsporten begär nämligen inte att fådenna avdragsrätt. Det lilla fåtal som råkar vinnaoch som har turen att ha en bra häst tycker jag skallha denna möjlighet.Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! Det är roligt om det finns något somkallas frivillig skattebetalning. Definitionen avskatt är ju tvångsmässigt uttaxerade medel somanvänds för att täcka vissa gemensamma utgifter.Alldeles bortsett från det noterar jag i mitt svar attjag för sedan tillsatte en utredning som haratt just se över vissa regler när det gäller inkomst avtjänst. Bl.a. gäller det hobbyinkomster.Det är en självklarhet att jag innan ett betänkandehar lagts fram inte är beredd att kommenterafrågeställningen som sådan. I stället gäller det att sevilka förslag det är som läggs fram för att sedan ivederbörlig ordning bereda ärendet.Låt mig sedan vara skämtsam. iMalmö talade om hästar som tjänar 1 miljon. Detmåste, såvitt jag förstår, vara lönsamt att vara hästi dag.Anf. 40 i (m):Fru talman! Jag förutsätter att statsrådetsfattningsförmåga är så pass utvecklad att hanförstår att jag avsåg hästägarna.Jag noterar också att det har tillsatts en utredning.Jag skulle vilja fråga statsrådet: dennautredning, baserad på vad statsrådet kännertill, dra slutsatsen att den situation som råderkan förändras? av de travhästägare iSverige som har en verksamhet som inte går medvinst tvingas ju att inför deklarationenspara kvitton på både de största och de minstabelopp. Det är en helt onödig process som de aldrighar begärt. Med tanke på vad det kostar för statenmåste det innebära en förlust och en negativbeskattning, och det är väl inget som vi strävarefter.Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! Som jag sade är syftet med utredningenatt förenkla reglerna när det gäller beskattning avinkomst av tjänst men också att frågan omhobbyinkomster tas upp. Det är ju just det som vidiskuterar. Det syftet finns alltså när det gäller denutredning som tillsatts.Att kommentera förslag som inte existerar tyckerjag är felaktigt, och det kommer jag heller inte attgöra. Men jag är fullt medveten, som jag har sagttidigare här i kammaren, om de problem som finnssåväl när det gäller hästar eller hästägare som gårmed vinst eller förlust som när det gällerhobbybiodling och mycket annat.Anf. 42 i (m):Fru talman! Då skulle jag vilja ha svar på en annanfråga: Om det visar sig att en skatt innebär att detkostar mera för staten att ta in den här skatten, skallman då i rättvisans namn bibehålla den?Anf. 43 Statsrådet ():Fru talman! (i (m) inpass: Tack! )Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1991/92:758 om statenskostnader för JAS-projektetAnf. 44 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagkan ge garantier för att statens kostnader för kommer att hålla när Finlandsaffären nuspruckit och ''förutsättningen'' för att tillverka flerplan än de planerade 140 till det svenska flygvapnetrimligtvis inte föreligger.Det är riktigt att Finlandsaffären inte kommer tillstånd, vilket jag givetvis beklagar. mellan det svenska projektet ochFinlandsofferten är dock felaktig vad avser bådekostnaderna och ''förutsättningen'' för att tillverkafler flygplan utöver de 140 till det svenskaflygvapnet.Den svenska affären har offererats redan den 1oktober 1991 och är helt fristående från eventuellaexportaffärer. JAS 39 har primärt tagits fram fördet svenska luftförsvaret. Eventuella exportaffärerkan ge s.k. royaltyinkomster till staten, mensådana bedömda inkomster kan inte och får inteintecknas så länge reella affärer intekontraktmässigt är signerade.Det är därför desto mer glädjande att till KentCarlsson få meddela att förhandlingarom framtid nu lett fram till enprincipuppgörelse mellan staten () och , sominnebär att den uppkomnakostnadsfördyringen på ca i1991 års prisläge -- tvärtemot vad JAS-kritikernapåstått -- inte har ökat ytterligare. Tvärtomindikerar den nu genomförda förhandlingen ensänkning av denna kostnad, vilket är myckettillfredsställande.Jag kan givetvis lika litet som någon annan gegarantier för att statens kostnader för kommer att hålla, men just nu ser detfaktiskt ut som om en minskning av kostnadernablir resultatet av de väl genomfördaförhandlingarna om ytterligare 110 flygplan framtill sekelskiftet.Anf. 45 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Jag framställde frågan beskedet komom att det finns ett avtal som har framförhandlat jag inte har dragit tillbaka frågan beror bl.a. påden skriftliga kommentar som försvarsministerngjorde här med anledning av JAS-affären.Försvarsministern sade ju att den inte bör påverkapriset, alltså det pris som svenska staten får betalaför de totalt 140 JAS-planen. Jag var intresserad avatt få reda på vad som låg bakom.Det är glädjande om detta projekt, som trots alltkostar skattebetalarna en hel del pengar, kan blinågot billigare än vi har räknat med.Men om ett avtal tecknas innebär det väl att enkostnad fixeras. Jag önskar att statsrådet här i dagkunde säga att det absolut inte kommer att kostamer än de 57,8 miljarderna prisläge. Omman går under det priset tror jag inte att riksdagenhar några invändningar mot att så sker. Då kan manju spara när det gäller skattebetalarnas pengar.Eller är avtalet inte konstruerat så, att det trots detsom statsrådet säger här kan finnas ett utrymme föratt överskrida den här ramen?Vidare skulle jag vilja fråga om en annan sak: Detfinns inga dolda förmåner i form av räntefria ellerränteförmånliga lån i det här avtalet som innebäratt man bakvägen höjer priset något -- eller hur ärdet?Anf. 46 Försvarsminister ():Fru talman! Jag är väl medveten om att frågannågot hänger i luften. Varken ellernågon annan kunde ju veta att det förrförrafredagen träffades en principöverenskommelse.Sådana här flygplanskontrakt är ju väldigtkomplicerade affärer. Det är inte fråga om en luntasom fysiskt kan läggas på riksdagsledamöternasbänkar. Det är hyllmeter efter hyllmeter efterhyllmeter med handlingar som ett sådant härkontrakt handlar om.Jag har varit väldigt angelägen, självfallet utan attingripa i förhandlingarna, om att göra klart att vi icke kan accepteraytterligare kostnadsökningar. Jag har också varitväldigt angelägen om att göra klart för IG JAS attvi måste ha ett kontrakt, som så långt det överhuvud taget är möjligt minskar riskerna förobehagliga överraskningar i de här sammanhangen.Vidare har jag, fru talman, varit mycket angelägenom att understryka att de kostnader, ca 3 miljarder,som IG JAS onekligen har fått bestrida ur egenficka vad gäller de första 30 planen, där man gjordeupp om ett fast pris, icke kan återtas. Man får heltenkelt stå för sitt ursprungliga kontrakt om deförsta 30 planen. De pengarna kan inte återvinnas idet andra kontraktet.Fru talman! Jag tror att vi har nått så långt som detöver huvud taget är möjligt att komma. har haft en kostnadsfördyring om 16 %.Internationellt sett är det mycket mycket litet, i allsynnerhet som dollarkursen står för en stor del avkostnadsökningen.Anf. 47 ():Fru talman! Det är givetvis glädjande att statsrådet,enligt hans egen utsago, har varit mycketpådrivande när det gällt att hålla nere kostnadernaoch att se till att Industrigruppen inte överskriderde ramar som vi här i har resonerat om.Jag skulle ändå litet grand vilja bena ut frågan omkontraktet. Statsrådet säger att man så långt sommöjligt skall undvika framtida kostnadsökningar.Mot den bakgrunden måste jag tolka svaret totaltsett så, att det finns en risk för obehagligheterframöver i form av kostnadsfördyringar.Kontraktet är alltså så utformat att den risken finns.Därför tycker jag att det känns litet osäkert förriksdagens och skattebetalarnas del.Beträffande de 3 miljarderna säger statsrådet attdet för IG JAS del inte kan bli fråga om ettåtertagande. Min fråga är: Finns det andra sätt attkompensera i form av lån exempelvis när det gällerlikviditeten, med låg eller alls ingen ränta -- medandra ord genom ett slags förtäcktkostnadstäckning?Anf. 48 Försvarsminister ():Fru talman! Det finns det enligt min mening inte.De finansieringsformer som har valts skall vara såkostnads- och ränteneutrala som möjligt. Det harde inte alltid varit i sådana sammanhang. Det harvarit fråga om icke obetydliga förskott, som då harutgjort en del av kalkylen så till vida att staten, dvs.beställaren, har räknat av förskotten på priset.Jag hoppas att det nu har skapats en konstruktionsom löser även detta problem. Jag har varit nogamed att i regeringsbeslut ange att det iförhandlingsuppdraget till Försvarets materielverkinte får tecknas något definitivt kontrakt och IG JAS förrän ettbemyndigande har givits av regeringen.Vi har i regeringen gjort vad vi har kunnat för att fåned kostnaderna, och ligger vi under den linjalsom tidigare nämndes.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:759 om denuteblivna exporten av JAS-planAnf. 49 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vad deekonomiska konsekvenserna för de svenskaskattebetalarna blir av misslyckandet med att säljaJAS-plan till Finland.Jag kan enkelt svara att det blir inga ekonomiskakonsekvenser för de svenska skattebetalarna. Ingaexportaffärer kan innan de reellt föreliggerintecknas som underlag för reducering av kostnader, eftersom projektet primärttas fram för det svenska flygvapnet.Det är i stället glädjande att få meddela GudrunSchyman att förhandlingar om framtid nu lett fram till enprincipuppgörelse. Denna indikerar lägretotalkostnader än tidigare för framtill . De ekonomiska konsekvenserna avförhandlingarna torde således innebära något lägrekostnader -- för de svenska skattebetalarna -- vadavser andel av de totalaförsvarskostnaderna, än som tidigare bedömts.Anf. 50 ():Fru talman! Jag skall be att få tackaförsvarsministern för svaret.Dess värre delar jag inte den glädje somförsvarministern nu ger uttryck för och även gavuttryck för till den förre frågeställaren. Jag tyckerinte att det här projektet över huvud taget ärsärskilt roligt. Det är häpnadsväckande attprojektet drivs vidare på det sätt som sker.Jag förstår rent logiskt resonemanget att inte räknamed exporten. Men när vi tidigare i debatten harkritiserat projektet, har det ofta anförts att JASkommer att bli en exportprodukt för , attpengar till projektet skall komma in via exporten --kritiken har framförts , och medutgångpunkt i den säkerhetspolitiska utvecklingsom nu pågår har kritiken blivit än hårdare, vilketrimligen borde leda till att projektet läggs imalpåse -- och att kostnaderna därför inte är såprovocerande. Det är ett argument somförsvarsministern själv har anfört. Jag vet att ÖBhar anfört det argumentet i debatter där jag hardeltagit tillsammans med honom. Det harförespeglats en export både till ocheventuellt till Tyskland.Utgången av dessa diskussioner var ju att det inteblev någon affär med , vilket jag tycker ärförståeligt. Jag skulle inte heller köpa ett plan sominte är färdigt, som nästan inte kan lyfta och somom det lyfter ramlar snabbt ner. När nu denna affärinte har blivit av, blir det väl antagligen inte någonaffär med heller. Det här borde välinnebära att man skall börja fundera i litet andrabanor? Finns det ingen gräns för hur mycket pengarsom skall ges till projektet?Anf. 51 Försvarsminister ():Fru talman! jag har varitförsvarsminister och sysslat med harjag varit noga med att ge klara besked om att någraeventuella exportaffärer under ingaomständigheter får några eventuella exportaffärerräknas in i de offerter som har tagits fram och deförhandlingar som har genomförts för delserie 2.Jag är av en djupt skeptisk natur, och jag vet attsådana affärer inte skall tas för givna förränkontraktet är signerat.Jag kan inte riktigt förstå den svenska debatten omden uteblivna JAS-ordern till . JAS flygerfaktiskt -- och det utomordentligt bra -- med bättreprestanda än beräknat, och det finns i fyraexemplar. F 18, som är ett plan, hartillverkats i över 1 000 exemplar. Planet har sålts tillbl.a. En affär är på gång med . Vifår se vad som skall hända där. Detta torde för varjemilitärt flygintresserad person indikera att det tarett tag innan möjligheter för reella affärer blirsärskilt stora.Kort sagt: Det går inte att bedöma JAS-projektetsframtid på grundval av att det finns fyra plan iluften.Jag tror att eventuella storhetstidpå exportsidan kommer att ligga under 90-taletsandra hälft. Går det att framgångsrikt sälja ett 15 årgammalt plan som F 18, tror jag att demöjligheterna också finns för JAS när flygplanethar tillverkats i ett större antal och finns i operativtbruk.Anf. 52 ():Fru talman! Det går inte att komma ifrån detfaktum, , att har varitförföljt av problem, misslyckanden, förseningaroch fördyringar. Jag vet att inte harvarit med och alltså inte kan hållasansvarig. Men ni moderater har ju stött projektet,och det har varit en mängd komplikationer. Det ärklart att sådant måste påverka en eventuell köparesbedömningar.