prot · GF0993 · 1992-04-07 00:00:00 — Det är inte det endaföretaget i sitt slag, utan det finns även andra.Det är positivt att vi är överens beträffande fråganom hur man skall kunna äga den här typen avverksamhet och att den inte behöver drivas i statligregi. Det är bra om det är företag, oftastaktiebolag, som svarar för ägandet. Om ett företagav det här slaget agerar på ett sådant sätt att det intefår förtroende inom sitt verksamhetsområde,kommer företaget precis som alla andra företag attdrabbas av en negativ utvecklingstrend. bättra sig, eller också kommer företagetatt bli så billigt att någon går in och köper upp helaeller delar av det. Därmed ändras situationen. Jagtror att marknaden är ganska stark också på dettaområde när staten inte är inblandad i ägarrollen.Det hade varit annorlunda om staten hade ageratsom ägare tillsammans med någon part eller om dethade rört sig om en kombination avmyndighetsutövning och försäljning av tjänster,men så förhåller det sig inte i det här fallet.Anf. 99 ():Herr talman! De här kontrollerna utförs påuppdrag av miljö- och hälsoskyddsförvaltningen iGöteborg. Därvid fullgör man rent praktiskt ochfaktiskt en myndighetsuppgift, eftersom det åliggerjust miljö- och hälsoskyddsförvaltningen att se tillatt kontrollerna utförs.Det klart att det finns en marknad. Enligt vad jaghörde har ett företag redan dragitkonsekvensen av den obehagskänsla man har.Detta företag har slutat att ta in sina produkter viaGöteborg, och man tar i stället in dem viaHelsingborg. Detta borde i första hand oroa minakolleger inom kommunledningen i Göteborg.Oavsett om en verksamhet sker direkt ellerindirekt -- eller om det rör sig ommyndighetsutövning -- är det inte bra om denifrågasätts genom att folk känner obehag inför attdet finns ett partsintresse i denna verksamhet.Anf. 100 jordbruksminister ():Herr talman! Jag kan förstå synpunkten att det inteär bra att känna obehag inför någonting som manbefarar är ett partsintresse. tror jag, attom man har bestämda föreskrifter om hurverksamheten skall utövas -- och det finns tillsynbeträffande verksamheten --, vore det ganskaallvarligt om staten gick in och föreskrev vem somskall äga ett privat företag. Om den saken tror jagfaktiskt att och jag kan varaöverens.Anf. 101 ():Herr talman! Vi är, herr statsråd, utan tvivelöverens om den saken. När kraven på vadlaboratoriet skall göra formellt uppfylls, är det intedär som felen begås. Ägandet som sådant gör att enmotpart på en marknad får när det gäller att säljaprodukterna möjlighet till inblick i vadkonkurrenterna gör, och det är det som inte är brai sammanhanget. Det hade utan tvivel varit bättreom laboratoriet hade ägts av någon annan. Jag fårhoppas att det inte finns skäl för importörerna attmisstänka att inte allt går rätt till.Anf. 102 jordbruksminister ():Herr talman! Jag noterar att ingen i det härsammanhanget har påstått att det finns misstankarom att det inte går rätt till. Det rör sig om en känslaav obehag på grund av ägarförhållandena. Riskenär ju den att denna känsla av obehag kan uppstå närsom helst. I ett senare skede skulle man möjligenkunna misstänka att den enda chansen att klara avobehaget vore att staten övertog verksamheten.Men det är inte regeringens uppfattning att detta ärnödvändigt.Anf. 103 ():Herr talman! Det har i alla fall lett till att den förrelaboratoriechefen slutat. Han anser sig inte kunnaarbeta vid laboratoriet, eftersom det är svårt attupprätthålla en strikt gräns mellan å ena sidan detsom laboratoriet gör i största allmänhet och när detarbetar för sina ägare och å andra sidan närlaboratoriet har funktionen att arbeta för miljö- ochhälsoskyddsförvaltningens räkning. Jag menar attvi här trots allt har att göra med ''hustru'',och det tycker jag inte är bra.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1991/92:Bo7--Bo9 till bostadsutskottet20 § Meddelande om information frånregeringen, m.m.Anf. 104 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Vid kammarens sammanträde torsdagen den 9april lämnar statsrådet om den svenska Europapolitiken.Den muntliga frågestund som enligt planen förkammarsammanträden skulle äga rum torsdagenden utgår. Nästa muntligafrågestund anordnas kl.14.30.Jag vill också erinra om att frågor till skall lämnas in tillkammarkansliet kl.13.30.21 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:146 Bemyndigande att avskaffa vissasanktioner mot , m.m.1991/92:162 Ändring i tulltaxelagen (1987:1068)m.m.1991/92:166 Ändring i tullagen och om vissaskattefrågorKulturutskottets betänkanden1991/92:KrU18 Allmän kulturverksamhet m.m.1991/92:KrU19 Ersättningar och bidrag tillkonstnärer1991/92:KrU21 Bibliotek, bildkonst,konsthantverk m.m.1991/92:KrU22 betänkanden1991/92:BoU15 Vissa frågor om hyreslagstiftningenm.m.1991/92:BoU16 Vissa anslag tillbostadsförsörjningen22 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 6 april1991/92:174 av () tillkulturministern om väntetiderna för asylsökande:De asylsökande som överklagat invandrarverketsbeslut får vänta orimligt länge innan deras ärendeslutligt avgörs. Detta förhållande är tyvärr ingen nyföreteelse. Alla invandrarministrar har kämpatmed detta problem. Men antalet överklagadeärenden har aldrig varit större än . Och det finnsrisk för att situationen ytterligare kommer attförvärras under den närmaste tiden.Den aktuella situationen beror på flera orsaker. Fördet första har tillströmningen av asylsökande underde varit mycket stor. För det andra haruppenbarligen invandrarverket bl.a. tack vare dennya organisationen kunnat påskynda behandlingenav ärendena i första instans. För det tredje synesdet brådstörtade införandet av den nyautlänningsnämnden som regeringen gjorde ha skapat stora övergångsproblem.Resultatet har blivit att enligt uppgift finns nu enärendebalans hos på mer än9 000 ärenden, vilka berör uppskattningsvis 15 000personer. De flesta av dessa vistas nu iförläggningar.Behandlingen av ärenden i den nyautlänningsnämnden har gått trögt. har endast ca 600 ärenden avgjorts.Det innebär att ärendebalansen torde ha fortsatt attöka.I sammanhanget bör noteras att regeringensövergångsbestämmelse innebär att de som sökt asylföre skall få stanna på grund av långvistelsetid om inga särskilda skäl talar emot. En stordel av de av avverkadeärendena tillhör denna kategori. Inte mindre än 279ärenden har bifallits på den grunden. Bara 36ärenden har bifallits på grund av flyktingskäl ellerhumanitära skäl. Ärenden som avgjorts på grundav lång vistelsetid är i allmänhet att betrakta somlätta och kräver normalt ingen längrehandläggning. I den takt som vistelsetiden intelängre blir tillämplig som kriterium för att erhållauppehållstillstånd, kan man därför räkna med atthandläggningstiden kommer att förlängas.Vidare är det bekant att ett stort antal medjugoslaviskt medborgarskap har sökt asyl. Dessahar i avvaktan på att läget i det gamla Jugoslavienskall klarna, inte behandlats av invandrarverket.När dessa avgörs av invandrarverket kan manförutse en anhopning av ärenden hosutlänningsnämnden.Alla dessa förhållanden sammantagna kanbedömas leda till kraftigt förlängda väntetider förasylsökanden. I landets förläggningar finns nu ca33 000 personer som väntar på besked omuppehållstillstånd. Deras situation blir allt svårare.Regeringens aviserade löfte om att ge rätt tilltillfälliga arbetstillstånd torde inte, bl.a. med tankepå de växande arbetslöshetsköerna, innebäranågon förbättring för dessa människor.Mot denna bakgrund ber jag att till kulturministerBirgit få ställa följande frågor:Vilka omedelbara åtgärder är regeringen bereddatt vidta för att komma till rätta med de långaväntetiderna för asylsökande?Är regeringen beredd att lägga större vikt som grund för uppehållstillstånd förasylsökande?1991/92:175 av () tillkommunikationsministern om omförhandling avden s.k. Dennisuppgörelsen:Den s.k. mellan den dåvaranderegeringen och vissa partier i länslandsting innebär omfattande satsningar dels påkollektivtrafik och dels på nya trafikleder iStockholms län. Det är ett uttryck för insikten attradikala åtgärder är nödvändiga för att råda bot påStockholmsregionens trafikproblem.Det råder ett brett politiskt stöd för en kraftfullutbyggnad av kollektivtrafiken i länet. Vissapartier, inte minst , kräver meromfattande utbyggnad än vad som ligger iDennispaketet.Däremot är vissa av trafikledsplanerna mycketkontroversiella. Det gäller i första hand Österledenoch Västerleden. Bägge dessa projekt står i konfliktmed starka och berättigade miljöintressen. Detfinns därför anledning att räkna med att de blirallvarligt fördröjda om de alls blir av.Det vore dock olyckligt om oenigheten bakomvägsatsningarna ledde till att också de angelägnainvesteringarna i kollektivtrafiken sköts påframtiden. Det är tvärtom i rådandekonjunkturläge viktigt att påskynda dessa såmycket som möjligt. Det vore ett bra sätt att mötaregionens svåra sysselsättningsproblem.Kostnaderna blir sannolikt också lägre omutbyggnaden kan ske under lågkonjunktur.Det vore därför angeläget att dela Dennispaketetoch genomföra investeringarna i kollektivtrafikenmed förtur. Mycket tyder dessutom på att enordentlig förbättring av kollektivtrafiken kan hejdabiltrafikens utveckling på ett sådant sätt att dekontroversiella vägprojekten helt kan utgå. Deresurser som i så fall frigörs bör då kunna användasför fortsatta förbättringar inom kollektivtrafiken.Med hänvisning till det anförda hemställer jag omatt få ställa följande fråga tillkommunikationsministern:Är kommunikationsministern beredd att medverkatill en skyndsam omförhandling av den s.k.Dennisuppgörelsen så attkollektivtrafiksatsningarna kan genomföras medförtur medan framför allt Österleden ochVästerleden tills vidare får anstå?23 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 4 april1991/92:651 av Bo Finnkvist (s) tillnäringsministern om avsiktsförklaringen vid köpetav Tooling:I samband med att österrikiska stålföretaget köpte Tooling lade man fram enavsiktsförklaring.Två branschkunniga svenskar sattes in i styrelsen,dessa har ersatts av två jurister. De fackligarepresentanterna har avgått i protest mot dessaåtgärder.Denna åtgärd tillsammans med den uppenbaraoviljan att leva upp till utfästelser inom andraområden i samband med köpet är raka motsatsentill vad som utlovades i övertagandet av företaget.Affären måste tas upp på nytt till behandling mellanregeringarna i och Österrike.Den österrikiska industriministern var inblandad idiskussioner vid övertagandet och ställde på detviset också upp bakom avsiktsförklaringarna och delöften som gavs om ersättningssysselsättning m.m.Sysselsättningssituationen i är, redan meddagens varsel på 350, katastrofal.Med anledning av ovanstående vill jag fråganäringsministern följande:Har näringsministern för avsikt att ta en ny kontaktmed den österrikiska regeringen i frågan?den 6 april1991/92:652 av () tillutrikesministern om en internationell fredsstyrkatill Sydafrika:De sydafrikanska myndigheterna har demonstreratsin oförmåga och ovilja att förhindra våld i desvarta förstäderna. Det finns tvärtom starka teckensom tyder på att myndigheterna uppmuntratvåldet. använder regeringen de Klerkvåldet som förevändning att bromsademokratiseringsprocessen. ANC-ledarenMandela har vädjat om en internationellfredsstyrka för att åstadkomma den lag och ordningsom de sydafrikanska myndigheterna inteupprätthåller.Är utrikseministern beredd att stödja Mandelasförslag om en internationell fredsstyrka tillSydafrika, lämpligen i FN:s regi?24 § Kammaren åtskildes kl. 16.13.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 8§ anf. 18 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.