prot · GF09124 · 1992-06-02 00:00:00 — Lagen tillåter ej sådan exportvia branschvisa säljbolag, vilka vi diskuterade isamband med det livsmedelspolitiska beslutet.Något har ännu ej kommit till stånd,och situationen har dessutom förändrats genom attSverige har sökt medlemskap i , där manalltjämt tillämpar ett system med har fått i uppdrag attlägga fram förslag om anpassning av den svenskajordbrukspolitiken gentemot EG:s. Detta kommeratt ta eftersom nu även EG är på väg attförändra sin politik i marknadsekonomisk riktning.Genom att inte har någotsystem för utbytesexport/import avjordbruksprodukter har självförsörjningsgradenför vissa produktionsgrenar inomanimalieproduktionen sjunkit till lägre nivå än somavsågs i det livsmedelspolitiska beslutet. Det har isin tur lett till ytterligare behov av att ställa ombetesmark och sådan som används förfodersädsproduktion, vilket framför allt drabbarmellanbygd och skogsbygd.Den debatt som förts efter det att utskottetbehandlat den återförvisade delen av det tidigarebetänkandet lämnar mycket i övrigt att önska. Dethar skapats en storm i ett vattenglas. Den ambitionsom utskottets majoritet haft att försöka severkligheten och att leva upp till intentionerna i1990 års livsmedelspolitiska beslut om att följautvecklingen av omställningen, avregleringen ochanpassningen till den konkurrensen, harförvanskats. Syftet med beslut var bl.a. attatt minska överkottsproduktionen ochexportförlusterna.Det är också viktigt att påpeka att beslutetfattades med en klar hänvisning just till pågåendeGATT-förhandlingar och ambitionen att skaparättvisa och så lika förutsättningar som möjligt försvenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustrijämfört med motsvarande näringar i omvärlden ochinte minst i EG. kan emellertid konstateras attytterligare faktorer kommit att påverkautvecklingen, och jag nämnde tidigare ansökan ommedlemskap i . Det är då också rimligt att vårlivsmedels- och jordbrukspolitik så snabbt sommöjligt kan fasas in i EG:s jordbrukspolitik.Det är, som jag också nämnde, att notera att storaförändringar är på gång i EG. GATT-förhandlingarna, som syftade till att minska stödoch skydd för jordbruken i alla GATT-anslutnaländer, har som sagt inte nått fram till någotresultat. Det är självklart att detta skapar problemför svensk livsmedelsproduktion och deförutsättningar som man här arbetar med. Detmåste ju tas på djupaste allvar.Det har också slagits fast i regeringsförklaringenfrån att omställningen av jordbruket skallfullföljas. Syftet är att vid inträdet i EGskall ha en stark och konkurrenskraftigjordbruksnäring. Samma sak gäller självfalletlivsmedelsindustrin.En avstämning av omställningsbeslutet skall ocksåske med hänsyn till de förändringar som sker i EG:sjordbrukspolitik. Den omställningskommissionsom nu är verksam arbetar självfallethuvudsakligen med omställningsbeslutet menockså med kommande förändringar i EG-politiken.För att klara detta måste vi som sysslar medjordbrukspolitik nogsamt följa utvecklingen och tavårt ansvar. Det är därför vi har arbetat som vi hargjort i utskottet.Situationen är den att betydandekvantiteter livsmedel flyter in i landet, och detberor just på att EG har kvar exportsubventioner.Sverige har ingen motsvarande möjlighet att lyftaut det överskott som därmed kan uppstå av densvenska produktionen. Det är detta somkomplicerar bilden och skapar svårigheter att få tillstånd den balans som vi alla var överens om skulleuppstå.Det jordbruksutskottet ville göra var att ta ettsakligt ansvar för att omställnings- ochanpassningsbesluten skall kunna fullföljas ävenmed beaktande av att GATT-förhandlingarna ejhar slutförts och att ansökan om medlemskap i har också betonat konkurrensensbetydelse i det ursprungliga betänkandet som vihade uppe förra gången. Man talar där om skärptakonkurrensregler och att de sänts ut på remiss. Härmåste alltså remissvaren inväntas och hänsyn tas tillden praktiska utvecklingen inomlivsmedelsproduktionen, innan man tar slutligställning.Fru talman! har emellertid det inträffat att EGoch enat sig om en förändring avjordbrukspolitiken. Det innebär den förstaegentliga förändringen av CAP -- EG:sjordbrukspolitik -- under dess 30-åriga historia.Även om beslutet inte innebär någon långtgåendeavreglering av jordbrukspolitiken så utgör det ettklart avbrott från hittillsvarande filosofi.Centralt i reformen är att man går in för att direktainkomststöd delvis skall ersätta det nuvarandeprisstödet som medel för att uppnå dejordbrukspolitiska målen i artikel39. Detta gäller i första hand spannmålssektorn.Fru talman! De traditionella CAP-mekanismerna --gränsskydd, interna marknadsregleringar ochexportbidrag -- finns emellertid kvar, om än på enlägre nivå.Förutsatt att marknadsbalansen påverkas såpositivt som är antaget, kommer interventionsköpoch exportsubventioner att minska i betydelse, mendet har i reformdiskussionerna aldrig varit aktuelltmed något avskaffande. EG:s gränsskydd kommerockså i fortsättningen att vara prohibitivt för detunga produkterna, och ambitionen är attminska importen av i första hand fodermedel.Den nu antagna reformen ger dock på längre siktmöjligheter för jordbrukspolitiken att utgöra enmindre belastning på EG:s budget. Underöverskådlig framtid kommer dock utgifter istorleksordningen 300 miljarder svenska kronorper år att vara nödvändiga. Att uppskattabudgetutgifterna med någon större grad avsäkerhet är ytterst vanskligt.Fru talman! Det var , dvs. samma dagsom utskottet justerade detta betänkande, som EGträffade den nämnda överenskommelsen inomjordbrukspolitiken. Därmed bör nu möjlighetuppstå att skapa öppningar för lösningar genomGATT-förhandlingarna. Då det ingår mandat att också tahänsyn till nu förändrade förutsättningar genomEG-överenskommelsen, har regeringspartiernabestämt sig för att ställa det yrkande som BengtRosén föredragit. Jag vill härmed instämma ihemställan om bifall till det yrkandet.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhndlingarna återupptogs kl. 19.00.27 § (forts.) f415 > Exportfinansiering (forts.JoU25)Anf. 146 () replik:Herr talman! tyckte att debattenkring denna fråga var en storm i ett vattenglas. Detär möjligt att han har rätt i att det har varit enonödig turbulens kring frågorna. Men glaset ärändå ganska stort om man talar om att införaexportbidrag igen. Det handlar om åtskilligamiljoner.Jag har uppfattat som en godbundsförvant till jordbruksmonopolen. Han talarockså för fortsatta exportsubventioner.Han menar att vi måste ha lika villkor med EG. Jagvet inte om han läst . Därtar en företrädare för aktörerna på den svenskalivsmedelsindustrimarknaden till orda medanledning av den debatt vi haft kringexportbidragen. Det är , VD iProcordia , som talar omsambandet som finns mellan exportbidragen och desvenska matpriserna. Jag vet inte om IngvarEriksson ser det här sambandet.Lithell menar att det viktigaste för svenskt jordbrukinför EG-inträdet är, helt självklart, att anpassakostnadsnivån och priserna ner till EG:s på ettplanmässigt sätt med omgående start.Om så ej sker, menar , ger man jordbrukarnaoch industrin alldeles fel signaler och åstadkommerstor skada när en snabb och kraftig prissänkningmåste ske i anslutning till inträdet. Ett ökatexportstöd nu skulle definitivt hämma utvecklingenmot den lägre prisnivå som vi måste komma till.Jag skulle vilja fråga om han harnågon förståelse för Lithells synpunkter. Vi vet attjordbrukets monopolföretag har en helt annanmening.Anf. 147 () replik:Herr talman! När det gäller resonemanget kringkostnaderna kan jag dela Lithells uppfattning. Detär uppenbarligen så att vi har högre kostnader iSverige. Men det beror definitivt inte påbasproducenterna, och i stor utsträckning beror detinte heller på livsmedelsindustrin, utan det beror påatt vi har ett mycket högre kostnadsläge i Sverige.Det är därför vi också i många sammanhang hararbetat för att få ned dessa kostnader.När det gäller den saken har tyvärr hans partikamrater inte varit lika behjälpligasom när det gäller synpunkter på hur man skallminska skydd och stöd för jordbruket.Jag tycker det är rimligt att ha den uppfattningenatt vi skall skapa så lika förutsättningar som möjligtför svenska producenter, såväl basproducenter somlivsmedelsindustri.Det är dock inte detta frågan här gäller. Jag villsända tillbaka frågan: Är beredd atthjälpa till att minska kostnaderna genomavgiftsminskningar och annat som drabbarproduktionen?Det är alldeles uppenbart att vi inte jobbar för ettmonopol. Jag, och hela Moderata samlingspartiet,jobbar för att vi skall ha ett livskraftigt jordbrukoch en livskraftig livsmedelsindustri. Det är i allrahögsta grad ett konsumentintresse. Slår man uthalva den svenska livsmedelsproduktionen skapasuppenbarligen ett stort utrymme för importörer attta ut högre pris på den svenska marknaden.Att ställa till den situationen är ett äventyrligtagerande, . Det är ett gemensamtintresse för jordbruket, livsmedelsindustrin ochkonsumenterna att jobba för att skapa bästa möjligaförutsättningar för svensk livsmedelsproduktionföre EG-inträdet. Det är det primära i det härsammanhanget.Anf. 148 () replik:Herr talman! När det gäller kostnadseffektiviteten,, måste det ligga på näringen ochindustrin att ta itu med dessa problem.Vi vet att det är högre exportstöd i EG och högrematpriser i . Den ekvationen går inte ihop.Jag har inte påstått att arbetar för mermonopol, men ni försvarar monopolen inomjordbruket. I varje fall har vi alltid förundrat ossöver att jordbruket är en frizon för Moderaternasom annars är starka anhängare avmarknadsekonomi i alla sammanhang. Så har nogfler än vi uppfattat saken.Anf. 149 () replik:Herr talman! Om likställerjordbrukskooperationen och monopolen vill jagfaktiskt gärna få sagt att jordbrukskooperationen ären organisation där fria bönder frivilligt gårsamman för att skapa så goda förutsättningar sommöjligt för sin produktion. Många små producenteroch många stora producenter enar sig i dessasammanhang. Detta har , tror jag, ocksågagnat och svenska konsumenter, inte minsti de lägen när vi var väldigt beroende av att ha enegen livsmedelsproduktion.Det gäller att se till att vi också skaparrättvisa förutsättningar för de kooperativaföretagen, lika väl som för dem som står utanför.Det är detta vi moderater vill arbeta för.Jan kan konstatera att vi i betänkandetställt oss bakom att konkurrensen är primär ochviktig i dessa sammanhang. Det har ocksåjordbruksutskottet lagt fast i sitt betänkande.Jag är av den uppfattningen att det är väldigt viktigtatt vi som sitter i jordbruksutskottet har kraften ochviljan att följa upp jordbruksbeslutet, inte minstmed hänsyn till de förändringar som sker ute iEuropa, så att svenska producenter på områdetsalla nivåer har en chans att hävda sig inför den tuffaframtid som väntar.Det sker en stor effektivitetsutveckling inomlivsmedelsindustrin. Då bör vi också hjälpa till attskapa möjligheterna och inte sätta käppar i hjulet.Det gäller att skapa nya möjligheter förlivsmedelsproducenter att verka i det nya klimatet.I det betänkande som vi nu behandlar har vi velatfölja upp det livsmedelspolitiska beslutet på ettansvarsfullt sätt.Det är bara att beklaga den bedrövliga debatt somskapats ute i media då det gäller dessa frågor. Denhar skadat saken och förvillat många som kanskeinte är riktigt insatta i dessa ärenden.Detta är mycket olyckligt för fortsättningen. Jaghoppas vi kan vara eniga om att se till att vi får ensund, saklig debatt . Det skulle varamycket välgörande.Anf. 150 ():Herr talman! Frågan om exportfinansiering varuppe i denna kammare ochåterförvisades då till jordbruksutskottet. har detalltså kommit ett nytt betänkande från utskottet.I stort sett är det två motioner som behandlas i detnu aktuella betänkandet. Den ena motionen harväckts av mig och den andra av BirgittaCarlsson.För oss i kds gäller att vi stod utanför detlivsmedelspolitiska beslut om en omställning somfattades med stor majoritet här i 1990. Attvi stod utanför berodde dels på att vi inte satt med iriksdagen, dels -- naturligtvis -- på att vi hade enannan syn på dessa frågor.Vi har följt de olika turerna när det gälleromställningsprogrammet med stort intresse.Utifrån vårt livsmedelspolitiska program menar viatt det, om vi skall ha ett bra jordbruk i det härlandet, krävs ett arealstöd.Regeringsförklaringen innebär vissa öppningar påden punkten. har tidigare härciterat en del från regeringsförklaringen. Jag tarmig också friheten att citera något av det som sägsdär:''En avstämning av omställningsbesluten sker efterdet att EG har lagt fast principerna för sinkommande jordbrukspolitik. Denna förbereds av ensärskild kommission. I detta sammanhang prövasfrågan om arealersättning som en metod att bevaraöppna landskap. ''är i gång, och när nuEG enats om en ny jordbrukspolitik börkommissionen ha möjligheter att snabbt kommamed förslag som gagnar svenskt jordbruk. I EG:sriktlinjer finns arealersättningen med.För oss framstår detta med arealersättningen ocksåsom en metod och en möjlighet att stimulera ettmiljöanpassat jordbruk. Jag tror att det är på densidan vi har en möjlighet att vinna en nischmarknadinom EG.Vi i använder bekämpningsmedel ochkonstgödsel i mindre utsträckning än man gör i destora producentländerna på kontinenten.På grund av vårt klimat har vi goda förutsättningarför en alternativ odling utan bekämpningsmedel ochkemikalier. Vidare har vi en bättre djurskyddslag.Vi i har alltså strängare djurskyddskrav änman har i EG. Även detta kan användas som enkonkurrensfördel -- inte prismässigt, men välkvalitetsmässigt.Svenska livsmedel bör alltså ha goda förutsättningaratt konkurrera på EG-marknaden, omkonkurrensen får ske på lika villkor. När Sverigeblir medlem i EG bör den frågan vara löst. Menunder de år som återstår fram till dess bordeSverige, precis som EG nu lyfter in produkter påden svenska marknaden, kunna lyfta in sinalivsmedelsprodukter på EG-marknaden.En sådan exportfinansiering bör omfattalivsmedelsprodukter som kan förväntas ha enframtid på EG-marknaden. Exportfinansieringennu skulle kunna användas till en introduktion av dehär produkterna på marknaden, så att de finns därnär vi får möjlighet att konkurrera på sammavillkor som andra i det framtida EG.Exporthanteringen bör ske enligt de principer somgäller inom EG -- dvs. att finansieringen kopplas tillbudgetmedel och införselavgifter.Slutligen, herr talman, vill jag delge kammarennågra rader i ett brev som jag har fått från enlantbrukare i . Han tycker att detta medexportstöd är viktigt just nu för att kunnavidmakthålla ett miljövänligt svenskt lantbruk ochen svensk livsmedelsindustri framtill en förmodad EG-anslutning. Från min valkretssynpunkt, , är detta en mycket viktigfråga. av de i länet sysselsatta är nämligendirekt eller indirekt beroende av lantbruket.Anf. 151 (nyd):Herr talman! Överenskommelser och regler i andraländer påverkar svenskt jordbruk och svenskakonsumenter. Det har flera talare här sagt.EG har ju träffat en uppgörelse om en reformeringav Gemenskapens jordbrukspolitik. Ändringarnaberäknas innebära totalt lägre priser förkonsumenterna, vilket är mycket glädjande. I kortadrag innebär det att priserna påjordbruksprodukter sänks. Jordbrukarnakompenseras med direkt stöd i form av areal- ochdjurbidrag.Det finns dock en rad skillnader mellan EG:s ochSveriges jordbrukspolitik:-- Marknadsregleringen kommer att finnas kvar, tillskillnad från det avskaffande som genomför.-- Avsättningsgarantin upphör inte helt inom EG. ISverige upphör den i och med det nuvarandejordbruksbeslutet.-- Gränsskyddet däremot är kvar såväl i EG som iSverige.-- Prisregleringen blir kvar i EG, men i ärdet marknaden som bestämmer priset.-- Exportbidragen blir kvar i EG och anpassas tillden lägre prisnivå som skall gälla. I Sverigeplanerar man att helt ta bort exportbidragen.Vi i är föregångare. Men vi bör ha klart föross att allt det här på kort sikt måste ske i form avrationaliseringar och i vissa fall t.o.m. i form avindustrinedläggningar. Ta t.ex. ostmarknaden. Dethar ju talats om flera ysterier som lägger ner sintillverkning här i nu när billig tysk ostkonkurrerar ut våra produkter på marknaden. Atttysk ost är billig beror på att den får exportstöd urEG:s kassa. Ungefär hälften av den tyska osten ärsubventionerad.Det står helt klart att finansieringen inte kan klarasav EG på det sättet under en längre period.Marknaden tål inte exportstöd i den omfattning somgäller för EG. Ändå håller EG fortfarande fast viddetta stöd. EG befinner sig fortfarande långt ifrånden svenska frihandelstanken. Det är bara atthoppas på en förändring vid våra EES-förhandlingar, så att exportstöd och andratransfereringar beträffande EG:s jordbrukarekommer upp i de belopp som gäller för . Detfår alltså omfattande konsekvenser för oss att 62 %av EG:s budget går till jordbruksstöd.Det är viktigt att fullt stöd i dess arbetemed att anpassa svenskt jordbruk och svenskjordbrukspolitik så, att resultatet blir så bra sommöjligt.Herr talman! Låt arbetafram ett förslag som gagnar såväl svenskajordbrukare som svenska konsumenter!Anf. 152 () replik:Herr talman! Det var Ny demokrati som öppnadevägen för en återgång till exportstöd. Jag vet inte omman skall skratta eller gråta, eller vad man skallsäga om nydemokraternas agerande i den härfrågan. Att det har velats litet hit och ditsymboliserar kanske profilen på partiet.Ny demokrati kom in i genom det här medsänkta matpriser. När Ny demokrati tvingades väljasida var det emellertid ägandet och penningmaktensom naturligtvis fällde avgörandet. Jag hoppas attNy demokrati har lärt något av cirkusen kringdenna fråga.Jag vill ställa en konkret fråga till närdet gäller . Vad nytt harhänt som inte inrymdes ? fullt medveten om att det fanns och vilka direktivkommissionen hade. Ändå har han vid två tillfälleni utskottet ställt sig bakom en beställning tillregeringen av exportstöd till jordbruksmonopolen.Anf. 153 (nyd) replik:Herr talman! Det är riktigt att denna fråga har gåttfram och tillbaka , detta beslut fattades , fattadessamma dag ett beslut i EG. I pressen framstod detsom att vi hade tolkat beslutet på ett sätt ochmassmedia på ett annat. I och med att vi har enatsom att nu skall fåförtroendet i denna fråga, är den utagerad.Anf. 154 i (kds):Herr talman! konstaterade i ettbetänkande som återförvisades från kammaren tillutskottet att livsmedelspolitiska beslutresulterat i en obalans mellan och deländer -- främst -- som alltjämttillämpar ett system med exportsubventioner.Utskottet angav då att det mot bakgrund av Sverigesansökan om medlemskap i , är rimligt att sökauppnå likformighet på exportområdet, särskilt medtanke på jordbruksproduktionens årsmåns- ochsäsongsvariationer. Enligt utskottet skulleregeringen för redovisa möjligaformer för en exportfinansiering. Detta var enöppen begäran som regeringen kunde handha efterbästa förmåga. Det var det yrkandet som då ställdesi kammaren. , som i övrigt gjorde enmycket bra historieskrivning av det här ärendetshantering, hade inte rätt i just den delen, utan detvar som sagt det här yrkandet som då diskuterades.Verkligheten har på flera sätt sprungit förbi detlivsmedelspolitiska beslutet . EG-medlemskapsansökan, ej slutförda GATT-förhandlingar, diskussionen inom EG ochavsaknaden av möjligheten till bildandet avsärskilda exportbolag, som ej längre föreligger, ärnågra exempel. Gränsskyddsförändringen som densocialdemokratiska regeringen fick majoritet 1991 är ett annat exempel.Med all respekt för den kvintett som lyckades talasig samman och som refereradetill -- jag tror att man verkligen vinnlade sig om attfå ett samlat beslut, som man då ansåg vara till gagnför svenskt jordbruk -- har ju verkligenheten runtomkring nu förändrats. Det är den diskussionen jagförsöker lyfta fram och påtala, och vi måste även setill vad de här förändringarna när det gällerjordbrukspolitiken i sin tur måste leda till.Vad som är intressant att notera sedan vi senastdebatterade detta ämne i kammaren är bl.a.jordbruksministerns uttalande om hur han ser påden framtida jordbrukspolitiken. I en intervju förnäringslivets presstjänst under rubriken ''Vi kaninte avreglera med förbundna ögon'' sägerministern om 1990 års livsmedelspolitiska beslutbl.a. : Om det beslutet innebär en hårdare press pådet svenska jordbruket än vad som är fallet i EG,bör vi anpassa oss till EG:s politik även om detinnebär en avvikelse års beslut. Med dessaministerord och med de beslut som redanfattat avseende jordbrukspolitiken ser jag framemot offensiva förslag från regeringens sida på detjordbrukspolitiska området och då även när detgäller exportfinansieringen.Anf. 155 () replik:Herr talman! Jag måste erinra iKolmården om att den finns en samsyn mellan såvälregeringspartierna och Socialdemokraterna somVänsterpartiet att de förändringar av detlivsmedelspolitiska beslutet som måste ske, bl.a.genom att efter fattat beslut ansökteom medlemskap i , skall ske genomkommissionen. Det är därför inte meningsfyllt attstå här och säga att det är så mycket som skiljer ochatt utvecklingen har gått ifrån detlivsmedelspolitiska beslutet, vilket vi alla är välmedvetna om.I vad gäller den delen avvaktar vi emellertidkommissionens förslag. Vi vet även attkommissionen har fått en mer konkret EG-politikatt sikta in sig på, och vi är övertygade om att denkommer med förslag. Inför betänkandetsbehandling förra gången var det emellertid inte dendiskussionen som vi hade, utan det var att lösa denlilla olösta fråga som kvarstod års beslut.Som framgår av det betänkandet kunde vi inte lösabehovet av utbytesexport och -import på grund avårsmåns- och säsongsvariationer.När kds i sin tidning går ut ochhävdar att det nu är på gång att införa allmännaexportsubventioner, har man klart misstolkat vaddet är fråga om. Det hänvisas också till uttalandenav i i vilka han säger attkds nu har lyckats med att vända skutan. Det här ärupphovet till all den turbulens som vi nu upplever,och jag måste be i att iframtiden försöka avhålla sig från sådana härutspel, annars får vi aldrig den samsyn som vi inomjordbrukspolitiken behöver.Anf. 156 i (kds)replik:Herr talman! Samsyn, det är nog gott och väl. Detfinns emellertid alltid en gräns för när det är merväsentligare med samsyn än att en riktig politik förs.Vår strävan är att det nu skall bli en bra politik pådet jordbrukspolitiska områdetBengt försöker nu återigen anföratidningsartiklar som argument för detåterförvisningsyrkande som han ställde ikammaren. Vi skall inte fortsätta den debatten.Konstateras kan emellertid att det dåvarandebetänkandet syftade till att regeringen skulleredovisa möjliga former för exportfinansiering,vilket är det väsentliga.Bengt säger även att det fortfarande finns samstämmighet bakom det livsmedelspolitiskabeslutet, men att processen påskyndas i och medEG-beslutet. Det är bra. Det gör att kommissionenverkligen kan börja arbeta för att komma med ettförslag utifrån vilket regeringen kan lägga fram ettförslag här i kammaren. Tack varehändelseutvecklingen , sedan EG fattade sitt beslut, kan vi ställaoss bakom det yrkande som framställt.Anf. 157 () replik:Herr talman! Det är inte så enkelt som göra gällande, att det bara gäller entidningsrubrik, en rapport i en tidning som vi intebehöver fästa så stort avseende vid. I artikelnhänvisas till uttalande. Där framgickatt kds aldrig har accepterat att vi inte skallproducera överskott i . Den bärande idén,när vi kom överens med bred majoritet om attförändra jordbrukspolitiken i , var att vi inteskall producera annat än vad de svenskakonsumenterna efterfrågar.Det är inte bara i som varitute med detta budskap i tidningarna. Hemma ilänstidningarna i har ute med precis samma budskap. Så enkelt somatt bara hänvisa till att tidningarna skriver vad devill är det inte.Anf. 158 i (kds)replik:Herr talman! Tidningarna skriver vad de vill, det ärhelt uppenbart. Det finns också både radioinslag ochTV-inslag, som journalisterna sedan görbedömningar omkring.