prot · GF0981 · 1992-03-20 00:00:00 — Och detta trots attdet finns ett stort antal projekt, redovisade avlänsstyrelsen och länsarbetsnämnden i Malmöhuslän, vilka kan komma i gång omgående.Mot bakgrund av detta vill jag frågakommunikationsministern vilka åtgärder somregeringen ämnar vidta för att förbättrainfrastrukturen i län.1991/92:547 av () till socialministernom barnomsorgen:Ett av regeringens främsta motiv för att införastatsbidrag också till daghem som drivs medvinstsyfte var, att det skulle medverka till att visnabbare når målet full behovstäckning.Nu kommer rapporter om att få vågar satsa påprivata daghem. Skälet är den utbreddaosäkerheten om hur det skall bli med statsbidrageni framtiden samt regeringens stora indragningarfrån kommunerna.Också bland föräldrakooperativen finns en stor oroför framtiden. Risken är stor att föräldrarna intevågar fortsätta verksamheten.I kommun efter kommun genomför nu deborgerliga kommunledningarnanedrustningsprogram, som drabbar barnomsorgeni alla former hårt.Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialministerBengt Westerberg:Kan socialministern redovisa vad regeringen tänkergöra för att vända den utveckling mot färre platseri barnomsorgen och fler barn utan trygg omsorgsom nu hotar?1991/92:548 av () till miljöministernom miljövänligare storstadstrafik:Trafiken är den avgjort största källan tillmiljöförstöring i storstäderna. Luftföroreningarna,bullret och avgaserna skadar såväl människorshälsa som marken och vattnet samt bidrar tillklimatförändringar.Genom en kombination av åtgärder måsteutvecklingen drivas på mot renare bilar och renarebränsle. Den socialdemokratiska regeringenbeslutade om en miljöklassindelning avdieselbränslen samt föreslog miljöklassindelning avfordon, vilket nu genomförts av den borgerligaregeringen. Den socialdemokratiska regeringenbeslutade också om en ändring ivägtrafikkungörelsen så att det blir möjligt attföreskriva att endast sådana tunga dieseldrivnabussar och lastbilar som möter särskilt hårdaavgaskrav skall tillåtas trafikera miljökänsliga delarav stadskärnorna. Detta har först nyligengenomförts av den borgerliga regeringen.Miljöministern har uttalat att han anser atttyngdpunkten i miljöarbetet måste vara att satsa påförebyggande och systemförändrande åtgärder.Vilka ytterligare initiativ avser miljöministern att taför att förändra storstädernas trafiksystem så attinte människor och miljö tar skada?1991/92:549 av () tillmiljöministern om omhändertagande av freon ikasserade kylskåp m.m.:De senaste forskningsrapporterna tyder på att detlivsviktiga atmosfäriska ozonskiktet runt vår jord ärmer hotat och förstört än vad forskarna tidigareantagit. Det har bl.a. resulterat i att denamerikanska regeringsadministrationen skärptkraven på avvecklingen av ozonförstörande ämnensåsom freon och koltetraklorid.Olof har tidigare meddelat att det snabbtskall utredas om kan påskyndaavvecklingen av koltetraklorid för att åtminstoneha samma ambition som EG.Freon är dock ett farligare ämne i sammanhanget.Riksdagen har bestämt att kommunerna senast den1 skall åläggas att ta hand om freonetfrån kasserade kylskåp, frysar etc.Dock finns redan nu teknik att ta till vara freonetpå ett både ekonomiskt och ekologiskt acceptabeltsätt med hjälp av bl.a. mobila system.Kommer regeringen att flytta fram tidpunkten --förslagsvis till -- för närkommunerna skall åläggas att ta hand om freonetfrån kasserade kylskåp, frysar etc.?p5p > 1991/92:550 av () till statsrådetAlf om gatubarnen i Brasilien:För sedan frågade jag biståndsministern vadregeringen avsåg göra med anledning av defruktansvärda morden på gatubarn. Problemetfinns i många länder, men har uppmärksammatssärskilt i på grund av den stundande om miljö och utveckling i deJaneiro. Över hela världen växer protesterna mothur gatubarnen behandlas. I har mer än100 000 människor deltagit i Rädda barnensnamninsamlingsprotest.Biståndsministern svarade i frågedebatten: ''Jagämnar ta upp detta med Unicef-chefen , närhan besöker oss.'' Besöket var då nära förestående,men något resultat av denna diskussion har interedovisats.Tiden fram till är kort. Vi får intelåta denna fråga på nytt förloras i passivitet. Denbrasilianska regeringen måste avkrävas konkrethandling, måste redovisa resultat före konferensen.Om så inte sker bör det svenska deltagandet ikonferensen ifrågasättas. Jag vill därför frågabiståndsministern:Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att bidratill en förbättrad livssituation för gatubarnen iBrasilien?1991/92:551 av () tillkommunikationsministern om infrastrukturen iKalmar län:Regeringen har beslutat omfördelning av för väg- ochjärnvägsinvesteringar. Beslutet innebär entidigareläggning av 38 projekt som skall startaunder perioden --februari 1993.I län kunde vi konstatera att den nyaregeringen inte investerat en enda krona i länetstrafiksystem. års valrörelse utlovadeborgerliga riksdagsledamöter från länet kraftigasatsningar på länets infrastruktur och att ''HelaSverige skall leva''.I såväl regionalpolitiska utredningen (REK-87)samt i olika beslut har sydöstra som ett viktigt område förregionalpolitiska insatser på grund av högarbetslöshet och dålig infrastruktur.När kan län få sin andel av samhälletssatsning för en förbättrad infrastruktur inom väg-och järnvägssystemen?1991/92:552 av () tillkommunikationsministern om tidigareläggning avbeställningar av spårbundna fordon:Behoven av nya tunnelbanevagnar, regionaltåg ochspårvagnar är stora. Industrin är också i stort behovav nya beställningar för att inte behöva säga upp ettmycket stort antal anställda i med högarbetslöshet. Därför börkommunikationsministern ge trafikbolagenmöjlighet att tidigarelägga sina beställningar.Kommer regeringen att medverka till atttrafikbolag och trafikhuvudmän ges möjlighet atttidigarelägga beställningar av spårbundna fordon?1991/92:553 av () tillkommunikationsministern om postens verksamheti Ånge:Inom postverket pågår en utredning om postensframtida organisation. Bland de frågor mandiskuterar är pakethanteringen och den övrigaverksamheten i . I diskussionernaförekommer flera alternativ till lösningar. Om detför Ånges del mest drastiska alternativet genomförsinnebär det att antalet anställda minskar från 175till 12. Det är lätt att inse vilka oerhördakonsekvenser detta skulle få för en liten kommunsom redan drabbats mycket hårt av indragnaarbetstillfällen.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta om postengenomför de föreslagna nerdragningarna i ?1991/92:554 av () tillkommunikationsministern omjärnvägsinvesteringar i Västernorrland:Regeringen presenterade sittinfrastrukturpaket. Av de sompaketet innehåller tillkommer bara ca 50 milj.kr.Västernorrland.Järnvägen mellan och är nu idåligt skick och behöver en ordentlig upprustning.Detta är väl dokumenterat hos ochbanverket. En upprustning av ligger ilinje med en långsiktig och strategiskt viktigsatsning på den s.k. Bothniabanan.Kommer regeringen att anslå medel till enupprustning av järnvägen mellan ochHärnösand och avsätta pengar till enförprojektering av Bothniabanan?1991/92:555 av () tillkommunikationsministern om upprustning avvägarna i Västernorrland:Under vecka 11 presenterade regeringen sitt s.k.infrastrukturpaket. ''Paketet'' innehöll ca 4miljarder kronor. En mycket liten andel av dessapengar kom till godo, trots att länethar ett av sämsta vägnät, och dessutom enmycket hög arbetslöshet. Det är nu nödvändigt attVästernorrland tillförs ytterligare resurser för attsnabbt rusta upp vägnätet.Har regeringen för avsikt att avsätta ytterligaremedel för att rusta upp vägarna i ?1991/92:556 av () tillkommunikationsministern om upprustning avvägnätet i inland:Inlandsvägnätet i belastas hårt avtunga transporter. Länet har en stor skogsindustrioch därför är upprustningsbehovet av länets vägarsärskilt stort i inlandet där tunga timmertransportersliter mycket hårt på vägnätet. Det var därför besvikelse att inte en enda krona i regeringensinfrastrukturpaket kom vägar tillgodo.Har regeringen för avsikt att leva upp till devisen''Hela skall leva'' och göra en satsning påupprustning av vägnätet i inland?p4p > 1991/92:557 av () till civilministernom ungdomarnas bostadssituation:Regeringen har gett signaler till omvärlden om endrastisk sänkning av bostadssubventionerna.Georg som är regeringens bostadsutredarehar förklarat det möjligt att inom bara ett par åravskaffa bostadssubventionssystem.Att avskaffa räntesubventionerna skulle innebäraen kraftig höjning av priserna på detbostadsbestånd som kommer att byggas iframtiden. De som redan har bostad kommerlindrigare undan. Däremot kommer alla de ungasom ännu inte fått in foten på bostadsmarknadenatt bli de stora förlorarna. Många ungdomar har inget val och har definitivt inte under 80-talethaft något val utan blivit hänvisade till delägenheter som blivit lediga. Ofta har det rört sigom nybyggda och dyra lägenheter.Nu är det alltså ungdomar som tvingas ta stöten föratt regeringen skall kunna sänka skatterna. Iblandsägs det från regeringshåll att skattesänkningarkompenserar de ökade boendekostnaderna. Mankan med rätta i så fall undra vilka skatter det ärregeringen planerar att sänka för att det också skallkomma lågavlönade ungdomar tillhanda imotsvarande grad som boendekostnaderna höjs.Min fråga till civilministern blir dock den merallmänt hållna frågan:På vad sätt kommer ungdomars möjlighet att självastyra sin boendesituation att öka närsubventionerna tas bort och alltmer skall betalas viahyresavin?1991/92:558 av () tillarbetsmarknadsministern om nedläggningen avlönsamma industriföretag i Västerbotten:Företagsledningen för () i har föravsikt att lägga ned all verksamhet iRobertsforsanläggningen. Detta kommer att direktberöra 72 anställda och indirekt kommunen och ettantal andra företag.Företagsledningen hävdar, att det vid valet avnedläggningsort endast var avståndet som gjordeatt man valde att lägga ned Robertsforsfabriken.SAPA i Sikeå är bara ett i en rad väl fungerande ochvinstgivande enheter inom ett företag som läggsned i och verksamheten flyttassöderut.Andra företag som fattat samma typ av beslut ärMoDo i och Fläkt i Holmsund.Min fråga till arbetsmarknadsministern är:Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för attförhindra denna utarmning av företag iVästerbotten?p6p > 1991/92:559 av () tillkommunikationsministern om upprustning avvägnätet i Västernorrland:Västernorrland har en besvärligarbetsmarknadssituation. är var fjärdebyggnadsarbetare i länet arbetslös. växerkritiken mot regeringens magra infrastrukturpaket.Det finns också ett mycket stort antal angelägnavägobjekt i länet som kan startas med mycket kortvarsel. Enligt uppgift från i länet kanman med ett extra anslag på 100 milj.kr. med kortvarsel starta vägprojekt för 320 milj.kr.Vilka åtgärder har regeringen för avsikt att vidta föratt åstadkomma en upprustning av vägnätet iVästernorrland?1991/92:560 av () tillkommunikationsministern om iVästernorrland:Västernorrland har en mycket besvärligarbetsmarknadssituation. I arbetet med attutveckla har kommunikationernaen central roll. Ett av de viktigaste objekten försysselsättningen i länet på både kort och på lång siktär en ny bro över . Det är därförmed mycket stor besvikelse vi kunnat konstatera attVedaprojektet inte finns med i detinfrastrukturpaket regeringen nu presenterat.När kommer att beviljas pengar för attgenomföra ?11 § Kammaren åtskildes kl. 11.07.Förhandlingarna leddes av talmannen.Vid protokolletULF /