prot · GG098 · 1992-10-16 00:00:00 — Ett annat område där vi sommedborgare förlorar många tusenlappar per personom beloppet slås ut på hela befolkningen är dentilltagande ekonomiska brottsligheten i vårt land.Det finns uppgifter som talar om att många tiotalsmiljarder kommer i orätta händer genomdenna typ av brottslighet. Detta är enligt mittförmenande helt oacceptabelt, men företeelsen fårsällan någon framskjuten plats i samhällsdebatten,trots att det på detta område finns en mycket storsamhällsekonomisk vinst att hämta.Av de ca 20 000 konkurserna anses det att75 % kan ha ekonomisk brottslighet sombakomvarande grundorsak. Polisens knapparesurser och därmed också oförmåga att tillräckligtsnabbt verkställa utredningar i alla anmäldakonkursärenden gör att konkursförvaltare mångagånger tvekar inför eller avstår från att göraanmälan.Med tanke på ekobrottens utveckling ochekopolisens resurser kan det ifrågasättas omekopoliser skall syssla med annat än vad de ärutbildade och anställda för. Förstärkningar tillbevakning vid fotbollsmatcher och andraordningsuppgifter borde nog åstadkommas påannat sätt.Snarare är det väl så att det torde vara omöjligt atteffektivt bekämpa den ekonomiska brottslighetenutan att tillföra ökade resurser. T.ex. behöverspaningsresurserna förstärkas avsevärt. Enligtkristdemokratisk mening måste ocksåkompetensen hos både åklagarväsendet och polisenradikalt förbättras. Den tilltagande ekonomiskabrottsligheten måste mötas med samma högaekonomiska och juridiska kompetens som den oftasjälv står för.Herr talman! Egentligen borde utökningen avresurser för ekobrottsbekämpning vara politisktokontroversiellt, eftersom en sådan förstärkning ärsamhällsekonomiskt försvarbar. Allt utöver enekonomisk utväxling av ett till ett är ju en förtjänstför samhället. Det borde ligga inom möjlighetensram att genom rimlig ökning avbekämpningsinsatsen göra en samhällsekonomiskvinst på åtminstone flera miljarder , en inteföraktlig summa i dessa besparingstider. Till dettakommer naturligtvis den mycket viktiga aspektenatt ökade insatser har en preventiv inverkan ochminskar den ekonomiska brottsligheten, vilketgivetvis är den primära uppgiften.Ett sammanförande av all den kompetens sombehövs för bättre bekämpning av den ekonomiskabrottsligheten är önskvärt. Om detta sedan skergenom inrättande av en speciell myndighet, genomen utökning av ekoroteln eller på annat sätt bördiskuteras och prövas på lämpligt sätt.Såvitt jag förstår pågår på regeringskanslietbearbetning av en utförd utredning om denekonomiska brottsligheten. Det är med förväntanoch tillförsikt vi inom kds ser fram emot vad somkommer att föreslås från Justitiedepartementetmed anledning av utredningen. Man skulle ocksåkunna tänka sig en parlamentarisk uppföljning avutredningen.Herr talman! Jag tänker nu utveckla några andrasynpunkter med anledning av den ekonomiskabrottslighetens tilltagande.De flesta grova brottslingar har inte blivit grovabrottslingar på en gång, utan de har så att sägabörjat i liten skala. Det är därför mycket viktigt attsamhället ger mycket klara signaler redan tidigt i enmänniskas brottskarriär, så att det förhoppningsvisinte blir någon sådan karriär över huvud taget.I kds har vi med tillfredsställelse noterat attjustitieministern har samma inställning som visjälva när det gäller snatteri och butiksstölder.Sådan verksamhet får inte försiggå opåtalad.Utövarna måste fås att inse att inte ens småbrottlönar sig, annars blir den här typen av stölder lättinkörsporten till grövre brottslighet.Enligt kristdemokratisk uppfattning är det intetillräckligt att så att säga jaga brottslingar. Det ärkanske ännu viktigare att tidigt hos de ungainpränta etiska regler och moral i levnadssätt.Skolan har i det sammanhanget naturligtvis encentral uppgift att ge barn och ungdomar godavärderingar, värderingar som gör att brott ter sigsom något helt främmande. Den kristnavärderingsgrunden är för oss i västvärlden den mestnaturliga att framhålla som idealbild.Anf. 54 () replik:Herr talman! Jag delar uppfattningatt det är olyckligt att vi inte har rubriceringar påanförandena så att vi kan få till stånd en debatt. Detär på ett sätt ganska meningslöst att komma tillkammaren och sedan inte kunna debattera pågrund av sådana misstag.Kjell Eldensjö säger att den kristna etiken skullevara en naturlig grund för västerlandet. Det ärriktigt om man ser det historiskt, men vill lever junu i ett samhälle där det har hänt oerhört mycketunder . Vi har haft omfattandefolkomflyttningar, och som en följd av det harsamhället i sin helhet blivit pluralistiskt. Då är detganska rimligt att man har en mer vid syn på vilkenetik vi skall praktisera, något som man snarareskulle kunna likna vid en humanistisk etik. Inomden humanistiska etiken skall naturligtvis denkristna etiken ha sin plats.Jag tycker emellertid att det är fel att bortse från attdet finns människor som har andra uppfattningarom samhället och relationen människor emellan.Naturligtvis måste etiken ändå grunda sig pådemokrati och en humanistisk syn. Det är givet.Jag talade i mitt anförande egentligen inte omproduktionen, utan jag påpekade att kds-ledarenhar sagt att produktionsförmågan inte skallbestämma det mänskliga värdet. Det är enuppfattning som jag delar, men jag tycker attpolitiken nu går i riktning mot att vi skall sättavärde på människorna efter vad de kan skapa. Detär en mycket, mycket farlig utveckling som ligger iförlängningen av det, där också egoismen kan få sittutrymme. Jag tycker därför att vi skall varauppmärksamma på detta.Anf. 55 () replik:Herr talman! Vi skall naturligtvis inte värdesättamänniskorna efter vad de lyckas åstadkommaproduktionsmässigt. Varje människa är ju unik ochhar ett eget värde, och hennes liv är lika mycketvärt som varje annan människas liv.Vi har en tradition i vårt land och lagar somär byggda på de kristna värderingarna. Jag tyckerdärför att vi bör värna om denna tradition. Sedankommer det också in olika kulturer och olikareligioner i vårt land. Vi har ju religionsfrihet iSverige, och det skall vi också ha.Anf. 56 () replik:Herr talman! Jag uppfattar kds budskap som vill utesluta andra värderingar när vi formardet gemensamma samhälle som vi faktiskt skall levai här i . Det är en farlig utveckling, och denkan leda till konfrontation på grund av att andramänniskor känner sig utestängda därför att derasvärderingar anses vara fel. Vi skall därför varaväldigt försiktiga. Det är också som jag ser det endel av en etik, en del av kärleksetiken, attvi skall vara väldigt varsamma och akta oss för attstämpla andra uppfattningar som felaktiga när vitalar om etik.Om man går ut så hårt som kds gör nu i den etiskadebatten måste man också visa att man kan levaupp till vad man säger, och jag tycker faktiskt attdet i det sammanhanget finns mycket övrigt attönska från den borgerliga regeringens sida.Anf. 57 () replik:Herr talman! Jag håller naturligtvis med om att manmåste vara aktsam i de här sammanhangen, menjag vill återigen påpeka att man måsteskilja mellan religion och vilken etik man bygger ettsamhälle på. Jag menar ändå att den tradition avkristen etik som vi har här i västerlandet är den somvi också fortsättningsvis skall bygga vårt samhällepå.Anf. 58 (nyd)replik:Herr talman! Den uppräkning jag gjorde i mittanförande var inte i någon prioriterad ordning,utan det var en redovisning av en del förslag somNy demokrati kommer att försöka få förståelse förpå ett seriöst sätt i det fortsatta riksdagsarbetet.Beträffande ekonomisk brottslighet tog Nydemokrati initiativ till att ett socialdemokratisktförslag om finanspolis genomfördes i ,och vad jag minns sade man från kds håll ingentingom detta, vare sig i utskottet eller här i kammaren.Denna finanspolis kommer att ta hand om vissekonomisk brottslighet, dvs. grovabankbedrägerier och tvättning av pengar åtkomnagenom brott. Det är litet paradoxalt att kds sägeratt man i mycket hög grad stödjer bekämpningen avekonomisk brottslighet när man inte är benägen attstödja förslag som innebär nytänkande. Man sadefrån borgerligt håll att man avvaktade en utredningsom pågick i departementet, men jag kunderedogöra för att man t.o.m. eventuellt kunde tjänain de pengar som det skulle innebära att tillsätta ensådan finanspolis. Kds var ganska tyst i dendebatten.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag tycker att jag har gett ganskaklara signaler om var vi står när det gällerbekämpningen av den ekonomiska brottsligheten.Det är alldeles riktigt att det pågår en utredning idepartementet. Vi ville avvakta vad denna komfram till. Jag hoppas verkligen att utredningenkommer fram till förslag, annars kommer vi attåterkomma i den här frågan. Det är vår avsikt.Anf. 60 (nyd):Herr talman! är detett år sedan jag stod här och talade omrättssäkerheten, som jag anser är en avgrundstenarna för att en demokrati över huvudtaget skall fungera.Nu har alltså gått. Och vad har vi sett? Jo,ännu värre rättsövergrepp. Jag kan använda helataletiden till upprepningar. Men det är ju totaltmeningslöst. Jag känner att det är nästan totaltmeningslöst att över huvud taget stå här och tala.Men skam den som ger sig!Bl.a. sade jag så här i början av mitt anförande förett år sedan:''Men, tyvärr, är en byråkratisk diktatur,där lag och rätt har satts ur spel. Det är vad denvanliga människan tycker och tänker om . Tyvärr har även utländsk massmedia börjatanvända detta begrepp. Vi i måste börjavakna till. ''I min enfald trodde jag att vi skulle vakna till. Meninte gör vi det. Vi kör på i samma spår, och vieliminerar t.o.m. . Den behövs ju intelängre. Det har jag också sagt en gång tidigare.Jag skall upprepa litet mera:''Bristerna i rättssystemet kännetecknas av nitiskt,formalistiskt fögderi och förmynderi mot de små,ensamma och svaga i samhället. Det gränsar iblandtill rena, rama trakasserierna och det har dessutomgjort oärlighet och förljugenhet till dygd ocheliminerat personligt ansvar. ''Jag tycker att jag träffade ganska rätt när jag sadedetta . Var har vi då nyckeln till detsom hänt i under de senaste 20--30 åren?Här talar man väldigt mycket om den enda vägen,den tredje vägen, återvändsgränden och allt vad detnu är. Jag vill påstå att nyckeln finns i SverigesRikes Lag. Det är en bok på 3 000 sidor. Jag skallläsa upp litet ur denna bok. Det är nästan så att jagkänner mig som en präst. Det är ju lika klent medbesökare i båda sammanhangen. I alla fall står detså här i 1 kap., 1 §, regeringsformen, som är en avSveriges fyra grundlagar:''All offentlig makt i utgår från folket. ''I 1 kap., 2 § står det:''Den offentliga makten skall utövas med respektför alla människors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet. ''Jag måste också citera ur 2 kap., 1 §:''Varje medborgare är gentemot det allmännatillförsäkrad1. yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bildeller på annat sätt meddela upplysningar samtuttrycka tankar, åsikter och känslor. ''Det är vad jag tänker göra. Jag påstår följande.Antingen är det fel på lagboken, eller också är detfel på domstolsväsendet. Eller, hemska tanke, kandet vara fel på oss här i kammaren? Det kanske ärdet mest troliga. Det här är alltså helt fantastiskt.Det är ju vi som har skapat denna lagbok. Jag villge ytterligare ett exempel på vad vi har skapat. Detgäller en ypperlig generalklausul -- Lidbommare,eller vad det nu kallas.På s. 444 finns handelsbalkens avtalslag -- och denkan kanske användas när det gällerfallskärmsavtalen för bankgubbarna i Nordbankent.ex., som rusar i väg med miljoner genom sinaavtalsvillkor. Lyssna nu väldigt noga, så skall ni fåhöra på ''''. Hur en domare kan döma efterdetta kan man undra över?I 36 §, avtalslagen, står följande:''Avtalsvillkor får jämkas eller lämnas utanavseende, om villkoret är oskäligt med hänsyn tillavtalets innehåll, omständigheterna vid avtaletstillkomst, senare inträffade förhållanden ochomständigheterna i övrigt. Har villkoret sådanbetydelse för avtalet att det icke skäligen kankrävas att detta i övrigt skall gälla med oförändratinnehåll, får avtalet jämkas även i annat hänseendeeller i sin helhet lämnas utan avseende. ''Vilken femetta! Vi kan alltså göra vad vi vill meddenna lag. Det är ju inga problem. Det är bara attverka, att sätta i gång. Men det gör man inte, utandenna bok är ett skyddsnät för oss i ochför alla myndigheter. Men den vanliga lillamänniskan, henne eller honom, bryr vi oss inte om.Jag tycker faktiskt att det är ganska bedrövligt.Jag har en liten utmaning tillkonstitutionsutskottets medlemmar. skallde behandla en motion. Vi får väl se om det då finnslitet kurage i den besättningen. har jag lämnaten text till ledamöter. Jagskall läsa upp den här, så finns den på flera ställen:Med anledning av ert granskande av motion1991/92:K517 vill jag försäkerhets skull medsända ytterligare litet materialsom påvisar den absoluta nödvändigheten av atttillsätta en . I och för sigskulle det inte behövas mera material, ty jag vet attett flertal av er ledamöter av KU redan fått enpersonlig framställning om två av fallen. Erakommentarer har varit samstämmiga, nämligen:Detta kan inte ha skett i Sverige.Lycka till ! Sedan får vi se om detfinns litet kurage i denna kammare.Anf. 61 (nyd):Herr talman! Rubriken på mitt anförande lyder:Det är dags att införa fri radio i Sverige.I går blev lagrådsremissen för den nya privatalokalradion offentlig, och i början av novemberkommer propositionen till . Om denaccepteras av kommer vi att ha treradiolagar -- nämligen radiolagen, närradiolagenoch den nya privata lokalradiolagen.Vi i Ny demokrati begriper inte varför det skall varatre radiolagar. Varför kan inte ha enradiolag, som omfattar stora och småradiostationer, i stället för en lagstiftning som ärdifferentierad efter vem som sänder -- alltså om detär staten, en förening eller en fysisk person? Närdet nu finns en majoritet i för att införareklam i närradion finns det ännu mindre skäl äntidigare att behålla en differentierad lagstiftning.Det är nyttigt tankeväckande att dra parallellerbeträffande tidningarnas och etermediernas villkor.Politikerna förlorade inflytandet över tidningarnavid 1800-talets mitt. När så radion kom startade en ny kamp. Den kampen är ännuinte avslutad. Här står Ny demokrati för principenom full yttrandefrihet för medborgarna. Därföranser vi -- på fullaste allvar -- att politikerna ochstaten inte skall blanda sig i medierna.Lek med tanken att vi utifrån politikers gängse synpå radio och TV skulle starta det nyatidningsmediet. Då skulle vi stifta en lag för statligaPost- och , en lag för privatatidningar och en lag för föreningsblad. De privatatidningarna skulle få betala en ''saftig''koncessionsavgift till staten förutom hyran förtryckpressen. Men den statliga tidningen skullebekostas genom en avgift som togs ut avmedborgarna för innehavet av postlåda. Folk frånden statliga kontrollmyndigheten i skulle gårunt och kontrollera i portuppgångarna om detfanns postlåda. , när koncessionstidengått ut, skulle tidningsägaren inte vara säker på attfå fortsätta att ge ut sin tidning.Tidningslagarna skulle också reglera hur mångaprocent nationella och lokala artiklar som skullefinnas i tidningen liksom hur stor andel av tidningensom fick vara reklam och på vilka sidor det fickfinnas reklam. Lagarna skulle också reglera vemsom fick äga tidningarna.Om vi i denna kammare tycker att det är så här viskall tänka i yttrandefrihetsfrågor som rörmedierna, skall vi naturligtvis hälsa den nya lagenom privat lokalradio med acklamation.I stället för att ha detta lappverk med tre lagar anserNy demokrati att det nu är hög tid att ta etthelhetsgrepp och åstadkomma en generelltverkande radiolagstiftning. Vi är inte ensamma omatt ha denna åsikt. Den delas nämligen av ingenmindre än lagrådet, som i samband medturerna kring TV 4-lagstiftningen sade att ''hela dennuvarande etermedialagstiftningen står i strid medregeringsformen 2 kap §§ 12 och 13''. Ny demokratihävdar också, jämte många andra, att den står istrid med artiklar 10, 13 och14 samt med artiklar 19 och 30.Herr talman! I har vi lyssnat på radio i 70år. Vi är är utbildade och upplysta medborgare, ochvi tilltros att läsa fria tidningar. är det att viockså tilltros att vrida på radioapparaternasfrekvensvalsknappar och lyssna på fri radio. Vi villha en ny radiolag där alla aktörer jämställs, därradiosändning betraktas som enkommunikationsfråga och där politikerna ställsutanför.Anf. 62 (nyd):Herr talman! Som siste talare skall jag fatta migkort.Jag och mitt parti är djupt oroade av utvecklingeninom SAS/Linjeflyg-koncernen.När Ny demokrati utan protester gick med på ensammanslagning av var det medtanke på att behövde ett stortkonkurrenskraftigt flygbolag, när nueventuellt skulle gå med i EG. Vi kommer att fåmer konkurrens från Lufthansa, ochandra stora flygbolag.Vi gick inte med på att SAS köpte Linjeflyg.Linjeflyg var ett flygbolag med likviditetsproblem.Som en marknadsanpassad politiker hade jag dånaturligtvis hellre låtit Linjeflyg gå i konkurs, föratt sedan köpa det billigt. Men, som sagt, det varmed tanke på att behövde ett starktflygbolag i konkurrens med europeiska flygbolagsom vi inte protesterade mot en fusion av de bådabolagen.Det har uppdagats att SAS-piloterna och en delandra ser sig som köpare av Linjeflyg. SAS-piloterna har fel i detta. Jag skulle förmoda attflertalet av kammarens ledamöter, i alla fall de somär här, ser det hela som en fusion, precis som jaggör.Eftersom jag som en av folkets representanter serdet på detta sätt, borde piloterna från båda bolagenbehandlas lika vid en eventuell rationalisering avdet gemensamma bolaget. har emellertid SAS-piloterna lyckats att få det till att SAS-piloterna ärA-laget och att Linjeflygs piloter är B-laget. Dettaär enligt mitt sätt att se helt absurt.Stämningen inom bolagen är nu så upprörd att dethar blivit ett säkerhetsproblem, tycker jag. Detfinns ett antal yrkeskategorier som inte borde få bliupprörda av yttre detaljer alltför ofta. Det är bl.a.hjärtkirurger och piloter.Jag tar nu tillfället i akt och låter meddela attriksdagen är fullt medveten om den säkerhetsrisksom denna konflikt utgör på flygningarna i Sverigeoch utrikes. Jag kommer personligen att undersökaorsakerna till incidenter inom SAS/Linjeflyg underden , eller till desspersonalproblemen är lösta.Skulle jag finna att någon incident har inträffat pågrund av bråkande och oroade piloter, kommer jagatt påpeka företagsledningarnas ansvar för etthändelseförlopp som åtminstone inte jag ställer migbakom.Till sist vill jag säga, herr talman, att jag hoppas attledningarna för SAS, Linjeflyg, fackförbund m.fl.tar sitt ansvar i denna fråga och ser till att allapiloter behandlas lika i denna företagsfusion.Den allmänpolitiska debatten var härmed avslutad.5 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:69 Ombildning av föreningsbanker1992/93:91 Vissa ekonomiska frågor som gällerinlandsbananSkrivelse1992/93:20 redogörelse för de statligaföretagenRedogörelse1992/93:RR1 revisorersverksamhetsberättelse för /926 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 14 oktober1992/93:10 av () till statsrådetAlf om biståndet till Vietnam:Vietnamn har målmedvetetgenomfört en utveckling från en centraliseradekonomi mot ''reglerad marknadsekonomi''.Vietnam har även antagit en ny konstitution. Denär inte lika revolutionerande, men den gerförutsättningar för demokratisering och politiskpluralism.Denna kursändring av det ekonomiska systemetoch detta embryo till förändringar i det politiskasystemet behöver dock internationellt stöd för attbli framgångsrika.Vietnamn är medlem i ochInternationella valutafonden, men man fårfortfarande inga lån på grund av att Vietnamsansökningar blockeras av USA.Den amerikanska embargopolitiken utgörförmodligen det största hotet mot den nu påbörjadeomorienteringen av landets ekonomiska politik.Minskat bistånd äventyrar på samma sätt Vietnamsmöjligheter att genomföra den nya ekonomiskapolitiken. Det är med förvåning man i Vietnamkonstaterat att nu sänker sitt bistånd i ettför landet avgörande skede.Biståndsministern har besökt ochpå plats kunnat bilda sig en uppfattning om denpågående ekonomiska omorienteringen och detbehov av internationellt stöd som landet alltjämthar.Jag vill därför fråga biståndsministern:Är biståndsministern nu beredd genom fortsattsvenskt bistånd att offensivt stödja Vietnamspolitiska och ekonomiska omvandling?På vilket sätt agerar den för attnormalisera relationer till Världsbankenoch ?1992/93:11 av () tillarbetsmarknadsministern omarbetsmarknadssituationen på Gotland:På står av arbetskraften utanför denordinarie arbetskraften. Byggarbetslösheten blirenligt beräkningar 25--30 %om inget görs. tillhör förlorarnai omläggningen av skatteutjämningssystemet ochkommer att minska antalet anställda med ca 500personer.Mot bakgrund av denna situation vill jag ställaföljande frågor.1. Är regeringen beredd att snabbt och i positivanda pröva förslaget från omatt göra till stödområde?2. Är regeringen beredd att medverka till en snabbstart av uppförandet av en ny högskolebyggnad iVisby?3. Har regeringen andra planer för att förbättraarbetsmarknadssituationen på ?1992/93:12 av () till statsrådetReidunn om principen vid tillsättning avtjänster:Vid tillsättandet av en sekreterarbefattning i enstatlig utredning har regeringen vägrat utnämnaden mest meriterade bland de sökande, tillika denende kompetente bland dessa.Motiveringen har varit att den sökande haft en ickenärmare definierad anknytning till vissorganisation, nämligen väcker den principiella frågan, huruvida deskäl som regeringen angivit för sitt beslut ärförenliga med grundlagen och i överensstämmelsemed god förvaltningspraxis.Enligt regeringsformens 11 kap. 9 § andra stycketskall vid tillsättning av statlig tjänst, avseende fästasenbart vid sakliga grunder, såsom förtjänst ochskicklighet.Regeringens -- något luddiga -- skäl synes gå ut påatt den påstådda anknytningen till RFSL skulleutgöra jävsgrund eller eljest vara olämplig medhänsyn till RFSL:s intresse av utredningsresultatetoch organisationens ställning som sannolikremissinstans.Mot detta, minst sagt, egendomliga resonemangkan man åtminstone resa fyra invändningar:1. Tjänsten i fråga är en kanslistjänst. Den ärunderställd utredningens ordförande ochledamöter. Tjänsteinnehavaren är inte ledamot ochdeltar alltså inte i beslut. Jäv kan således inteföreligga.2. Den sökande tillhör inte den krets inom RFSLsom vid ett remissförfarande beslutar omremissyttrandets utformning. Han har själv inteuppgett att han är medlem i organisationen.Regeringen har heller inte lett i bevis att så skullevara fallet. Regeringen eller annan myndighet harför övrigt inte rätt att efterforska om någon ärmedlem i en enskild organisation.3. De enda tänkbara grunderna för regeringensställningstagande är såledesa) att den sökande ställt sin sakkunskap till RFSL:sförfogande i några fall,b) att den sökande är öppet homosexuell.Ingen av dessa omständigheter utgör emellertid ettkonstitutionellt giltigt skäl. Homosexualitet är isammanhanget lika litet en relevant omständighetsom heterosexualitet.4. Följderna av att tillämpa sådana beslutsgrundersom regeringen har gjort, skulle bli att en mängdtjänstemän i statlig verksamhet borde skiljas frånsina uppdrag. En utredning om arbetsrätt skulleinte kunna ha en sekreterare som tillhör en fackligorganisation. En utredning om kyrkligaförhållanden skulle inte kunna anställa en ateist, enprästvigd eller en medlem i en frikyrkoförsamling.En utredning om ekonomiska föreningar skulle intekunna anställa en medlem i . En aldrig såkompetent sekreterare skulle också kunnauteslutas på grundval av att vederbörande har enviss åsikt i de frågor utredningen skall behandla.Det är uppenbart att regeringen har tillämpatbedömningar som inte har stöd i regeringsformen.Regeringens förfarande har dessutom medfört attutredningen avsevärt försenats.Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följandefrågor till statsrådet . På vilka grunder skulle kontakter med RFSLsätta en sökandes lämplighet i fråga?2.