prot · GF09124 · 1992-06-02 00:00:00 — ''Det blir så, fru talman, att den särskilde utredaren,för att det skall bli en bra och naturlig balans,kommer att beakta de problem och de risker somden ökade exponeringen utsätter svenskkraftverksindustri för. Därför tycker jag att manegentligen vid det här tillfället borde ha fått upplevaatt socialdemokraterna dragit tillbaka sinreservation, så att vi därefter hade kunnat fattabeslut på grundval av ett totalt enigt betänkande.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på motionen.Anf. 26 ():Fru talman! Vad som står i de stycken som läst upp är alldeles riktigt. Vi harungefär samma ståndpunkt när det gäller de frågorsom rör . Men eftersom Svenskakraftnät bildades bör man ha lugn ochro, och den särskilde utredaren bör få möjlighet attbelysa de olika problem som finns både påkonkurrensområdet och när det gäller vissalagstiftningsfrågor avseende överföring av el.Mot denna bakgrund har vi skrivit vår reservation.Vi menar att det nu inte skall göras någrauttalanden, utan vi vill behålla affärsverksformen.Anf. 27 ():Fru talman! Jag tycker att litet grand ser spöken på ljusa dagen.Om vi rannsakar oss själva finner vi nog att detändå finns mycket små skiljaktigheter. Något klartuttalande om i vilken form skallverka har över huvud taget inte gjorts. Företagetskall kanske arbeta i affärsverksform eller vara ettaktiebolag som är helt ägt av staten. Kanske skalldet vara någon annan form.Låt oss följa anpassningen till den nya marknaden.Det tror jag vore värdefullt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )11 § Ombildning av , m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU32 Ombildning av , m.m.(prop. 1991/92:119).Anf. 28 ():Fru talman! Då vi nu har att behandlanäringsutskottets betänkande rörande ombildningav , bör det noteras att densocialdemokratiska regeringen under slutet av förrariksmötet förelade en proposition, somgenom motioner från övriga partier avvisades.Ärendet avslutades aldrig i riksdagen.Den nu sittande borgerliga regeringen återkalladepropositionen 1991 för att i princip läggafram samma proposition. Detta kan tyckasmärkligt.Fru talman! I propositionen föreslås attStadshypotek ombildas till ett kreditaktiebolag.Ombildningen sker genom attStadshypotekskassan och de 20hypoteksföreningarna fusioneras, varefter rörelsenförs över till ett av kassan helägt aktiebolag.Eftersom det nu framlagda förslaget i stortöverenstämmer med det tidigaresocialdemokratiska förslaget, ansluter vi oss ihuvudsak till propositionen.På en punkt har vi en annan uppfattning änregeringen. Vi anser att redan nu börföreskriva kassan att till staten betala kassans värdeföre fusionen mellan kassan och föreningarna.Detta belopp beräknas till ca 5 miljarder kronor.Statens anspråk på denna förmögenhet kanregleras genom ett skuldebrev till staten på 5miljarder kronor. För denna kredit bör kassanbetala en rimlig ersättning tills skulden är reglerad.Regeringen kan här förhandla med kassan omrimlig ersättning och om hur skulden skallavvecklas.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 1 och bifall till utskottets hemställan iövrigt.Anf. 29 . ():Fru talman! Som sade lade den förraregeringen vid ungefär sedanfram en proposition med ett innehåll som varsnarlikt den borgerliga regeringens proposition,vilken nu har resulterat i det här betänkandet. Inågon detalj skiljer det sig. Det gäller det somockså berörde, nämligen vart detöverskott som bildas skall ta vägen.Den proposition som lades fram förra gångenavvisades av . Vi tyckte inte att detfanns några riktigt tunga skäl för ombildningen.Samma uppfattning har också förts fram avremissinstanser, t.ex. av Landsorganisationen.Argumenten går ut på att organisationen skallanpassas till avreglering, internationalisering,något som redan har skett inom kreditmarknaden,och att statens engagemang skall avvecklas.Dessutom säger man att övriga konkurrerandekreditinstitut är aktiebolag. Vi tycker inte att dettaär tunga argument. Vad många säger verkar intehålla: har man en diffus ägarbild har man inte klaratfinanskrisen speciellt bra.Stadshypotek har klarat sig förhållandevis bra. Detkan inte uteslutas att detta har samband med denlitet speciella karaktär när det gäller bådeorganisationsform och marknadsinriktning somStadshypotek har och har haft. Om den föreslagnaändringen genomförs, kommer särarten attförsvinna, och är en heltvanlig bank.Till skillnad från regeringen ochSocialdemokraterna anser jag att det är en fördelom det finns olika företagsformer och om de kankonkurrera på samma marknad.Hypoteksinstituten bedriver sin verkamhet ungefärsom sparbankerna har gjort tidigare, utan krav påextern avkastning, och på samma sätt somkonsumentkooperationen bedriver sin verksamhet.Vänsterpartiet har tidigare i många sammanhanguttalat sin uppskattning av denna verksamhetstyp,Även frågan om kapitaltäckningen tas upp. Dettaär ett problem i den nuvarandeorganisationsformen. I propositionen berörs enmöjlighet som regeringen men inte vänsterpartietavvisar, nämligen att staten kan betala in delar avden utställda garantin. Detta är inte något som ärfrämmande för . Att ställa garantieroch eventuellt betala in dem är ju inte någontingsom längre är främmande för regeringen heller.Man kan se på engagemangen beträffande Förstasparbanken och Nordbanken.Eftersom regeringen inte har anfört några vägandeargument avvisar vi förslaget till ombildning, ochdå jag inte var närvarande när ärendetslutbehandlades och justerades i näringsutskottet,får jag här i kammaren yrka bifall till motion1991/92:N55, vilket innebär avslag på utskottetshemställan.Anf. 30 ():Fru talman! är ett av mestvälkända och utnyttjade kreditinstitut. De trehypoteksorganisationerna ,och Skeppshypotek har gamla anoroch deras historia återspeglar olikanäringsverksamheters finansieringsproblem ochkreditbehov.Landshypotek bildades i syfteatt förse jordbruket med långfristigt kapital till fastränta. och början av 1900-talettillkom med uppgift att tillhandahållalångfristiga primärlån till fastigheter i städer för atttillgodose behovet av bostäder i de då snabbtväxande tätorterna. är avnågot senare datum. Den bildades för attmöta kravet på ett speciellt finansieringsinstitut förrederinäringen.I dag står vi inför en modernisering avStadshypotek, därför att ändrade förutsättningarkräver detta. Det är inte så länge sedan vi inäringsutskottet behandlade frågan om nyakapitaltäckningsregler för banker och andrafinansinstitut. Dessa regler berör även hypoteken.Därefter -- från -- gällerenhetliga kapitaltäckningsregler för banker,finansbolag, fondkommissionsbolag,kreditaktiebolag och hypoteksinstitut.Kapitalkravet har fastställts på en internationelltaccepterad lägsta nivå. Därmed harkapitaltäckningskravet höjts från för låntill kontors-, affärs- och jordbruksfastigheter. Förbostadsfastigheter har kapitalkravet höjts till 4 %.Det innebär att de statligagarantiförbindelserna inte får beaktas vidberäkning av kapitalbasen, utan endast inbetaltkapital. Den garanti som staten ställt förstadshypotekskassan, och som för närvarandeuppgår till , får således interäknas in i kapitalbasen.Eftersom stadshypoteksorganisationen saknarnågon egentlig ägare, så finns det ingen som kan gedet kapitaltillskott som behövs.Det problemet skulle möjligen kunna lösas genomatt staten betalar in den utställda garantin. Men ensådan lösning är otänkbar, eftersom den äroförenlig med ställningstagandet att statensåtagande bör avvecklas. Det måste alltså öppnas enannan möjlighet att tillföra baskapital omStadshypotek skall kunna fortsätta sin verksamhetoch expandera.Om institutet ombildas till aktiebolag öppnas denriskkapitalmarknad som andra, konkurrerandekreditinstitut redan nu har tillgång till.Kapitalbasen kan då förstärkas genom nyemissionav aktier. Detta talar med styrka för attStadshypotek ombildas till aktiebolag.Socialdemokraternas förslag att staten skall plockaav -- konfiskera -- fem miljarder från Stadshypoteki samband med bolagiseringen är oacceptabelt urvår och regeringens synpunkt. Att motivera medtidigare gynnsamma skatteregler håller inte. Medden hänvisningen skulle många enskilda fall kunnabehandlas likadant. I ännu fler fall skulle mankunna kvittera ut stora belopp från staten för varit missgynnad av tidigare skattelagar.Detta argument är inte bärande. Jag yrkar därföravslag på reservationen och motionsamt bifall till betänkandet.Anf. 31 () replik:Fru talman! Uttryck som konfiskering är ganskavårdslösa att använda i det här sammanhanget ikammaren. Lagrådet har studerat ,som i princip saknar ägare, och konstaterat att detinte finns någon klar ägarbild -- varken föreningareller staten. Skeppshypotek och hardäremot en klarare ägarbild.Staten har genom gynnsamma regler när det gällerskatter och kredit tagit betalt för sina krediter. Manhar bidragit ordentligt till att bygga upp denförmögenhetsmassa som finns i Stadshypotek.Det finns 6,6 miljarder i kassan och ungefär 7miljarder ute i föreningarna. Förmögenhetenuppgår således till över tolv miljarder. Man får dåanse det vara rimligt att staten kan göra anspråk påen del av den här förmögenhetsmassan. Det tyckervi sker lämpligast genom ett skuldebrev. Det finnsingenting i lagrådets beskrivning som skulle sättastopp för ett sådant förfaringssätt.Jag yrkar än en gång bifall till den reservation somhar undertecknats av socialdemokraterna.Anf. 32 () replik:Fru talman! Med det socialdemokratiska förslagetvill ni att staten skall plocka åt sig dessa femmiljarder. Vi hävdar att det inte finns någontingsom säger att det här är statens pengar. Som jagsade i mitt tidigare inlägg kan man inte hänvisa tillatt man har varit gynnad av tidigare skatteregler.Man kan hänvisa till många andra organisationer,företag och myndigheter som har varit missgynnadei andra sammanhang och där det i så fall skullekunna få motsatt verkan. Jag tycker att det är enicke bärande anledning att plocka in dessa pengartill staten. Jag förstår mycket välSocialdemokraterna, som i dagens läge har sett dethär som en bra utväg för att kunna finansiera andrasaker i sitt budgetförslag. Därför vill man ta indessa fem miljarder. Vi anser fortfarande att detinte är rätt.Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag vill än en gång påtala förutskottsmajoritetens företrädare att det handlar ommycket gynnsamma skatteregler och attStadshypotek har fått nästintill rena subventionergenom sina kreditgarantier hos staten. Om man harsubventionerat någonting är det väl rimligt att detinte är konfiskering om man tar igen det i ett sådanthär läge.Utskottsmajoritetens företrädare borde också viljakomma åt de fem miljarderna. Mot bakgrund avrörigheten, den tappade känslan för svenskekonomi och det budgetunderskott vi har i borde dessa fem miljarder faktiskt vara myckettilltalande.Anf. 34 () replik:Fru talman! Det är väl ändå mycket, LeifMarklund, som har varit och ärsubventionerat av staten. Inte kan man åberopasådana regler för att lägga vantarna på femmiljarder när det i ett ombildningsskede finnsmöjlighet till det. Det är ett bekvämt sätt förSocialdemokraterna att ta in fem miljarder. Men vianser inte att man skall göra det. Det är inte rätt,och staten har inte större äganderätt till dessapengar än någon annan.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 35 (nyd):Fru talman! Vi i Ny demokrati biträder utskottetsmajoritet i betänkandet om ochombildningen av . Jag finner detemellertid angeläget att framföra någrakommentarer med anledning av en senkommenskrivelse från . Det gäller vad somsägs i propositionen, p. 3, där lag ominkomstskatteregler med anledning av vissaomstruktureringar inom den finansiella sektornm.m. behandlas.De ogynnsamma skatteregler som Stadshypoteksyftar på återfinns i 3 § i den föreslagna lagen omomstruktureringer inom den finansiella sektorn.Innebörden är att den nya bolaget, , till skillnad från andra företag inte skall fåräkna hela sitt egenkapital som underlag föravsättning till skatteutjämningsreserv, surv, ochsom underlag för framtida s.k. Annellavdrag. Förall framtid skall enligt lagförslaget av en påvisst sätt beräknad del av bolagets vidombildningen erhållna egenkapital undantas fråndessa underlag.Inskränkningen av surv-underlaget får effektomedelbert. Redan vid den första taxeringen, närtidigare obeskattade reserver skall återföras tillbeskattning, får bolaget göra en mindre surv-avsättning än som normalt skulle gälla och därförbetala mer i skatt. Begränsningen avseendeAnnellavdraget torde däremot ge upphov till enökad skattebelastning först med ett antal årsfördröjning.Jag tycker att det påpekande som härhar gjort är värt att lägga på minnet. Jag vill i denhär debatten gärna fästa kammarens ledamötersoch även regeringens uppmärksamhet på det härförhållandet. Jag utgår ifrån att man när vi harantagit detta betänkande kommer att i ett senareskede föra kompletterande diskussioner justbeträffande det som sägs i propositionens punkt 3om lag om vissa inkomstskatteregler osv.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )12 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU35 Uppskov med behandlingen av vissaärenden.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )13 § Lagervärdering, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU30 Lagervärdering, m.m. (prop.1991/92:86).Anf. 36 ():Herr talman! Man skulle nog kunna säga att detråder ganska stor enighet i riksdag omutformningen av företagsbeskattningen. Det harvarit så ganska länge, åtminstone sedanutredningen om reformerad företagsbeskattninglade fram sitt betänkande , och fram , inkl. tiden för denstora skattereformen.Det finns egentligen inte heller någonting i dettabetänkande från skatteutskottet som jävar dettapåstående. Oppositionen, som väl är mer avteknisk art, accepteras till nästan hundra procent.Det finns också en stor majoritet för att avslå deallra flesta av motionerna, även om det måste sägasatt vi i det här sammanhanget nog har litet skildautgångspunkter för avstyrkandet av en del av dem.Den borgerliga majoriteten avstyrker dem därföratt man vill utreda vidare och förmodligen ocksåkomma tillbaka senare med förslag som påminnerom dem som finns i motionerna. Visocialdemokrater vill avslå motionerna därför att vitycker att deras förslag är felaktiga.Jag skulle t.ex. tro att många borgerliga ledamöterhär i kammaren skulle vilja rösta för motionenom avskaffande av dubbelbeskattningen avaktieutdelningar. Om man tänker tillbaka på vadsom har förevarit, finner man att såväl moderatersom folkpartister ivrigt har förespråket attdubbelbeskattningen av aktieutdelningar skallavskaffas. Vi socialdemokrater säger nej till detta,eftersom vi tycker att dubbelbeskattningen skallvara kvar, inte minst mot bakgrund av den mycketförmånliga företagsbeskattning som gäller iSverige.Vi socialdemokrater har reserverat oss till förmånför två motioner. Den ena motionen är enpartimotion med som första namnoch handlar om beskattningen av enskildaföretagare. Där har vi velat peka på två problemsom kan uppstå när skallta ställning till den proposition som är underutarbetande och som grundar sig på utredningenom neutral företagsbeskattning. Vi tycker att detfinns två problem som bör beaktas i dettasammanhang, och vi menar att skall talaom detta för regeringen.För det första tycker vi att man vid beskattningenav enskilda företag skall se till att det blir enneutralitet inte bara i förhållande till andraföretagsformer, utan också i förhållande tillenskilda löntagare. Det är en nog så besvärligbalansgång, och det kan man inte tala omtillräckligt ofta.När man för det andra, som utredningen föreslår,vill sänka skatten med för dennagrupp av företagare, kommer det att uppstå riskerför skatteplanering. Det är något som man bordetänka på när man utformar propositionen.I en annan reservation har vi socialdemokraterkrävt en skärpt kontroll av företagensutlandsförlagda kurser och konferenser. Vi ochväldigt många andra vet att det här är något sommissbrukas. Det är inte konferenser och kurser somman åker till utan någonting helt annat, som skerunder täckmantel av konferens eller kurs. Vi tyckerockså att det är viktigt att sådana verksamheter i såstor utsträckning som möjligt förläggs till Sverige.Det skulle vara bra inte minst för den svenskaturistnäringen. Därför har vi yrkat på etttillkännagivande till regeringen om detta.När nu detta om enigheten omföretagsbeskattningen är sagt, bör man ifullständighetens namn också tala om att det finnsmörka moln vid horisonten. Det verkar som omregeringen faktiskt skulle vilja blåsa till strid ävennär det gäller företagsbeskattningen. Jag tänker påden utredning som skatteministern har tillsattalldeles med uppgift bl.a. att lägga framförslag om att sänka bolagsskattesatsen till 25 %.Jag skulle vilja fråga var logiken i det förslagetfinns. har den borgerliga regeringen sänktkapitalinkomstskatten och förmögenhetsskattenmed hänvisning till förhållandena i EG, trots att vialla vet att det egentligen inte finns någongemensam linje inom EG när det gällerförmögenhetsbeskattningen ochkapitalinkomstbeskattningen. Det är mycket storavariationer inom EG på den punkten. Man harändå hänvisat till förhållandena i EG, för attdärmed kunna motivera väldiga skattesänkningarför kapitalägare och förmögenhetsinnehavare.När det gäller bolagsskatten vet vi att det finns enmycket långt framskriden diskussion i EG medkonkret utarbetade förslag, som innebär att manskall ha en minimiskattesats på . Trots dettakommer alltså regeringen att föreslå attbolagsskattesatsen skall sänkas till . Det ärdärför som jag efterlyser logiken i detta förslag.I utredningens direktiv finns det också en del andraskrämmande propåer. Man föreslår t.ex. attunderskott i näringsverksamhet skall kunna kvittasmot inkomst av tjänst. Det är inget som helst tvivelom att ett genomförande härav kommer -- det vetvi av bitter erfarenhet -- att leda till ökadskatteplanering. Det är också ett slag motskattereformens grundprinciper.Det är egentligen bara att med ett visst vemodkonstatera att på den punkten har blivitöverkört än en gång av den moderata ångvälten.Man är i full färd med att riva upp i stort sett helaskattereformen. Det blir inte särskilt mycket kvar.Herr talman! Det finns dock anledning attåterkomma till detta i senare diskussioner, och jagskall därför inte fördjupa mig mer häri. Jag skallavsluta mitt anförande med att yrka bifall till dereservationer, nr 3 och nr 8, som socialdemokratinhar knutit till betänkandet.Anf. 37 BO G. JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag har hastigt och lustigt fått övertauppgiften att företräda mitt parti här, eftersomPeter Kling tyvärr insjuknade och nuligger på sjukhus. Han kan alltså inte delta idebatten i dag.Jag är av naturliga skäl inte särskilt insatt i dessaärenden, men jag vill ändå ta upp en fråga som jagvet är synnerligen angelägen för gäller möjligheterna till avskrivning vid rån.Som bekant är det enbart banker som harmöjligheten att göra en sådan avskrivning. Det ärmärkligt att om man har blivit utsatt för ett rån, somnaturligtvis har bekräftats vid en utredning, inteskall få göra avdrag för det i sin rörelse.Det är också anmärkningsvärt att det finns en s.k.positiv skrivning i denna fråga i ett betänkande somlades fram . Trots det har regeringeninte återkommit med något förslag i den härriktningen. Det finns en liknande positiv skrivningäven i det betänkande vi behandlar nu.Jag vill yrka bifall till reservation 2 vid mom. 4,reservation 5 vid mom. 9, reservation 6 vid mom.12 och reservation 7 vid mom. 14. Givetvis står viäven bakom övriga reservationer, men vi nöjer ossmed att yrka bifall till dessa.Anf. 38 ():Herr talman! En tidigare talare sade att det råderganska stor enighet i de skattepolitiska frågornavad gäller företagsbeskattningen. Det är riktigt.Det är nästan ett s.k. understatement. Här rådernästan en bedövande enighet.Det är väl egentligen bara vi i Vänstern somavviker. Precis som i visan om Titanic är det baranågon passagerare i tredje klass som trängde siglitet grand. Men vi tycker att man nog bör trängas iden här enigheten och påpeka att det finns skäl attse dessa frågor ur andra aspekter.Då kan någon säga att det är klart att det råder totalenighet med så aparta åsikter som Vänstern har. Devill ju alltid höja skatterna, i all synnerhet förföretagarna. För en vänsterpartist kan väl aldrigföretagsskatten bli nog hög. Den klassiskavänsterparollen är ju att beskatta kapitalet.Jag kan förstå att man har den uppfattningen omVänsterpartiet. Man tycks mena att Vänsterpartietalltid för samma politik, som en slagsallväderskostym. Den passar lika bra i regn som sol,lika bra i högkonjunktur som lågkonjunktur:''Beskatta kapitalet, och kläm åt företagarna!'' Dethär är den gängse bild som sprids om Vänsternsskattepolitik och förhållande till företagarna. Menden är felaktig. Möjligen har den varitlitet riktig, men är den helt felaktig.Vi vet att ekonomin är internationell och att detbehövs ungefär samma avkastning, vinster, iSverige som konkurrenterna i omvärlden vill ha. Vivet att inte kan avvika påtagligt och ha enkraftigt högre företagsbeskattning än i omvärlden.Det skulle leda till problem. Men företag som leveri verkligheten vet att skatten inte är den avgörandefaktorn.Herr talman! En gång studerade jag psykologi. Minpsykologilärare sade att det finns ett problem inompsykologin, nämligen att om något upplevs somverklighet är det också verkligt till sinakonsekvenser. förekommer dettvångsföreställningar.Länge har uppfattningen spritts att är någotav ett -- ursäkta uttrycket, herr talman --skattehelvete för företagare. är det inte så! Menom den uppfattningen sprids under tillräckligt långtid, upplevs den ibland som verklig. Man kan fåuppfattningen att det är bättre att vara företagare iTyskland, eller . Menverkligheten är att företagsbeskattningen inomEG-länderna generellt sett är kraftigare och högreän i . Redan den formella skattesatsen på30 % i tillhör en av världens lägstabeskattningsnivåer.OECD -- som ingen kan beskylla för att vara ettvänstervridet organ utan är tvärtom ett mycketaktat internationellt organ, stött avindustrivärldens regeringar -- har gjort en grundligundersökning som publicerades . AllaOECD-staterna har kartlagts. Man fann då attSverige hade den mest förmånligabolagsbeskattningen.Bengt sade i en intervju i under valrörelsen att har envärldslåg bolagsskatt, men att den kanske ändåmåste sänkas. Hela filosofin i den borgerligapolitiken är att sänka skatterna så att det blirtillväxt. Men det stämmer inte. Tvärtom, tillväxtenkan bromsas. Det här gör att man får politisktgaranterade vinster, som inte är motiverade påmarknaden. Det var så man gjorde meddevalveringspolitiken . Samma metodanvänds nu genom att politiskt trolla fram vinstermed hjälp av skattesänkningar. Men det ger ingenuthållig tillväxt. Tillväxten måste påmarknaden i rättvis konkurrens medkonkurrenterna.Jag nämnde . Vi har ettfinansdepartement, som i många stycken ärhedervärt -- särskilt på tjänstemannasidan. De hargjort en omfattande studie och jämfört svenska ocheuropeiska skatter. Rapporten heter ,och skatterna och gavs ut avfinansdepartementet . Rapporten visar klartatt kapitalinkomstbeskattningen i ärgynnsam. Särskilt gäller det vid maximalamarginalskatter, och det gäller såväl för utdelningsom för räntor. Maximal marginalskatt vidaktieutdelning är i , och denkommer att bli 1993. Genomsnittet iEG är 47--, dvs. Det här gällerbolag och utdelning på aktier, och även efterdubbelbeskattningseffekterna råder detta mycketgynnsamma läge.Jag talar här om att den formella skattesatsen är30 %. En tidigare talare efterlyste logiken i attregeringen funderar på att sänka skattesatsenytterligare. Ja, det finns en logik. Den verkligaskattesatsen är inte . sägs det att allareserveringsmöjligheter skall tas bort och skattensänkas från .