prot · GF0998 · 1992-04-22 00:00:00 — Men jag anser trots det atti den nya inriktning som biståndet måste få och somdelvis är på gång, måste kvinnans situation i världenlyftas fram ännu mer än tidigare -- och det har vikvinnor sagt här från talarstolen. Det kan jutyckas tjatigt att ständigt dra fram kvinnanssituation i världen. Men det är genom tjat ochpåtryckningar som man får saker och ting atthända. Jag kan faktiskt inte vara tyst om kvinnanssituation i världen, när t.ex. antalet vuxnaanalfabeter var 963 miljoner. En kvinna avtre är analfabet. Bland männen är förhållandet enav fem.Tydligast är könsskillnaden inom analfabetismen iAsien och . Medan antalet manligaanalfabeter sjönk från 247 miljoner 1970 till 233miljoner 1985, ökade antalet kvinnliga analfabeterunder från 390 till 418 miljoner.Analfabetismen orsakar dödsfall. 17 miljoner barn,främst i tredje världen, dör på grund avmödrars analfabetism och bristfälliga kunskaper inäringslära, som t.ex. okunnighet om hur viktigmodersmjölken är.Alfabeteringsprogrammen för kvinnor har givitdem en ökad medvetenhet om sina rättigheter,vilket är nödvändigt om det skall bli någon rättvisai världen.En grundläggande mänsklig rättighet är rätten tillutbildning, som i sin tur är avgörande för att kunnaåtnjuta och utöva andra rättigheter. I det modernasamhället är utbildning det väsentligaste och mestverkningsfulla villkoret för utveckling.Såväl i landsomfattandemassalfabeteringskampanjer som i mer lokalakampanjer har i synnerhet kvinnornas deltagandevarit mycket beroende av omgivningens inställning.En del män är oroade av undervisningen och tillåterinte att deras fruar deltar i den. För attalfabeteringsprogram skall lyckas måste både mänoch kvinnor motiveras. Män måste informeras omalfabeteringens frigörande effekter. Det har visatsig att kvinnor som har alfabetiserats möts medökad respekt i samhället och hemmet. De är bättrerustade att söka jobb och kan därför tjäna mer. Dehar mycket lättare att hjälpa sina barn medskolarbetet. De har större förmåga att drivasmåföretag och själva sköta den bokföring somkrävs.Biståndspolitiken måste få ännu tydligare signalerom att kvinnans situation måste lyftas fram i alltbiståndsgivande. Men för att nå kvinnan måste manockså nå mannen, så att hans attityder ochinställning till kvinnan förändras. Kvinnan måstekomma upp på samma plan som mannen i alla deländer där svenskt bistånd är engagerat. Hon måstebli accepterad som en fullvärdig individ med sammarätt till det vi kallar människovärde.Herr talman! Världen är översvämmad avflyktingar. Miljontals afghanistanska flyktingarlever i . I de afrikanska länderna och iandra delar av världen finns också miljontalsflyktingar.Ett av de mest hårresande exemplen är denbarfotavandring som 15 000 pojkar mellan sex just nu gör mellan och Etiopien.Pojkarna har förlorat föräldrar och hem i kriget ochvandrar från staden i söder på jakt efter ettnytt hem i en hård miljö. Enligt en alldeles för litetuppmärksammad tidningsartikel hade pojkarna ibörjan på april vandrat sedan de gav sig i vägi slutet av februari.Jag anser att i FN med det snaraste bör setill att dessa pojkars situation uppmärksammas ochgörs något åt. Det är inte acceptabelt att de itusental skall driva på vägar och genom djungler isitt sökande efter en fast hemvist. I sammanhangetkan man inte låta bli att undra över vart dessapojkars systrar har tagit vägen. Jag anser också attdet är en uppgift för FN att undersöka ochoffentliggöra.Herr talman! Sammanfattningsvis kan sägas att iårets biståndsbudget har tumskruvarna dragits åtnågot när det gäller landramen för några länder,som visat sig inte uppfylla kravet på demokrati ochmänskliga rättigheter. Det är bra och rätt, även omdet kan möta en del protester. Det är också bra atten ökad andel av biståndet skall gå genom frivilligaorganisationer.Biståndsinsatser får inte ha sin grund i det svenskanäringslivets behov utan skall utgå från dethjälpbehov som finns hos människorna i de ländervi sagt oss vilja hjälpa. Kvinnans situation måstelyftas fram i allt biståndsarbete och kvinnorna blidelaktiga av de konsekvenser begreppet mänskligarättigheter innebär. Vi måste också ständigt i vårtbiståndsarbete ha världens flyktingsituation förvåra blickar, så att vi snabbt kan göra insatser.Herr talman! Jag har inga andra yrkanden änutskottets.Anf. 65 (nyd):Herr talman! Jag ser att går . Jaghar honom med i mitt anförande, så det vore braom han kunde stanna till. Annars fårjag ta det jag hade tänkt säga till honom en annangång.Först en eloge till för henneshärliga sätt att tala. Fler sådana här i salen, tyckerjag!Ny demokrati föreslår att det svenska biståndet ihuvudsak borde bestå av tre olika inriktningar:Utvecklingsbistånd och stöd till våra grannländer.Ett aktivt deltagande och verkande för FN bl.a.som ''världspolis''.Ett effektivt och världsomspännandekatastrofbistånd.Det jag tänkte utveckla här är ett konkret förslagsom vi lagt i form av en motion, U230, om eninternationell katastrof- och biståndsbrigad.Tänk er ett regemente med samlad expertis påområdet bistånd och katastrofhjälp, där devärnpliktiga är sådana killar och tjejer somprioriterar denna sorts utbildning framför dentraditionella militära utbildningen. Här finns ävenden samlade operativa ledningen ochadministrationen inom vad gäller katastrof-och biståndsinsatser.Till sitt förfogande har de all tänkbar utrustning ochförråd som kan behövas för att nå det område ochden terräng dit hjälpen är ämnad. Det kanske ärblågula Herkulesplan, helikoptrar, jeepar,bandvagnar, snöskotrar, servicecontainers, mobilafältsjukhus etc.Utöver de direkta hjälpinsatser som en sådankvalificerad brigad -- eller vad man nu skall kalladet -- snabbt kan utföra, kan den också bli en basför utskeppning av överskottsmaterial,jordbruksprodukter m.m.Samordningsmöjligheterna med andrahjälporganisationer är uppenbara. En stor del av despridda hjälpinsatser som görs via diverseorganisationer och anslag kan på detta sättkoncenteras, bli effektivare, snabbt tillgängliga ochprofessionella.Jag vet att det finns projekt, bl.a. inomräddningsverket, som påminner om vårt förslag,och det är mycket möjligt att dessa insatser kanvara en bra grund i en sådan här satsning. Men härhandlar det om rejäla tag.Vad gäller lokaliseringen bör en sådan verksamhetligga vid en flygplats med nära tillgång till järnväg,väg och hamn.De aspiranter som söker sig till denna verksamhetkommer att få lära sig u-landskunskap, geografi,språk, fysisk träning, viss sjukvårdsutbildning,överlevnadsteknik, tekniskt underhåll m.m.Utbildningar som ligger inom SIDA:s ramar,t.ex. kan integreras i denna nyaverksamhet. Även andra uppföljningsstudier ochutvärderingar skall ha sin bas på brigaden. Det blirett operativt SIDA.För att utnyttja biståndsbrigaden även i ett ickeoperativt läge och därmed få ned kostnaden kanden offerera sina tjänster till närliggandekommuner, exempelvis brand- och räddningstjänstvid olyckor, ambulansflygningar och fordonsservicesamt diverse tjänster på den flygplats som skulle blibrigadens bas.Några ord om finansieringen för det hela. Anslagenbör tas ur den befintliga biståndsbudgetens anslagtill SIDA med underrubrikerna Katastrofer,Återuppbyggnad, Bistånd genom folkrörelser ochorganisationer, Särskilda miljöinsatser ochprogram, Rekrytering och utbildning och Vissalandprogramskostnader, alltså en rad olikadelmoment, dvs. den del av C2-anslaget som inteingår i landprogramsramen. Dessutom utnyttjasC5-anslaget.Sedan finns det en rad olika fungerandemindre organisationer och myndigheter som kundeintegreras i brigaden. Även för delar avvärnpliktsmyndigheten kan det bli en avlastning.Till sist kanske man skall lägga till att inom områdetkatastrofbistånd finns förutom snabba proviant-och medicinsändningar även projekt av litet merteknisk karaktär.Jag har själv, som jag sagt tidigare här i kammaren,deltagit i ett antal biståndsprojekt, av vilka två harvarit riktiga katastrofprojekt. Det ena var när endamm hade rasat i norra och dränkt enhel by. Vi hade på oss innan nästaregnperiod kom att reparera skadan. Med landetsegna resurser hade det kanske tagit . Ett annatprojekt var Kafue Gorge i , ett kraftverksom hade brunnit, vilket gjorde att tillstörre delen var utan el under sex månader.Denna typ av projekt är en bra och vettig del avbiståndet. Jag kan ge och även fler exempel på bra bistånd. Jaghåller med om att debatten kunde innehålla merpositiva tongångar och beklagar om Ny demokratisinställning enbart verkat negativ.En utmaning som vi alla kan ta till oss och somkunde öka anslaget till biståndet, är att hjälpa tillatt få fart på och därmed öka vår BNI. Detär ett ganska bra sätt.Men är det faktiskt inte biståndets storlek ikronor som är det viktiga, utan det är vad somuträttas för pengarna. Det är detta som Nydemokrati försöker fightas för, att vi skall göra merför samma eller till en början mindre pengar. Detär vad det handlar om. Sedan får ni tro vad ni vill.Herr talman! Vi hade tre yrkanden i vår motion. Deavstyrktes i ett nafs, utan att utskottet ens tittadenärmare på förslaget. Det är också en form avnegativ inställning. Det är tråkigt, tycker jag. Ettsådant här förslag är värt ett bättre öde, och skamden som ger sig.Alf sade här tidigare att han var i FN ijanuari. Jag var där och träffade JanEliasson i och lyssnade till hansspännande planer på området katastrofbistånd.Alf sade också att det är dags att se övervår katastrofverksamhet här hemma. Det var precisdetta vi ville i vår motion, att utreda det totalakatastrofåtagandet, som bedrivs genomräddningsverket, SIDA, Swederelief, som jag harfunnit det svårt att hitta -- jag vet inte var det finnsnågonstans --, vissa frivilligorganisationer m.m.,och se om man kunde finna en operativsamordnande funktion.Jag tillsätter härmed en enmansutredning för attvidareutveckla förslaget. Den som vill ärvälkommen att vara med. Särskilt spännande voredet att ha och sombollplank.Se möjligheterna och utmaningen i att kunna göraeffektiva och välbehövliga insatser för människor inöd och fattigdom!Jag yrkar bifall till motion U230, yrkandena 1 och3, vid moment 63.Anf. 66 ():Herr talman! Det var ju intressant att vi hastigt ochlustigt fick tillsatt världens störstaenmansutredning. Det var minst tre personer i den.Herr talman! Så här sent i debatten vill jagkoncentrera mig på ett speciellt avsnitt, ett avsnittsom har engagerat mig väldigt mycket, och uttryckamin uppskattning för det positiva mottagandeförslaget fick av biståndsministern. Det gälleranslaget till förarbete för ett WHO-universitet iMalmö.Bakgrunden till den motion som har tillstyrkts avutskottet är nog så allvarlig. av all medicinsk-teknisk utrustning i står stilla på grundav bristande underhåll. Man har kompetens för attanvända modern teknik, men man har intekompetens att underhålla den, och det har varit ettav de största hälsoproblemen i u-länderna.WHO har uppmärksammat det härproblemet i form av olika konferenser, men manhar inte kommit längre än till en teknikerskola somhar upprättats i Nicosia.För sex år sedan blev både jag och ,som är sjukvårdskommunalråd i ,uppmärksammade på problemet, för både Malmöstad och fick in ett antal förfrågningarom medicinsk-teknisk utbildning från olika u-länder.Det gjorde att vi tog upp en diskussion med WHOi för att se vad man kunde göra åt dennafråga. I WHO ansåg man att det som behövdes intevar en enklare teknikerutbildning utan enkvalificerad utbildning gällande sjukvårdensunderhållsplanering, management ochteknikutvärdering. Det ledde tillöverläggningar mellan WHO:s dåvarandegeneralsekreterare ochutrikesminister . De utföll positivtvad gäller UD. Men på SIDA var man negativ.Konflikten var helt enkelt följande.WHO vill ha en skola av detta slag och menar attden skall vara knuten till ett välrenommeratuniversitet i ett i-land, så att WHO skall kunnagarantera kvaliteten i utbildningen. På SIDAdäremot kan man inte tänka sig att pengarna intesänds till ett u-land. Den konflikten blevförlamande för de fortsatta diskussionerna.WHO har arbetat vidare. WHO har presenterat etts.k. position paper, och man har i Englandutarbetat ett curriculum för en skola av detta slag.Det rör sig om en kvalificerad Masters-utbildningpå 18 månader som innefattar 6 månadersavhandlingsarbete som görs i hemlandet. Destudenter som tas in skall vid ankomsten ha enkvalificerad basutbildning, och det är regeringarnasom skall ansöka om plats på skolan. Efterutbildningen skall eleverna anvisas arbete påriksnivå eller regional nivå i hemländerna. Manräknar med att ta in 100 elever om året.En sådan här skola är naturligtvis attraktiv förmånga. Bland de orter som har anmält sitt intresseför förläggningen av skolan är ,och . hävdar mandock, i varje fall i våra kontakter med WHO, attMalmö har ett försteg. Man har så godaerfarenheter från FN:s sida av det nuvarande , som är lokaliserat till Malmö.Malmö har lovat att stå för lokalfrågan, ochfinansieringen är tänkt att bli multinationellabidrag och kursavgifter. Från WHO:s sida har sagtsatt /94 skulle kunna bli den förstaintagningsperioden och att frågan kan komma uppvid vårsessionen i generalförsamlingen nästa år.Vi är inte där . Vi är inte nära ett beslut om ensådan här skola i . Men det är positivt kan ta upp dessa diskussioner efter det beslutsom sannolikt kommer att fattas här om någontimme.Ett universitet av detta slag i ger mångafördelar. Den främsta är naturligtvis attförutsättningar uppstår för en väsentligt merkvalificerad sjukvård i , med alla defolkhälsofördelar det innebär. Det är det viktigaste.jag tror att det är svårt att åstadkomma så mycketgott för så litet pengar, som vi gör genom att gedenna typ av kvalificerad utbildning.Sedan finns det andra fördelar. Det är inte fel attsvenska medicinsk-tekniska produkter blir demman övar sig på och att man får nära kontakter medsvensk industri under denna utbildning. Dethandlar här om utbildning av tunga beslutsfattare.Kontakterna mellan oss och dem kommer att bli avvärde framöver. Det kompetenstillskott som vi fårmed professorer och de inflygande gästprofessorersom en sådan här skola för med sig kan ha betydelseför den svenska medicinsk-tekniska forskningen.Herr talman! Att nu medel ställs till regeringensförfogande för arbetet med skolan ger oss chansenatt åstadkomma en av de allra viktigaste insatser föru-länderna som över huvud taget är tänkbara. Detär inte fråga om regionalpolitik här. Sju professorerlöser inga arbetslöshetsproblem i . Mendet hjälper WHO med ett av nyckelproblemen, ochdet kan ge ytterligare en WHO-institution.Vi har bara två. Det är faktiskt inte mycket förett land som ger så stora bidrag till FN som vi gör.Herr talman! Jag behöver inte yrka bifall till och min motion. Det har ett enigt utskottredan gjort.Anf. 67 ():Herr talman! Dagens biståndsdebatt har varit lång,och många viktiga saker har lyfts fram. Jag tänkerinte gå till grunden och tala om biståndspolitikensom helhet. Jag tänker ta upp två saker som jagtycker har fattats i debatten, om jag nu inte harmissat något inlägg.Den första fråga jag vill ta upp gäller att bistånd ärutveckling och möjligheter för människor attsjälvständigt leva och utveckla sina länder. Men detär också frånvaro av krig. Där kommer rollsom deltagare i FN och fredsbevarande styrkor in.Jag och mitt parti har blivit oroade av signaler somförsvarsminister harkommit med. Han har gått ut och talat om att FN-styrkorna är för dyrbara och att inte skulleha råd att vara med och finansiera dem vidare. Jagtror att det finns olika förhållanden där mandefinitivt kan diskutera om det är meningsfullt medde insatser som har gjorts och om FN borde satsaannorlunda. Jag skall senare ta upp några konkretaexempel på sådana insatser.Jag tycker att det vore viktigt att man frånregeringens sida gjorde en markering. Frånvaronav inlägg på den punkten tyder på att regeringensom helhet inte står bakom . Man kan definitivt diskutera att ändrainriktningen på dessa försvarsinsatser. Men att igrunden ifrågasätta att skulle vara med ochfinansiera FN:s fredsbevarande styrkor anser jagvara att dra helt fel slutsats. Låt oss hoppas att detär ett enskilt utfall från exempel: FN har utarbetat en fredsplan förVästsahara som saboteras av . FN:sfredsbevarande styrkor har inte ens fått fram sinutrustning och kan inte fungera. Det skulle hahållits val, men hela tidtabellen har förskjutits. Nuser det ut som om de anslagna medlen för attfinansiera planen skulle ta slut. Man kan undravems felet är i det fallet. Det måste rimligen varaMarockos. Man kan också fråga sig hur FN kantillåta att sätta sig övervärldsorganisationen. Förklaringen kan vara detstöd som kung får från franska regeringen,och man fruktar konsekvenser om kungen skullestörtas. Det är risk för att folket i fårrösta om sin framtid men inte det marockanskafolket.I Cambodja har FN:s fredsresurser använts för attlåta delar av den gamla Pot-regimen få stöd ochstora resurser till skydd -- skydd mot det egna folketi Cambodja. Det är en mycket dyr FN-operation.Man kan undra om det inte finns andra sätt attstödja folket i Cambodja.I finns en fredsbevarande styrka somskickades dit för att övervaka de israeliskatruppernas tillbakadragande, men de fastnade isödra . 1982 var det dags igen för israeliskinvasion. Varför tillåts att sabotera för FN?På finns också en fredsbevarande styrka.Nu har FN skickat en observatörsstyrka också tillEl , som skall bevaka de mänskligarättigheterna. Detta är en huvudpunkt ifredsavtalet mellan regeringen ochbefrielserörelsen som slöts . Mendet kommer mycket oroande rapporter frånFMLN om att fredsavtalet hotas. Frågan är ocksåom regeringen har makt att hålladödsskvadronerna i schack. Skall detta bliytterligare ett fall av permanent fredsbevarande?Detta är olika exempel som vi kan ta upp där detfinns anledning till . Men är det vettigt attSverige går ifrån ett fredsåtagande och ettfredsövervakande inom FN:s regi? Det är frågorsom hör samman med internationellauppdrag.Den andra frågan som saknas i denna debatt gällerhandikappbiståndet. Vi har här fått höra, och detframgår av själva betänkandet, att regeringen gören stor satsning på stödet till kvinnor och barn,något som vi från oppositionen självfallet ställer ossbakom. har just berörtkvinnornas situation. Men det jag undrar är: Varkommer handikappbiståndet in? Jag beklagarliksom tidigare talare att har avvikitfrån kammaren. Jag trodde att detta var en frågasom låg nära om hjärtat.Vi vet att av det bilaterala biståndet gårtill handikappade och att det på det internationellaplanet inom det multilaterala biståndet inte ärmycket högre siffror, trots att antalet handikappadei världen långt överstiger . Det finns välutarbetade projekt och intresse från enskildaorganisationer, och det borde också finnas dettafrån SIDA och FN-organ. Det är bara att se till attstyra pengarna så att projekten mer får deninriktningen.Jag vill därför skicka med dessa två frågor. Det vorelämpligt om regeringen tittade mer på de delarna.Anf. 68 HANS ():Herr talman! har berört någrafrågor som inte har kommit med i den här debattentidigare. Jag skall beröra en annan fråga som inteheller har ägnats nämnvärd uppmärksamhet, trotsatt den enligt min mening är viktig. Också jagbeklagar att inte är här i kammarenliksom att de flesta av utrikesutskottets ledamöterär frånvarande. De som sitter kvar här kan sträckapå sig.Det finns enligt FN:s flyktingkomissarie,UNHCR, 17 miljoner människor som lever somflyktingar. Lika stort antal är på flykt inom sinaegna länders gränser. Till detta kommer 2,3miljoner flyktingar under mandatet för för palestinaflyktingar,UNRWA.Detta betyder en mycket snabb ökning av antaletflyktingar under UNHCR:s och UNRWA:s mandatfrån , då antalet flyktingarberäknades till 8,5 miljoner. Det finns mycket somtyder på att antalet flyktingar kan komma attminska vid de stora konflikthärdarna i ,, södra , ochMellanöstern. Men det beror på om påbörjade ellerträffade fredliga uppgörelser kan bli framgångsrikaoch varaktiga. Å andra sidan finns nyakonfliktområden och inbördesstrider i länder somskapar nya stora flyktingströmmar.En förutsättning för att skall varaframgångsrikt i solidariteten med världensflyktingar och kunna ställa stora krav på andraländer med lågt flyktingmottagande är att vårt landföregår med gott exempel i vår egen flyktingpolitik.Detta har tidigare vid upprepadetillfällen uttalat, dock inte . Dess värreär det alltför få länder som ger bidrag, och i andrafall ger man alltför litet.En aktiv fredspolitik, freds- och konfliktlösningoch internationella fredsbevarande styrkor hör tillde mest verksamma medlen för att motverka flyktoch immigration. Jag instämmer därmed i det EvaZetterberg sade om regeringens försvarsminister,som gjort egenartat negativa uttalanden ombehovet av ökade medel för FN:s fredsbevarandeinsatser.I dagens stora konflikthärdar, där fredsavtalträffats, står UNHCR och andra organ inför detstora och resurskrävande problemet att biståflyktingarna med frivillig återvandring tillhemländerna. Frågan om bistånd till återvandringär ett underskattat problem runt om i världen, trotsatt det som regel är den bästa lösningen förflyktingarna.Om man betänker hur stora problemen är, är detanmärkningsvärt att UNHCR och UNRWA har såsmå budgetar. UNHCR har fått 878 miljoner dollarresp. Detsvenska bidraget till UNRWA /91 till 130 milj.kr., vilket ärca av UNRWA:s budget. Utöver bidraget tilldessa två organ bidrar till flyktinginsatergenom WFP.UNHCR, som för sedan genomgick en svårpersonell och organisatorisk kris, har starktförbättrat sin verksamhet under de senaste åren.Men det finns alltjämnt stora problem med attrekrytera personal liksom med att genomföra ochfölja upp vissa verksamheter och projekt. För attförbättra rekrytering och vidareutbildning bordeSverige kunna göra en speciell insats genom attmedverka till ett internationellt utbildningscenter,förslagsvis vid , där utbildning förbiståndsarbetare sker . Jagundrar vad anser om en sådan idé,även om den inte nu finns på dagordningen fördagens debatt.I en reservation om bidrag till UNHCR konstaterarvi socialdemokrater att behovet av flyktingbiståndär mycket stort och har ökat. Exempelvis har denfruktansvärda situationen på hornförvärrats kraftigt även om regimen i nyligenhävt det förbud mot matflygningar som blevlivshotande för tusentals flyktingar.Situationen för kurderna är fortsatt mycket svårgenom återkommande turkiska bombningar samtblockad och terroraktioner från Bagdadregimen.Utökade insatser krävs fortfarande i de storakonflikthärdarna. Vi socialdemokrater anser motdenna bakgrund att bidrag till UNHCRbör ökas med 40 milj.kr. till sammanlagt 255milj.kr.UNRWA spelar en stor och viktig roll förpalestinierna, vilket inte minst är av stor betydelsenu under pågående förhandlingsprocess. Genomsin integritet och självständighet i förhållande tillockupationsmakten är UNRWA omistligt.Den kommer att behövas ävenefter ett fredsavtal. Bevakningen och stödinsatserför mänskliga rättigheter behöver kraftigt utökas.De israeliska bosättningarna på ochGaza har ökat mycket kraftigt under senaste tiden.I dag uttalade premiärminister mycketprovokativt att det inte är fråga om att skalllämna de ockuperade områdena. De utgör en delav . Detta rör sig sålunda om något som ärännu mer allvarligt än en långvarig ockupation,nämligen en annektering. Det finns all anledningatt rikta en skarp protest mot detta utmanandeuttalande under pågående förhandlingsprocess.Vad anser om detta Shamirsuttalande?Antalet dödade palestinier uppgår till mer är 1 000personer sedan intifadan började i december 1987.Även israeler har genom terrordåd åsamkats dödoch stora skador. Förstörelse av palestinskainvånares egendom, kollektiva bestraffningar ochdeportationer i strid med folkrätten förekommer istor omfattning i de ockuperade områdena.Sedan intifadan började har ca 75 000 palestinierarresterats av politiska skäl. Antaletfrihetsberövade med politisk bakgrund kan i dagberäknas till ca 15 000.Enligt rapporter från olika MR-organisationer,bl.a.