prot · GF09125 · 1992-06-03 00:00:00 — Den logiska konsekvensenborde vara att man med det här som bakgrund änen gång funderar över den moderna skånskaförsvarsmodellen och seriöst överväger den inomden nya försvarsberedningen innan dagensförsvarsbeslut slutligen verkställs, dvs. den 1 juli1994.Herr talman! Låt mig avslutningsvis säga följande.Ett starkt försvar är viktigt för och därmedför hela . Vårt lands försvarsmakt är denbästa och enda garantin för vår lands demokratiskaframtid. Det bör vi särskilt besinna här och idetta parlament.Anf. 83 () replik:Herr talman! Jag vill gärna hålla med BengtHarding om att försvarskommittévar på rätt väg när det gäller att lägga fram ettförslag som skulle ha kunnat utgöra underlag för ettbra försvarsbeslut. Men jag vill gärna korrigeraverklighetsbeskrivningen av hur kommittén ladesned.Carl Bildt gick ut med ett pressmeddelande ochkrävde att försvarskommittén skulle läggas ned.Därefter blev det en partiledaröverläggning, varvidman beslöt att kommittén skulle läggas ned.Den socialdemokratiske ordföranden iförsvarskommittén, som jag var med i, ville attkommittén åtminstone skulle slutföra det arbetesom pågick. Vi var så långt fram i arbetet att vi hadebörjat läsa texter. De borgerliga representanternagick emot och ville lägga ned allt arbete. Alltmaterial skulle helst ''tuggas'' , ochinget fick lämnas över till eftervärlden.Jag beklagar i allra högsta grad detta. Det är minuppfattning att detta berodde på att vi närmade ossett valår och att det fanns borgerliga partier -- jagpåstår inte att det var -- som ville ha frittspelrum att gå ut i valrörelsen med ogrundadelöften. Vi kunde sedan se att det blev så.Jag vill påpeka att det är Socialdemokraterna somåterigen har tagit strid för att få till stånd en nyberedning när det gäller ett nytt försvarsbeslut. Dethär var en korrigering av beskrivningen av dethändelseförlopp som jag själv upplevde.Anf. 84 ():Herr talman! Jag vill tacka förkompletteringen.Jag vill inte bestrida att det här kan vara en riktigbeskrivning av orsakerna till varförförsvarskommittén havererade. För mig är detegentligen likgiltigt vem som är orsaken till det.Den eller de som är det bör känna ett tungt ansvar.Jag beklagar, lika väl som , att detblev så.Faktum var att detta moderna, flexibla svenskaförsvar -- som talat sig så varm för,och som jag tycker är en självklarhet -- höll på attskapas i försvarskommittén på grundval av mycketkompetenta modeller från bl.a. FOA. Jag harsedan byggt vidare på dem. Det är beklagligt att detblev så här.Jag är beredd att ge en eloge till den eller dem somhar sett till att en ny försvarsberedning omedelbarthar kommit till stånd. Men jag vill understryka attden inte kan och inte får bli en Potemkinkuliss såtill vida att den sitter passivt och tittar på. Den skallvara aktiv, offensiv och även styra och inte baravara passivt kontrollerande. Då finns det enmöjlighet att åtminstone delvis komma upp urdiket. Det vore faktiskt särskilt angeläget för detskånska försvaret att då beakta den nya situationjag talade om, dvs. motköp med somskulle förbättra pansarstridskrafterna i . Dehar en nyckelroll i skånskt försvar.Anf. 85 () replik:Herr talman! Jag har kanske inte så stor anledningatt lägga mig i det senaste resonemanget om varförförsvarsberedningen havererade. Det är knappastens en akademisk debatt.Den som vet att försvarsberedningen inte hadekommit längre än till att möjligen produceramycket text, men inte ens var nära att avsluta detsäkerhetspolitiska betänkandet, bl.a. återstodfreds- och krigsorganisationerna, behöver intefundera över varför man idecember beslutade attlägga ned arbetet och att det inte skulle bli någotförsvarsbeslut. Denna råa verklighet behöver intenötas särskilt mycket för att man skall förstå attuppgiften var omöjlig.Bengt bör med varsam hand friserauttalandet om den förskräckliga brådskan, som hanhar poängterat gång efter annan. Det sker väl tillhösten eller vintern. Men det är ingen ko på isen,helt enkelt för att ett försvarsbeslut nu skall fattas.Det är inte fråga om att detta försvarsbeslut pånågot sätt skall korrigeras. Det är inte fråga omnågon granskningsuppgift i den meningen. Men dethar sagts att beredningen parallellt skall kunna haen uppföljande uppgift, och det är viktigt.Jag ser att skakar på huvudet.Jag tillåter mig härvidlag att ha tolkningsföreträde,så därom behöver vi inte strida.Anf. 86 ()replik:Herr talman! Det är säkert riktigt som ArneAndersson säger att det i försvarskommitténproducerades mycket text men inga förslag. Dethar också sagts att tyckte atthotbilden hade förändrats så kraftigt att man intevisste i beredningen vad man egentligen skullekomma fram till och vilka beslut som skulle fattas.Men det var just det som är poängen. Det kommerständigt att bli så att hotbilden är oklar. Vad drarman för slutsatser av en oklar hotbild? Jo, att manskall ha ett flexibelt försvar. Det skall vara ettförsvar som kan möta de olika hotbilderna.Fienden kommer inte bara från norr, som det underlång tid har talats om. Redan det faktum att manförutsätter att fienden kommer norrifrån gör atthan säkert kommer från söder.Vi måste vara öppna för att hotbilden är osäker.Det försvar vi skapar är egentligen till för attanvändas omkring . Men hur hotbilden dåkommer att se ut har vi inte ett dugg aning om.Poängen med min modell är att den är flexibel ochatt den kan växa till efterhand som hoten ökar iomfattning.Nu skall vi inte dribbla, , medförsvarsutskottets skrivningar. Tanken är, om jaghar förstått rätt, det får vi väl höra av något annat sanningsvittne, att beredningenskall tillsättas . Jag påstår bestämt attdet inte skall handla om passivt, retroaktivtkontrollerande, utan beredningen skall utgöra enstyrfunktion. Där är tydligen ochjag oense, men jag påstår att det ärförsvarsministern som har tolkningsföreträde här.Försvarsministern har sagt att det handlar om enstyrfunktion. Det kan vi kontrollera isnabbprotokollet i morgon.Anf. 87 () replik:Herr talman! Vi har nog ungefär lika stor tilltro tillförsvarsministern, så jag är fullkomligt lugn på denpunkten. Det är skönt att vi är överens om det.Beträffande försvarets flexibilitet vill jag gärna sägaatt vi är överens. Men det behöver kanske sägas isammanhanget att en flexibilitet för försvaret överSveriges stora landyta, förutsätter en ganska storförsvarsmakt som finns rimligt regionalt fördelad.Det har egentligen inte med fredsorganisationen avförbanden att göra, utan med attkrigsorganisationen har den organisationen. Det ärviktigt att den inte ligger på för låg nivå, för då inte denna flexibilitet och denna möjlighet.Säkerhetspolitik är att ha beredskap för detoförutsedda, att inte bara kunna värja sig för detman kan se framför ögonen just nu eller ett antal årframöver, utan att ha beredskap för denoförutsedda situation som ligger litet längre fram.Det är säkerhetspolitik, och det är också det somryms i ett flexibelt försvar. Det tror jag att vi rentav är överens om, . 88 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu harsatts upp.Anf. 89 ()replik:Herr talman! Jag tror att vi är överens omprinciperna, . Jag hade barahoppats att de hade återspeglats litet tydligare iförsvarsbeslutet, men jag vet att har haft någon lätt situation här.Det är korrekt att om man skall få ett flexibeltförsvar måste det finnas en minimikvantitet, annarsär det inte mycket man kan göra. När vi talar omflexibilitet antyder att det är enflexibilitet över land och att att gäller att flyttatrupper från det ena stället till de andra. Men det jag talar om som extra angeläget ären flexibilitet över tiden. I en fredssituation harman en nivå på det flexibla försvaret. Närorosmolnen börjar komma nere i Centraleuropaeller i skall man växla upp ,så att man är parat och färdig på ett rimligt sätt, omvi skulle råka illa ut i en krigssituation. Det är denflexibiliteten som är mycket viktig. Det är denflexibiliteten som ligger i den skånska modellen,där man har en tillväxtförmåga. En ynkapansarbrigad kan växlas upp till först två och sedanytterst till tre fullvärdiga moderna pansarbrigader.Anf. 90 ():Herr talman! Under den senaste månaden harpersonalorganisationer från F 13 med stor kunskapoch sunt förnuft övertygat mångariksdagsledamöter om att en nedläggning av F 13förmodligen är århundradets sämsta försvarsbeslut.Personalorganisationerna och samtliga anställdaförstår inte varför de skall bestraffas, och det görinte jag heller.Försvarsutskottet anser att F 13 är en modernflottilj. Dess strategiska placering är viktig mednärheten till ostkusten och . Trots dettakonstaterande och de skäl som ochIngvar framhöll i sina anföranden skallverksamheten upphöra.Vad är då skälet till att F 13:s verksamhet skallupphöra i ? Jo, enligt utskottets meningskall vi inte i första hand ha ett försvar för attförsvara vårt land, utan vi skall ha ett försvar därfrämst regional- och arbetsmarknadspolitiskaargument skall råda. Detta betraktar jag somhorribelt. Det är i grunden fullständigt felaktigt.Flottiljernas existens skall avgöras avförsvarspolitiska skäl och inte avarbetsmarknadspolitiska skäl.Hur kommer det annars att se ut? Flottiljer ochregementen skulle vara utplacerade efter i vilketstödområde kommunerna befinner sig. fortfarande anser attarbetsmarknadsskäl skall beaktas, torde detta talaför F 13:s fortlevnad med tanke på den mycketbesvärliga situation som kommunbefinner sig i.I är arbetslösheten långt övergenomsnittet , . Över 4 000Norrköpingsbor är öppet arbetslösa. Dessutombefinner sig kommunen i en mycket besvärligekonomisk situation. Flera hundra människorväntar med stor oro på besked om kommandeuppsägningar. Den sista textilfabriken, Strömma iNorrköping, upphör med sin verksamhetoch har varslat över 100 anställda.Att i detta läge av arbetsmarknadsskäl flytta ochlägga ned F 13 med 1 100 anställda är och förblir enmycket dålig lösning.Herr talman! Mitt samvete och förnuft gör att jagkommer att rösta för reservation 22, som innebäratt Bråvalla flygflottilj, F 13, skall vara kvar i densvenska försvarsorganisationen.Anf. 91 ():Herr talman! Jag tänker ta upp fem områden i mittanförande. Det gäller det icke-militära motståndet,försvar, den flyttkarusell som drabbar mitthemlän, län, ganska hårt, och etteventuellt miljöregemente i Näsby.När det gäller det icke-militära motståndet vill jag istort instämma i vad anfört för attvinna tid. Vi har ju en gemensam motion på dettaområde. Där har vi anfört värdet av det icke-militära motståndet. Vi har också uttrycktbesvikelse och förvåning över att det inte omnämnsi propositionen. Men kan vi konstatera att vårmotion har resulterat i ett uttalande i betänkandetom att det icke-militära motståndet är en viktig delav vårt totalförsvar och förtjänar ett omnämnande.Det är bra.Herr talman! I min motion Fö39 betonar jag viktenav att hela landet skall försvaras. Det måste äveninkludera . Jag har tagit upp detta därför attjag oroar mig för hur det skall vara möjligt motbakgrund av de stora förändringar som föreslås ipropositionen. Följden av propositionens förslagblir bl.a. att en av tre nuvarandepansarbrigader, Norringebrigaden, som är knutentill P 6 i , läggs ner. Vidare innebärpropositionen också att underhållsutbildningen vidskånska trängbataljonen, T 4, i flyttastill Skövde.I betänkandet görs bedömningen att trots detta ärden framtida krigsorganisationen så stark att densvarar mot aktuella uppgifter i . Jag får förnärvarande nöja mig med det svaret.När det sedan gäller A 3 i ochartilleriutbildningen i föreslås ipropositionen att Wendes artilleriregemente iKristianstad omlokaliseras till och därsamlokaliseras med P 2. De skäl som anges föromlokaliseringen är behovet av investeringar påA 3, bl.a. renovering av kaserner, samt att dettaskall leda till minskade driftskostnader.Jag vill starkt ifrågasätta detta. Det har alltid visatsig att flyttningar har blivit dyra. Det har varit svårtatt få ut de i förväg utlovade vinsterna. En stor delav de egentliga fördyringarna har inte tagits med iberäkningarna från början vid flyttningar. Det somaldrig har redovisats är de ökadepersonalkostnaderna och de därav orsakadeförsämringarna av krigsförbanden. Det finnsmånga exempel på dyra förflyttningar. Jag tänkerpå S 1, I 1 och 1 som har flyttats i Mälardalenoch i till stora kostnader. T 4 flyttadesinom , för attsedan läggas ner.Det är som sagt mycket tveksamt vilken ekonomiskvinst man gör av detta. Kvaliteten på produkternagår också ner, och man förväntar t.ex. att kvalitetenpå utbildningsverksamheten kommer att försämrasrejält. Bl.a. är det nuvarande närövningsområdetidealiskt, eftersom det ligger i anslutning till A 3,medan Hovdalafältet i är betydligtsämre. Det finns alltså flera skäl som talar för skall ha kvar A 3 i . Jag skall föratt vinna tid inte ta upp alla, eftersom de nämntshär tidigare. Jag yrkar bifall till reservation 15. Omman behåller A 3 i skulle det innebäraatt även T 4 kan bevaras i Hässleholm.När det gäller miljöregementet i , tyckerjag att det är en mycket intressant idé. Det är viktigtatt avvakta och se vad som sker,men idén är som sagt intressant.Slutligen känner jag mycket starkt för att även F 10bör bevaras för framtiden.Anf. 92 ():Herr talman! Jag har under ett par timmars tidsuttit och lyssnat till debatten, och jag har hörtmånga kloka inlägg. Jag saknar en person i den härförsamlingen, och det är . Hanhar en förmåga att vid alla tillfällen gå upp italarstolen och fråga: Var är riksdagsledamöterna?Var är nu när vi utifrånregionerna diskuterar dessa frågor -- kalla det gärnabypolitik, eller vad det nu är? Jag tycker att IanWachtmeister skall sluta med att efterlysakammarens ledamöter, när han själv försvinnerbakom skynket så fort han kan.Jag skall, herr talman, övergå till vad jag tänktesäga. Vi socialdemokrater på värmlandsbänken hari en motion skriftligen förklarat var vi står när detgäller , inrymmande enavveckling av I 2 i . Vi tycker inte omförslaget. Vi står fast vid vår tidigare deklareradeståndpunkt i denna fråga, och vi motionärerförordar således vad som sägs iutskottsbetänkandet angående samlokalisering avVärmlands regemente I 2 och Bergslagensartilleriregemente till en plats. Vi kan med andraord i allt väsentligt instämma i majoritetens slutligabedömning.Den miljöprövning som måste komma till stånd ärsjälvfallet nödvändig för att man på ett tidigtstadium skall kunna tillgodose såväl somNaturskyddsföreningens berättigade särintresse. Iavvaktan på att denna miljöprövning görs bör inteheller planering av en avveckling av I 2 i Karlstadske. Det är en logisk följd av tidigare resonemang,och borde rimligtvis i sammanhanget lugna allaupprörda känslor på hemmaplan.Den miljöprövning som utskottet förordar liggerockså väl i linje med de tankegångar som vi imiljöskyddskommittén arbetar med i bredsamförståndsanda. Skulle miljöprövningen såsmåningom utmynna i att exempelvis övningsfälteti blir mindre ändamålsenligt, bör detvara regeringens huvudvärk att slutgiltigt avgöraden frågan. Den utredning som aktualiseras börtillgodose samtliga de partsintressen som utifrånhelt skilda ståndpunkter deltagit och alltjämt deltari den infekterade miljödebatten.Jag vill med dessa ord förklara att jag fullt och fasttror på sammanslagningen. Utöver attsamövningsmöjligheterna förbättras ger åtgärdenen nettobesparing på ca 170 milj.kr. fram till år2002. Med andra ord är de dokumenteradefördelarna av en samlokalisering av de bådafredsförbanden I 2 och A 9 mycket betydande. Jagyrkar härmed bifall till utskottets hemställan i dendel som avser samlokalisering av Värmlandsregemente.Vi har i vår motion framfört vår oro inför denminskning av personalen som skett och alltjämtsker vid Swedish Ordnance i . Man harminskat från 1 075 anställda till 350 anställda vidZakrisdalsverken. sker det en successivminskning av personalen vid Karolinen, som ärförsvarets administrativa byggnad i . Detslår hårt mot en redan hårt drabbad region ochVärmland. Utskottet avstyrker våra motionskravmed motiveringen att regeringen och berördamyndigheter på lämpligt sätt genomför nödvändigaåtgärder, exempelvis i form av regionalpolitiskainsater när och om så erfordras.Herr talman! Vi motionärer tycker nog redan i dagatt regeringen bör handla -- och den bör handlasnabbt -- och ge Karlstadregionen och Värmlanddet stöd som de så väl behöver. Det är bara attbeklaga att inte såväl arbetsmarknadsutskottet somförsvarsutskottet tillmötesgått våra angelägnamotionskrav för att trygga jobben iKarlstadregionen.Så till en helt annan fråga och en annan motion. Detgäller motion Fö26 där jag och en översyn och en förenkling av nuvarandebestämmelser vad gäller yttrande frånkommunernas sida vid antagande avhemvärnsmän. Jag noterar med tillfredsställelse attvår motion jämte en annan motion rönt sammaöde, och behandlats synnerligen positivt.Ett tillkännagivande till regeringenkommer att ske för att förhoppningsvis kunna få enannan tingens ordning till stånd. Frågan hartidigare varit föremål för riksdagsbehandling, ochdå har motionskraven bemötts något merkallsinnigt. Den välvilliga behandling sommotionen nu fått är ett steg i rätt riktning, och dettackar vi motionärer alldeles särskilt för. Det ärmöjligt att det finns anledning att återkomma tilldenna fråga.Herr talman! Vi är nöjda med detta. Jag har medråge underskridit den tidsram som står tillförfogande, för att på ett föredömligt sätt hållakammarens tidsplan så att vi kan komma ut i denvackra vårsolen. 93 i (kds):Herr talman! När den försvarspolitiskapropositionen kom gladdes man åt att regeringenhade det stora förnuftet att föreslå ett bibehållandeav Bråvalla flygflottilj. Detta trots att mångaargumenterat för en nedläggning av F 13. Sedankom dessvärre en motion från Socialdemokraternaom att avveckla Bråvalla i . I det lägetbörjade man ana ugglor i mossen, och därför skrevjag själv en motion där jag sökt motivera varför justF 13 skall finnas kvar och varför man redan nuborde slå fast att östra också långsiktigtmåste ha ett trovärdigt luftförsvar, där F 13 ochflygvapnet är en central faktor.Det är helt uppenbart att Bråvalla täcker upp ett förSverige synnerligen operativt viktigt område.Befolkningscentra, industrier, sjukhus,ledningsfunktioner och kommunikationer ärexempel på viktiga försvarsobjekt. F 13 är vidareden flottilj som har den nödvändiga närheten tillÖstersjön och , vilket här också påtalatstidigare under debatten. Närheten till viktigainsatsområden kan vara helt avgörande i enkrigssituation. Utan F 13 kommer övervakningenav att avsevärt försvåras.Närheten till försvarsindustrin, bl.a. , gör attett utprovningsarbete med JAS kan ske smidigt ochutan större föranstalter. Vid fortsatttaktikutprovning är närheten synnerligen positiv.De investeringar som gjorts i fastigheter m.m. påsenare tid gör att en avveckling av F 13 skulleframstå som kapitalförstöring av helt oförsvarligamått. Den inlösen av fastigheter som F 13genomfört, tillsammans med övrigabullerdämpande åtgärder, gör att Bråvalla iförhållande till andra flottiljer från bullersynpunkthar goda förutsättningar att klara en framtidaplacering av JAS. Genom att banorna på F 13korsar varandra med blir bullerfördelningenoptimal.F 13 fungerar mycket tillfredsställandeavseende flygtidsproduktion, personalbemanning,moderna lokaliteter och lokalrekrytering avvärnpliktiga. Flottiljen servar också andra förband.Den skrivning om utvecklande av storflottiljer somfanns i propositionen borde enligt min meningresultera i att F 13 behålls också långsiktigt. Med deexempel på motiv som jag angett saknas relevantaskäl för att avveckla en ur strategisk synpunktväsentlig flygbas.Dessvärre har jag nu fått rätt i mina farhågor. Denoro som jag kände när den socialdemokratiskamotionen väcktes, fanns det fog för att känna.Socialdemokraterna har emot regeringens viljalyckats samla en majoritet i försvarsutskottet,vilket nu innebär att det som kallas Ostkustensenda flygflottilj skall avvecklas.Det är ett hårt slag mot den samladeförsvarspolitiska syn som regeringen har, och det ärett hårt slag mot , som redan nu har ettsynnerligen ansträngt sysselsättningsläge. Det harockså redovisats här tidigare.Det är närmast ett hån mot alla de tusentals somredan i dag går arbetslösa i att, somutskottet, motivera behållandet av F 6 i Karlsborgmed att ''skulle drabbasmycket hårt av effekterna av en nedläggning''. Deeffekter som kan komma att drabba Norrköpingär definitivt värre.Herr talman! Jag noterar ändå det särskildayttrande i betänkandet som fyrklöverpartierna harskrivit. Jag vill citera det. Där skrivs bl.a.: ''Medbakgrund av att en majoritet motsatt sigregeringens förslag har vi tvingats acceptera densocialdemokratiska partimotionens förslag attlägga ned Bråvalla flygflottilj F 13 i . Ennedläggning av F 13 är dock en sämre lösning än ennedläggning av F 6. Den kan dessutom komma attleda till onödigt kostsam omflyttnings- ochomskolningverksamhet jämfört med dennedläggning av F 6 som regeringen föreslagit.'' Detframgår här mycket klart att fyrklöverpartiernaegentligen inte vill ha detta beslut och att ansvaretför detta skall utkrävas någon annanstans.Herr talman! Det bästa i den situation som haruppstått är ett bifall till regeringens propositionavseende mom. 77, dvs. det moment som handlarom Bråvalla flygflottilj. kommersenare i debatten att lägga fram ett sådant yrkande.Om det sedan blir omröstningar om flera förslag omatt F 13 skall behållas, kommer jag givetvis i enslutvotering att stötta det förslag som då finns tillförmån för F 13.Anf. 94 HANS ():Herr talman! Regeringens beskrivning av detsäkerhetspolitiska läget i är ofullständigoch inkonsekvent. Man får ett intryck av attregeringen gör sitt yttersta för att konstrueramöjliga hotbilder och överdriva möjliga risker. Detframstår som anmärkningsvärt att regeringenbeskriver den säkerhetspolitiska situationen i helaEuropa som positiv utifrån svensk säkerhetspolitikoch lägger fram förslag till betydandekostnadsökningar. Låt mig ta några exempel urregeringens proposition.Ryssland är helt inriktat på samråd ochsamarbete med väst, sägs det i propositionen.Vidare sägs att NATO:s klassiska hotbild, detstorskaliga överraskande angreppet motCentraleuropa, numera är avskriven. Vidare sägs:Tendensen att minska rustningar och ståendestyrkor underbyggd såväl av ett starkt förbättratinternationellt klimat som av växande krav påbesparingar torde komma att bestå. Ytterligarenedskärningar är att vänta.Angående möjligheter att attackeraSverige från hav eller över land skriver regeringen ipropositionen att möjligheten att attackera Sverigefrån knappast finns längre, dels på grundav att man har förlorat och DDR, dels pågrund av att man inte har flygkapacitet förunderstöd. Dessutom säger man att de ryskastyrkorna är otillräckliga för omfattande offensivaoperationer.Jag anser att regeringen här i grunden för ettresonemang som är positivt och ger hopp om enrelativt fredlig europeisk utveckling. Men för atträttfärdiga de höjda militärutgifterna måsteregeringen lägga in motargument, som manknappast kan tro på. Det rör sig återigen omutvecklingen i Ryssland.De motsägelser som finns är inte övertygande, ochdet finns därför i dagens läge, enligt min mening,inte skäl att göra de satsningar som föreslås. Omman gör det, skulle det innebära att ,tillsammans med , blir det enda land iEuropa som satsar på mer än marginellt ökademilitärutgifter. minskadeNATO sina militära utgifter . Tysklandgör mycket kraftiga minskningar. Inom OSS skärsmilitärutgifterna och styrkornas numerär nerkraftigt. Som framförts presenterarregeringen en ökning av militärutgifterna medberäknade 7,3 miljarder under fem år.Dessutom sägs ökningen inte innebära enupprustning utan endast en strukturrationaliseringav försvaret. Denna beskrivning är inte korrekt.Det handlar de facto om en militär upprustning avi vart fall luftförsvaret med JAS, av flottan med nyaubåtar och ytfartyg, och av delar av armén med nyastridsvagnar, ammunition och missiler.