prot · GG0938 · 1992-12-04 00:00:00 — Vi haranvisat de alternativ som vi anser vara bäst förSverige, som vi anser vara bästa vägen för attunderlätta våra ansträngningar att föra ut Sverigeur den ekonomiska krisen och föra in fulltut i det europeiska samarbetet.Den europeiska unionen är icke den enda vägen.Långt ifrån. Det finns många andra vägar. Viarbetar parallellt med , medEuropeiska säkerhetskonferensen och med en radandra europeiska och internationellasamarbetsorgan, liksom vi förstärker det nordiskasamarbetet. Det är inte fråga om ett antingen eller,utan både -- och.Men har inte anvisat någotalternativ till detta. Mina frågor till GudrunSchyman är: Vad är alternativ?Kommer ni att riva upp också om ni,mot förmodan, skulle få möjlighet att påverka denhär situationen? Skulle ni vilja att även det som haråstadkommits i form av ökad frihet och ökatsamarbete mellan och EG skall rivas upp?Vad är ert altenativ, ?Anf. 20 ():Herr talman! Jag tycker inte att det är svårt att visapå vad som är alternativet. Alternativet är ettutvecklat samarbete, men på sådana villkor somgör det möjligt för att fatta egna politiskabeslut, om vi med hänsyn till miljö, hälsa, säkerhetoch regionalpolitik skulle vilja begränsa de s.k. fyrafriheternas företräde. Det är de villkor som vi villha för ett samarbete. Jag kan inte tänka mig att detär en omöjlighet.Det innebär naturligtvis ett fortsatt samarbete medEG och med andra länder och marknader. Ettfortsatt utbyte, ett fortsatt forskningssamarbete ochutbildningssamarbete, att vi fortsätter att delta istandardiseringsprocesserna, att vi utvecklarfrihandel med EG och med andra länder ochmarknader, dvs. Det tycker jag är ettmycket bra alternativ.EES-avtalet har uppenbara demokratiska brister.Det erkänner även . Vid ett nej tillmedlemskapet skulle det gälla att få EES-avtaletskonstruktion till att inte innefatta de uppenbarademokratiska brister som det har . Det handlaralltså om nya förhandlingar.Jag står inte och uttalar mig med tvärsäkerhet omtidtabellen, däremot gör regeringen det. Det jaggör är att referera den politiska debatt som pågår ialla andra länder om just tidtabellen, hur det skallbli, i vilken ordning man skall ta saker och ting ochvilken takt man kan tänka sig är rimlig ochrealistisk. De allra flesta pekar på att den tidtabellsom har gällt från början är realistisk.Då trodde jag att även den svenska regeringenskulle föra en diskussion kring de frågorna.Det pågår en diskussion om ökad öppenhet. Jagtycker att det är bra, . Men denpågår inte riktigt på det sätt som vi kanske tror. Denöppenhet och den förbättrade insyn som man talarom handlar inte så mycket om insyn i de beslutandeorganen, utan om en öppenhet gentemot press ochmassmedia, alltså inte insyn i ministerrådets arbete.En diplomat i Coreper säger så här:Om man öppnar allt, riskerar man att de baraspelar för hopen.Detta sade alltså en diplomat som intervjuades förnågra dagar sedan enligt ett TT-telegram. Allt somär verkligt betydelsefullt kommer att lösas påtelefon, i korridorerna eller hjälpe påtoaletterna. Det lär bli herrtoaletterna, det är jagövertygad om.Danmarksfrågan är visserligen en intern fråga förDanmark i sina relationer med EG, men det är inteen intern fråga när vi i skall se på hur maninom EG tolkar sina egna lagar, när man har engrundlag som säger att länder har vetorätt i dessafrågor och att bara är giltigt omalla säger ja. Det borde vara så att när någon sägernej, är avtalet inte längre giltigt. Vi som ansökandeom medlemskap skulle reagera mot att manbehandlar medlemsländer på det sättet. Det bordevara en fullständig självklarhet.Anf. 21 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa några frågor tillstatsrådet. EG är ju en överstatlig organisation.Som argument brukar det framföras att vi kan varamed i en del andra överstatliga organisationer.Dessa andra organisationer, t.ex. FN och ECE, harbland sina medlemmar länder som inte ärdemokratier. Kan statsrådet tänka sig att --som motståndarna till EG brukar föreslå -- skullelåta sig bindas i överstatliga organisationer avländer som inte är demokratier, att vi t.ex. i etteuropeiskt sammanhang skulle ingå i ettöverstatligt samarbete med länder som, meddiktatorer i ledningen, skulle diktera villkoren försvensk politik? Det är min första fråga.Min andra fråga gäller detta att samarbetet medgrannarna i skulle vara i motsatsställningtill samarbetet med länder och folk globalt. Kanutrikeshandelsministern tala om för mig hur detegentligen ligger till?Min tredje fråga är: Vad är regeringenshandlingsberedskap om det skulle bli ett nej i denschweiziska folkomröstningen om ?Anf. 22 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall på den korta tid som står tillförfogande försöka ge svar på de frågor som ställdestill mig.För det första, alternativ för den händelse att detblir nej i den schweiziska folkomröstningen: Vikommer, , att sätta in alla krafter påatt avtalet skall träda i kraft så snart som möjligtmellan alla de återstående EFTA- och EG-länderna.För det andra frågar om vi kan tänkaoss att delta i organisationer där det träffasöverstatliga beslut som binder oss, även om däringår icke-demokratier. Icke med en så bred ochomfattande verksamhet som t.ex. EG/EU.Däremot deltar vi exempelvis i FN där det finnsförpliktande samarbete exempelvis inom ramen förFN:s säkerhetsråd. Inom begränsad omfattning kanvi alltså tänka oss det.För det tredje om regionalt resp. globaltsamarbete: Jag är glad att tog uppdenna fråga. Den illustrerar ytterligare den tes somjag utvecklade i mitt svar till ,nämligen att de inte på något sätt står i motsättningtill varandra, lika litet som nordiskt samarbete står imotsättning till europeiskt samarbete. Tvärtom harmycket av det som vi har förverkligat på nordiskoch europeisk basis kunnat åstadkommas påvärldsvid basis. I vissa delar har man varitföregångare, i andra delar har man verkat för attundvika klyftor och att hindra att världen uppdelasi olika handelsblock. Det är en stor risk. Därför ärdet så viktigt att GATT-förhandlingarna förs vidareparallellt med regionala samarbetsarrangemang.Det må vara i , , ellerAfrika.Gudrun kom tillbaka till sina tre frågor.Jag är inte säker på att hon tillförde sakennågonting nytt. När det gäller tidtabellenkonstaterar vi igen att det finns många olikamöjligheter. Men vi har lagt fram en handlingsplan,en färdplan, som vi arbetar för. Vi sätter in allaansträngningar för att förverkliga den. Man harställt upp ett mål som man går mot, väl inseende attdetta mål kan komma att behöva revideras i ljusetav omständigheterna. Då finns alternativascenarier, och då tar vi ställning till hur vi skallagera. De olika möjligheter som finns kommerbl.a. att diskuteras av grundlagsberedningen. någonting, , skall man satsapå det.För det fjärde till frågan om . Uttryckerjag mig inte tydligt nog, ? Måstejag varje gång upprepa mig? Det är självklart att vikommer att beakta vad som blir utgången avDanmarks förhandlingar med de andramedlemsländerna i EG.När det gäller närhetsprincipen, öppenheten ochliknande kan resultaten bli, och förhoppningsvisblir, tillämpliga för alla EG:s medlemsländer.Självfallet är tolkningar också tillämpliga för andraländer. Därför säger jag i mitt interpellationssvaratt -- jag upprepar det för att det skall varakristallklart -- vi självfallet kommer att beaktautgången av diskussioner med EG.Slutligen om alternativen: Inte med ett ord gårGudrun in på alternativen, utan hon baratalar om hur mycket man skall skala bort av allt detsom vi strävar efter att åstadkomma eller redan haråstadkommit. Medlemskap i och EU skall vieliminera. skall rivas upp. Sedan harGudrun förhoppningar om att 1972 årsfrihandelsavtal skall vara grunden för vårtsamarbete. En praktiskt taget enig riksdag i Sverigeoch andra västeuropeiska länder har kommit tillslutsatsen att det avtalet är otillräckligt. Det är attta flera steg tillbaka.Visst är det ett alternativ, men tala då om vad somblir konsekvensen av det alternativet. Tro inte attdetta utgör något alternativ för oss. Vi går framinom EG/EU i vårt samarbete, men vi går betydligtlängre än . Vi vill gå vidare isamarbetet på andra europeiska fronter. Vi vill gåvidare i samarbetet globalt. Här är det inte frågaom alternativ, det är fråga om ett både -- och. Jagfrågar än en gång: Vad är ?Jag kan inte uttrycka det bättre än vad Bo Hammaroch har gjort i en artikel i -- de är såvitt jag vet gamla partikamratertill . De säger att ingentingförändras av läpparnas bekännelse tillinternationalism och samarbete. Det är handlingaroch konkret arbete som betyder någonting. Detgäller såväl den globala solidariteten som deteuropeiska samarbetet. Därför måste mankonstatera att valet står mellan att delta i detexisterande europeiska samarbetet EG/EU eller attstå utanför. Någon tredje väg med nya och i allaavseenden bättre samarbetsformer gives icke annatän som verklighetsfrämmande utopier i densvenska EG-debatten.Det är verklighetsfrämmande utopier och enalternativlöshet som präglar i denna fråga. Än en gång: Tala om vadkonsekvensen blir om vi hamnar utanför.Anf. 23 ():Herr talman! Den icke-verklighetsanknutnavisionen delar jag med väldigt många människor iSverige och i de andra nordiska länderna, också iDanmark, som ju klart har tagit avstånd frånväsentliga delar av det europeiska samarbete somstatsrådet utmålar som den enda vägen.Jag tycker att det är en väldigt tråkig utvecklingöver huvud taget i den svenska politiken, där alltsom regeringen föreslår utmålas som den endavägen. Det visar sig gång efter annan att detuppenbarligen finns andra vägar. Verkligheten i sigsjälv tvingar fram andra och nya förhållningssätt påpunkt efter punkt. Det må gällahårdvalutapolitiken eller EG-medlemskap. Påpunkt efter punkt visar det sig att det alltid finnsalternativ.Regeringens tidtabell och förhållningssätt till detsom nu sker inom EG, de stora diskussionerna omden europeiska monetära unionens möjligheteröver huvud taget, nödvändigheten ochönskvärdheten av en gemensam valuta är saker somdet ställs många frågor omkring i dag.Allt fler personer känner sig mer och merfrämmande inför den konstruktion somMaastrichtavtalet drog upp riktlinjerna för.Ulf sade att om man vill någonting,skall man satsa på det. Javisst, men om kartan intestämmer med verkligheten, är det kartan somgäller. Det är det förhållningssätt som regeringenhar. Jag tycker naturligtvis att man skall ha ettnordiskt samarbete. Realistiskt sett finns det i dagså gott som en majoritet i , i , iFinland och i , som säger nej till väsentligadelar av det som beslutades i . Sedanfinns det regeringar och partiledningar som driveren annan linje. Men det som människor diskuterarutanför partiledningarna och olika parlamentariskafora är ju andra och alternativa lösningar. Det ärklart att det finns sådana.Det går att hitta andra vägar. Man kan ha ett utökatsamarbete som kan vara mycket lyckosamt, såsomdet nordiska samarbetet, där man ju har kommitlångt, vilket vi är överens om. I vissa delar har vikommit längre än man har gjort inom dengemensamma marknaden. Men vi har fortfarandesjälvständighet och egen beslutanderätt i denordiska länderna. Ett samarbete måste inte hakonstruktionen av en överstatlig organisation somutarmar möjligheten till levande demokratier i demedlemsländer som ingår. Det måste inte vara enstormakt med alla sina klassiska beståndsdelar avbrist på demokrati.Anf. 24 Statsrådet ():Herr talman! Visst finns det alternativ, GudrunSchyman. har pekat på sittalternativ. Det är att säga nej till det europeiskasamarbetet med EG, medlemskap i ,medlemskap i unionen och till . Man skall alltså gå tillbaka till den situationsom vi befann oss i 1972, då vi hade ett i och för sigbra frihandelsavtal, men som var helt otillräckligt.Visst skall vi driva det nordiska samarbetet vidare,men vill ju rasera det. Det somhar åstadkommits genom är enförstärkning av det nordiska samarbetet inom envidare europeisk ram på ett sätt som innebär att dettidigare havererade i mycketväsentliga delar nu förverkligas. Också här villGudrun ta ett steg tillbaka.Det är inom den europeiska ramen som vi mångagånger har lyckats att förverkliga storstiladenordiska projekt, som inom den nordiska rameninte hade kunnat förverkligas. Det gäller t.ex.frihandeln, som misslyckades på nordisk basis, mensom kunde förverkligas inom ramen för EFTA.Vidare gäller det Nordek som i väsentliga delar nukan förverkligas inom ramen för EES.Gudrun alternativ innebär att man gårtillbaka till frihandelsavtalet och därigenom tar ettsteg bakåt. Mitt legitima krav är att GudrunSchyman skall redovisa vad detta skulle betyda försysselsättningen. Vad betyder det för välfärden, omvi skulle stå utanför det europeiska samarbetet?Vad betyder det att stå utanför ett valutasamarbetenär det gäller våra möjligheter att föra en fastvalutapolitik och att försvara den svenska kronan?Vad betyder det för möjligheter attmedverka i uppbyggandet av det nya , attstå utanför det europeiska samarbetet inom ramenför EG och den europeiska unionen? Vad innebärdet för kvinnans ställning? Vad innebär det förmöjligheterna att föra en aktiv social- ochvälfärdspolitik, att få minskade resurser? Vadinnebär det för möjligheterna att föra en aktivregionalpolitik, att få minskade resurser? Vadinnebär det för våra möjligheter att samverkainternationellt, om vi ställer oss utanför EG:ssamarbete på forsknings- och utvecklingsområdet?Vad innebär det för våra möjligheter att ta till varavåra intressen i , att vi ställer oss utanför deteuropeiska miljövårdssamarbetet? Jag kan räknaupp område efter område: Tala ärligt om vilkakonsekvenser det innebär att ställa sig utanför!Andre vice talmannen anmälde att GudrunSchyman anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1992/93:46 omnarkotikakontrollen vid ett EG-medlemskapAnf. 25 Statsrådet ():Herr talman! i har i sininterpellation rest viktiga frågor som gällermöjligheterna att bedriva en effektivnarkotikakontroll vid ett EG-medlemskap.Narkotikaproblemen i världen ökar. Tillgången påheroin och kokain växer, och andra droger görockså sitt intåg. Utvecklingen är mycket oroande.Narkotikasituationen i är också allvarlig,även om vi lyckats hålla tillbakamissbruksutvecklingen jämfört med många andraeuropeiska länder.Låt mig få inleda med att framhålla vad som i olikasammanhang redan har sagts av andra företrädareför regeringen, nämligen att vårt mål är ettnarkotikafritt samhälle. Detta mål har minst likastor aktualitet vid ett svenskt medlemskap i att nå målet kan bli delvis andra, menSverige har inte för avsikt att ompröva sinrestriktiva narkotikapolitik i ett EG-sammanhang.Det är viktigt att vi då tar till vara de förbättrademöjligheter till internationellt samarbete när detgäller bekämpningen av narkotikabrottslighet somEG-medlemskap ger.Det finns, som vi alla vet, förespråkare ute i Europasom ställer krav på en allmän liberalisering avnarkotikapolitiken och som t.o.m. förordar enlegalisering av vissa droger. Men, och detta ärviktigt, ingen regering i något har gjortdenna ståndpunkt till sin. Detta bör vi ta fasta på.Det är en god svensk uppgift i att ställa uppi de övriga europeiska regeringarnas kamp motnarkotikan.Låt mig ge ett auktoritativt exempel på EG:s syn påden fråga vi nu diskuterar. I fördraget om deneuropeiska unionen, , sägsuttryckligen att bekämpandet avnarkotikamissbruket är en fråga av gemensamtintresse när det gäller att förverkliga unionens mål,särskilt den fria rörligheten för personer. EG:shögsta beslutande organ, det Europeiska rådetgodkände i en europeisk samlad plan förnarkotikabekämpningen, framlagd av deneuropeiska kommitté som kallas CELAD (ComitéEuropéen de la Lutte ).Förverkligandet av denna plan står pådagordningen vid iEdinburgh . Planen förutserupprättandet av ett europeisktnarkotikaövervakningscentrum -- här har beslutredan fattats -- och insatser på en rad områden:samarbete i lagstiftningsfrågor, polisiärt samarbete,förstärkt kontroll vid EG:s yttergränser, åtgärdermot tvättning av pengar som kommer från illegalnarkotikaförsäljning, åtgärder mot olagligtillverkning av substanser som kan användas tillnarkotikaframställning, utbildning ochinformation. ökad anslutning av EG:smedlemsländer till FN:s konventioner på området.Sten riktar i sin fråga uppmärksamhetenpå våra egna nationella åtgärder. Tullensgränskontroll är en sådan. Låt mig på en punkt fågöra en invändning mot hans sätt att beskrivaverkligheten. säger att detinternationella polissamarbetet inte har kunnatförhindra handeln med narkotika i vårt land. Mankan lätt få uppfattningen att han menar att dettaslags samarbete därför har ringa värde. Jag har enannan mening, som jag skall återkomma till. Härvill jag endast peka på att vi faktiskt har ettnarkotikaproblem också i vårt land, trots debetydande insater som görs av tull- ochpolismyndigheterna i i kampen mot narkotikamissbruketkräver i realiteten att alla samhällets kraftermedverkar och att det internationella samarbetetbyggs ut. Gränskontroll är ett medel, låt varaviktigt, bland många. Egentligen tror jag att vi ärense om detta.Intill var det inte förbjudet att brukanarkotika i . Det torde numera varaaccepterat att det tidigare läget gav fel signaler -- allhantering av narkotika var förbjuden utom justsjälva konsumtionen. En konsekvens av detta varju att den som önskade värva nya kunder, nyamissbrukare, kunde använda argumentet att detfaktiskt inte var förbjudet att pröva narkotika, ettargument som då beklagligtvis var riktigt. Men1988 års förbud är inte tillräckligt långtgående, dåendast böter finns i straffskalan. Regeringen läggerdenna månad fram en proposition med förslag omatt även det egna bruket skall kunna bestraffas medfängelse på upp till sex månader.Och ytterligare: Kampen mot narkotikamissbruketoch kampen för ett narkotikafritt samhälletbehöver stöd av alla medborgare, föräldrar, lärareoch kamrater. Samhällets kontrollinsatser är ettstöd för medborgarnas egna insatser och kan inteersätta dessa. Denna grundsyn stämmer medregeringens uppfattning i de flesta frågor.När det så gäller tullmyndigheternas roll i ettmedlemskapsperspektiv, den fråga sominterpellationen närmast avser, vill jag till att börjamed konstatera att utgångspunktär helt riktig. När EG:s inre marknad harförverkligats, skall inte någon tullkontroll ske vidde inre gränserna i . Alla tidigareformaliteter vid gränsöverskridande handelslopas -- i sig en rationalisering av väldiga mått.Härigenom frigörs resurser i samhället som kananvändas bättre för andra uppgifter, bl.a.narkotikabekämpning. Men det är också riktigt,som säger, att tullmyndigheterna har en viktig roll att spela när det gäller attförhindra införsel av narkotika i landet, vilketavspeglas i beslagen av illegal narkotika. Avsärskild betydelse är här tullmyndigheternas rätt attundersöka gods och transportmedel utan att -- sompolismyndigheterna -- behöva respektera höga kravpå att befogad brottsmisstanke föreligger. Fråganom hur denna kontroll skall kunna bevaras ellerersättas vid ett EG-medlemskap -- t.ex. genomkontroller även i annat sammanhang än vid de yttregränserna -- övervägs nu av deninterdepartementala arbetsgrupp som regeringenhar tillsatt för att analysera effekterna av ett svensktEG-medlemskap när det gäller gränsformaliteteroch gränskontroller. Här uppkommer flera svårafrågor, inte endast på narkotikabekämpningensområde. Det gäller bl.a. tullmyndigheternasframtida roll i olika avseenden.Det gäller också sådana frågor som avvägningenmellan myndigheternas rätt att ingripa å ena sidanoch medborgarnas rätt till integritetsskydd å denandra. Det vore fel av mig att föregripa dettautredningsarbete. Men jag vill gärna peka på någraomständigheter, som måste vägas in vid entotalbedömning.För det första kommer tullmyndigheternas kontrollvid EG:s yttergränser inte att försvagas utantvärtom att förstärkas. Största delen av Sverigeskuster, hamnar och flygplatser kommer att vara ensådan yttre gräns.För det andra kommer det samarbete som vi i dagbedriver med europeiska tull- ochpolismyndigheter att kraftigt byggas ut. Vi deltarredan i sådant samarbete, t.ex. genomtullsamarbetsavtal och genom utplacering avsambandsmän, men vi kan räkna med en betydligthögre grad av effektivitet i ett framtida EG. Detsäger sig självt att den internationellaknarkhandeln över gränserna bara kan bekämpasmed internationellt polis- och tullsamarbete övergränserna. Även om detta slags samarbete inte kansägas direkt ersätta gränskontroll itullmyndigheternas regi, har vi anledning attförvänta nya resultat när det gäller bekämpandet avden organiserade internationellanarkotikabrottsligheten.För det tredje har vi tid att reflektera. Även vid ettgynnsamt förhandlingsförlopp kommer det att gåtid mellan förverkligandet av EG:s inre marknadoch ett svenskt medlemskap. Under denna tidbehålls nuvarande svenska förhållanden vid våragränser. Vi får tid att noga studera och analyseraeffekterna av att de inre gränserna avvecklasmellan EG:s nuvarande medlemsländer. Vi får tidatt dra lärdom av vad som sker.Jag kan försäkra att regeringenprioriterar detta analys- och utredningsarbete ochatt kommer att hållas noga underrättadom de slutsatser som kan dras.Anf. 26 i (m):Herr talman! Jag är i och för sig ensann EG-vän, men jag inser att det finnsproblem förknippade med ett EG-medlemskap.Jag tycker att det är mycket viktigt att dessa frågorventileras innan blir medlem i EG. Om detvisar sig att det dyker upp frågor om varför man intekände till detta efter att har blivit medlem iEG, menar jag att det kan leda till ett ökatpolitikerförakt och ett hot mot demokratin.Missbruket av narkotika är ett gissel. Vi kan varjedag i tidningarna läsa om de enorma tragedier sommissbruk av narkotika innebär. Den stora delen avdagens kriminalitet grundar sig på jakten efter ellerförsäljningen av narkotika. Detta drabbar alla isamhället i form av att många människor känner enökad osäkerhet. Det drabbar också i form av ökadepremier på bilförsäkringar och hemförsäkringar.Nu säger herr statsrådet att ingen regering inom EGhar sagt ja till någon liberalisering. Det är fulltkorrekt. vet vi att en av största''knarkimportörer'', och som är medlem i EG,är . Där har man en mycket tolerantlagstiftning.Som boende i vet jag att det pågår enskytteltrafik mellan och . Och istadsdelen i kan man få tagpå nästan hur mycket knark man vill. Detta handlaralltså om länder som är medlemmar i statsrådet talar om min uppfattning ominternationellt polisarbete har han nogmissuppfattat mig, eller också har jag varit otydlig imin interpellation. Jag tycker att detta arbete ärbra, men det finns . Men om blirmedlem i EG, vilket jag hoppas, försvinner enviktig länk när det gäller möjligheten att förhindraknarkimport till Sverige.Vi har svenska poliser placerade i flera storastäder runt om i . Det är bra att tullen ochpolisen kan samarbeta. Men det är tyvärr minbestämda uppfattning att möjligheterna att föra inknark i efter ett EG-medlemskap, mednuvarande regler, blir större. Det är bara attbeklaga.Om man väl har tagit sig in i något meden vara, kan den märkas om och köras runt i , och i stort sett ingen kan kontrolleradetta.Vi har haft passfrihet i , ochdet har fungerat utmärkt. Men ändå har tullen haften chans att göra stickprov. Som jag ser det, blir deti framtiden på det sättet att tullen, på samma sättsom polisen, måste ha någon form av skäligmisstanke för att kunna ingripa. Om det då visar sigatt tullen har gjort fel, kan den enskilda tullaren blianmäld till JO. Det är lätt att tänka sig att dentullare som har gått på ett antal nitar eller misstagkanske höjer ribban för sin toleransnivå. Han blirinte längre lika aktiv.En annan fråga är vad skälig misstanke är. Det ärinte säkert att skälig misstanke har exakt sammainnebörd i som i en del andra länder iEuropa.Herr talman! Det sägs i svaret att om man inte kanha en kontroll direkt vid gränsen, skall dennakontroll ske en bit innanför gränsen.