prot · GF09104 · 1992-05-04 00:00:00 — Jag redovisar i svaret det besked jag harfått från , nämligenatt en översyn skall ske av reglerna förkommunernas möjligheter att själva bestämma pådetta område när det gäller ekonomiska styrmedel.I övrigt har ett konkret beslut fattats omMälarbanan, och arbetet med harsatts i gång och finansieringen ordnats.När det gäller diskussionerna med bilindustrin ochpetroindustrin är det självklart att det efter ett antalsamtal finns anledning att redovisa innehållet föratt därefter föra en offentlig debatt.Anf. 66 ():Herr talman! Jag tackar också för detta svar. Jaghåller med om att det är viktigt att man i sambandmed i om miljö och utvecklingtar upp dessa diskussioner. Jag delar ocksåuppfattningen att den är ett forum där det merahandlar om att få i gång en förhandlingsprocess,som kanske ger utslag på lång sikt, än att kommamed konkreta lösningar.När det gäller det internationella perspektivet iövrigt undrar jag om det inte finns någonting utöverdet som redovisas i interpellationssvaret somSverige kan göra. Jag tänker på att industrinsföreträdare har haft sina rundabordssamtal ochsom resultat av det presenterat sina krav förpolitikerna om hur man tycker atttransportfrågorna skall lösas och vilka vägar sombehöver byggas. Man skulle kunna tänka sig detomvända, att man på den politiska nivån haderundabordssamtal som resulterade i att man ställdekrav på industriföreträdarna, krav på hur stor delav fordonsparken som skulle drivas med andratyper av bränsle, krav på energisnålhet, effektivaretransportsystem osv. Finns det ingenting somSverige kan göra utöver det som redovisas i svaret?Jag tänker också på en diskussion somförhoppningsvis skulle föras mera i det öppna.Skulle man inte kunna tänka sig att togsådana initiativ?Det är naturligtvis positivt med rapporterna frånsektorsmyndigheterna. Men jag blir litetkonfunderad när jag ser t.ex. de vägsträckningarsom ingår i planer för de närmaste åren.Det är uppenbart att man har tänkt sig att dramotorvägar just i viktiga områden med höganaturvärden. Det handlar både om öst- ochvästkusten. Detta finns redovisat t.ex. i en rapportfrån , som jag tyvärr intehar här nu.Det känns som att de årliga miljörapporterna intestår i proportion till de problem man åstadkommermed sin ordinarie verksamhet och som man intelöser genom att i efterhand redovisa i en rapport.Det verkar inte som om man vid planeringsarbetethar tillräcklig insikt i hur man skall undvika dessasvåra miljöproblem.Miljöministern redovisar också kommunernasmöjligheter i enlighet med substitutionsprincipen.Det är naturligtvis så att de lokalatillsynsmyndigheterna -- det torde vara miljö- ochhälsoskyddsförvaltningarna som avses -- harmöjlighet att gå in med förbud eller föreskrifter.Samtidigt skall man ha klart för sig att det är litetfräckt att lägga över ansvaret på den nivån. Det ärsvårt för en liten kommun att genomföra förbudsom får någon verkningskraft. Det är knappast ensmöjligt för de stora kommunerna . Än svårare är det för desmå. Det behövs stöd nationellt.Anf. 67 Miljöminister ():Herr talman! Substitutionsprincipen är tillämpbarpå olika områden. Principen i sig är ett stöd. Detman naturligtvis kan diskutera är om staten skalllägga sig i vad kommunerna gör inom sitt område.Det är ändå kommunen som har ett ansvar förstadsplanering och trafikplanering. Kommunernakänner bäst de lokala förhållandena. Syftet medöversynen är att vi skall se om vi har anledning atthjälpa till med ekonomiska styrmedel utöver denmera lokala planeringsprocessen och demöjligheter kommunerna har att tillämpasubstitutionsprincipen på hemmaplan.När det gäller vägsträckningar vill jag nämna en saksom jag har debatterat tidigare vid en frågestund.Nu finns kravet på miljökonsekvensbeskrivninginskrivet i lag. Det kommer att innebära hårdarekrav än tidigare på dem som anlägger och planerar.Jag hoppas att vi skall kunna klara den utmaningen.Det är viktigt att man klarar ut problemen innan, såatt man inte står med nya fall liknande detbohuslänska.När det gäller krav på industriföreträdare vill jagsäga att syftet med våra samtal är att vi skall kunnaange vad samhället önskar. Om industrin ställerupp på det vill dess företrädare naturligtvis veta påvilket sätt staten kan underlätta uppfyllandet avkraven. Det finns möjligheter både till morot ochpiska i sammanhanget. Så tycker jag att man skallföra dessa samtal. Vi har behov av att få veta varfronten ligger tekniskt sett. Vi politiker är inte iförsta hand experter på det.Till sist vill jag säga att det är viktigt att man ställerkrav på oss som konsumenter. Om inte vi är medoch styr i vår egenskap av konsumenter, utöver detatt vi är medborgare och uttalar vår mening ipolitiska val, händer inte så mycket.Konsumenterna är en underutnyttjad resurs. Föratt konsumenterna skall kunna fungera på ett brasätt krävs ekonomiska styrmedel, dvs. att mansätter rätt pris på miljön. Det är precis vad vieftersträvar.Överläggningen var härmed avslutad.10 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:127 Ändringar i fastighetsbildningslagen(1970:988) m.m.Motionernamed anledning av prop. 1991/92:134 Riktlinjer föröverföringen av verksamheten vid domänverket tillaktiebolagsform1991/92:N53 av ()med anledning av prop. 1991/92:119 Ombildning avStadshypotek, m.m.1991/92:N54 av m.fl. (s)1991/92:N55 av ()betänkande1991/92:KU34 Inrättande av ett särskilt utskottFinansutskottets betänkande1991/92:FiU26 Statlig lokalförsörjningLagutskottets betänkanden1991/92:LU29 Skadeståndsfrågor1991/92:LU30 Vårdnad och umgänge med barnm.m.1991/92:LU31 Ändring i jordabalken1991/92:LU32 Äktenskaps- och sambofrågor1991/92:LU33 Skadeståndsansvaret förpolishundarUtbildningsutskottets betänkanden1991/92:UbU13 Vissa för högskolan gemensammafrågor och anslag1991/92:UbU14 Grundläggandehögskoleutbildning m.m.1991/92:UbU15 Anslag till forskning, m.m.1991/92:UbU16 Lokalförsörjning m.m. för högreutbildning och forskning1991/92:UbU17 Anslag till ,m.m.1991/92:UbU21 Ändrat huvudmannaskap försärskolan och särvux m.m.Näringsutskottets betänkande1991/92:NU20 betänkanden1991/92:BoU17 Prisstöd till rennäringen m.m.1991/92:BoU19 Vissa frågor i plan- och bygglagen1991/92:BoU20 Egenskapskrav på byggnader1991/92:BoU21 Skydd av vissa områden enligtnaturresurslagen m.m.1991/92:BoU26 En översyn avbyggnadsgarantilagen m.m.11 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 29 april1991/92:187 av () tillsocialministern om barns och ungdomars villkor:I regeringens nationella handlingsplan för barnsöverlevnad, skydd och utveckling görs engenomgång av barns och ungdomars villkor i vårtland. Här framgår med stor tydlighet att dengenerella välfärdspolitiken är ett fundament för attmöjliggöra goda uppväxtvillkor för alla barn i vårtland. Man exemplifierar med den allmännagrundskolan, familjepolitiken, barn- ochmödravård, jämställdheten, etc. Alla dessavälfärdsinstrument är skapade och försvaradeunder socialdemokratiska regeringsperioder.Det framgår också av handlingsplanen att en hel delåterstår att göra för att alla barn skall kunna växaupp under goda villkor. Det är också tydligt att detoftast är barn i lägre socialgrupper ochinvandrarbarn som inte fullt ut omfattas avvälfärden och som mest skulle gynnas om vividareutvecklar omsorgen om våra unga. Det ärhelt enkelt en klassfråga.I handlingsplanen skriver regeringen: ''Välfärdenär inte heller en gång för alla given. I tider avekonomiska problem, vilket vårt land har förnärvarande, är det de svagas och utsattas intressensom står mest på spel. Barnens rätt till skydd ochgoda uppväxtvillkor måste därför alldeles särskiltvärnas .'' (s. 2).Regeringens ovan citerade klarsyn är välgörande.Det har ju kommit alarmerande signaler från helalandet om att de barn ochfamiljer som bäst behöver samhällets stöd är desom drabbas hårdast när besparingar görs och dengenerella välfärden därigenom hotas.I den framlagda kompletteringspropositionenföreslås trots detta rejäla indragningar frånkommunerna till staten, vilket kommer att drabbabarnens välfärd. På utbildningsområdet föreslårockså regeringen lagbestämmelser om friståendeskolor som leder till ett segregerat skolsystem. Detförbereds förslag i om attförsämra föräldraförsäkringen med allt vad detinnebär för barnen, familjerna och papporna.Medvetenheten om barns behov har ökat.Barnperspektivet har stärkts på många områden,men det återstår en hel del att göra. larmsignaler om att kunskaper om barnsbehov inte alltid är utbredda inom rättsväsendet.Alltför sällan tas på arbetsmarknaden hänsyn tillhur barn påverkas av föräldrarnas arbetsvillkor.Barn behöver en väl fungerande barnomsorg ochskola med hög kvalitet. Barn har rätt till en rik fritidmed spännande lekmiljöer.För att säkerställa detta måste barnperspektivet isamhället förstärkas. Den socialdemokratiskaregeringen lät därför utreda frågan om enbarnombudsman. Förslag har också lagts om attinrätta en statlig ombudsman för barn och ungdomsom enligt en särskild lag skall tillvarata och främjabarns och ungdomars rättigheter, behov ochintressen i samhället. skulleockså kanalisera och ta till vara de ungas egnaåsikter om sina villkor.Mot denna bakgrund vill jag fråga socialministernföljande:1. Vilka åtgärder är socialministern beredd vidtaför att stärka den generella välfärden så att allabarn får goda uppväxtvillkor och så att inte barnoch ungdomar blir de stora förlorarna ibesparingstider?2. Är socialministern beredd stärkabarnperspektivet i samhället genom att inrätta enbarnombudsman?3. Är socialministern beredd vidta åtgärder för attta till vara barns och ungdomars egna åsikter omsina villkor i samhället?1991/92:188 av My () till socialministernom vården av äldre i hemmet:ÄDEL-reformen är en av de störstakommunreformer som ägt rum under de senastedecennierna. Den berör hundratusentalsmänniskor. Den berör våra äldre, deras anhörigaoch den personal som i offentlig eller privat regivårdar och hjälper.Nu när äldrevården, , äröverförd till kommunerna, börjar vi också kunna sekonsekvenser, såväl goda som mindre goda. Dessakonsekvenser reser också en rad frågor som på etteller annat sätt måste besvaras, även om jag ärmedveten om att en uppföljning av reformen skallske . Det är bl.a. mot den bakgrunden somsocialutskottet planerar att genomföraen hearing om just äldrevården.En frågeställning som dock behöver belysasomedelbart är den om de 38 000 äldre som skrivsut från landstingens äldrevård. som dettasker vet vi att det inte finns möjlighet förkommunerna att ta emot alla dessa äldre.Sannolikt är det så att merparten av dessa äldreåtergår till boende i hemmet, där de ofta leverunder ovärdiga förhållanden i ensamhet och oro.Har den äldre ''tur'' finns i hemmet en anhörig --ofta äldre även denne -- som vårdare. Sanningen ärju att av våra vårdbehövande äldrevårdas i hemmet av just anhöriga.I ÄDEL-beslutet finns det fem miljarder kronoravsatta för en utbyggnad av äldreboendet. Det ärbra, men har man då missat just det somnämnts ovan, nämligen det faktum att de allra flestaäldre vårdas i hemmen av anhöriga.Det är mot ovan nämnda bakgrund jag vill frågasocialministern följande:Är socialministern beredd att inom ramen för debeslutade möjliggörakonstruktioner som ger stimulanser även för vårdoch service av äldre i hemmet?1991/92:189 av () till statsrådetBeatrice om specialkurser m.m. igymnasieskolan:I enlighet med den dåvarande regeringensproposition /91:85 Växa med kunskaper beslötriksdagen att gymnasieskolans specialkurser skulleavvecklas och motsvarande utbildning anordnasantingen inom programmen, inom kommunalvuxenutbildning eller inom högskolan.Första start med de nya studievägarna görs läsåret1992/93, och senast /96 skall allintagning av elever göras enligt beslut.Under denna tid skulle alla specialkurser ochpåbyggnadsutbildningar inom nuvarandegymnasieskola avvecklas.Från skall elevens hemkommunlämna ersättning till landsting och andra kommunersom bedriver dessa utbildningar.Ansökningarna till flera av de nu aktuellautbildningarna skulle vara insända till den 1februari 1992. Hanteringen mellan kommuner ochlandsting har skapat stora problem och osäkerhetför eleverna om kommunerna skulle betalaersättning. Många kommuner, som varit ovana atthantera dessa kurser, har nekat att betala ersättningtill landsting eller andra kommuner. Eleverna hardå inte kommit in. Detta har i vissa fall givit tillresultat att det blivit svårt att över huvud tagetgenomföra desa utbildningar på grund av för fåelever. Frågan om elevens ålder har också varit ettproblem när kommunerna skulle bedömaansökningarna.I budgetpropositionen 1991/92:100 Bilaga 9behandlas på s. 28 och 29 rättsläget för de nämndaspecialkurserna. Det av regeringen begärdabemyndigandet att meddela avvikande föreskrifterhar bifallits av riksdagen.I avvaktan på att de här nämnda specialkursernaoch påbyggnadsutbildningarna förändras enligtriksdagens beslut är det mycket angeläget att dennatyp av utbildning fortfarande kan erbjudas deelever som efterfrågar den.Med hänvisning till vad som anförts vill jag ställaföljande fråga:Vilka åtgärder har regeringen vidtagit efterregeringens beslut om bemyndigande?12 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 29 april1991/92:707 av () tillsocialministern om nolldirektiven för merkostnads-och psykiatriutredningarna:Hösten 1989 föreslog socialutskottet atthandikapputredningen och andra utredningar påhandikappområdet inte skulle begränsas avregeringens nolldirektiv. Detta blev ocksåriksdagens beslut. Regeringen tog senare bortnolldirektiven till handikapputredningen.Med anledning av en motion från ochBo Nilsson (båda s) som föreslog att nolldirektivenskall avskaffas för merkostnadsutredningen ochpsykiatriutredningen återupprepadesocialutskottet sitt tidigare ställningstagande attutredningar på handikappområdet inte skallomfattas av regeringens nolldirektiv. Riksdagenbeslöt i enlighet medsocialutskottets förslag.Min fråga till socialministern är följande:När ämnar socialministern verkställa beslutet omatt ta bort nolldirektiven förmerkostnadsutredningen ochpsykiatriutredningen?1991/92:708 av (-) till statsrådet om EG:s krigsavvärjande betydelse:Den 19 april 1992 hade statsrådet enartikel i /brännpunkt rörandeEuropaintegrationen.Det uppges bl.a. ''låt oss aldrig glömma bort attgrundvalen för hela EG-tanken är att krig på deneuropeiska kontinenten aldrig mera skall inträffa''.Jag undrar vad statsrådet egentligen menar och vadmålet är. skall vi utan vidare resonemang ge ossi lag med och och i slutändandela försvarsmakt med dem.Det kan bli etniska krig inom olika länder ellermellan olika länder i . Kommande EU-regeringar får dessutom möjlighet att säga ja tillkärnvapen på svenskt område.Riskerna för att dras in i krig mellan EUoch andra federationer är stora.I sin iver att övertyga motståndarna till EU ser intestatsrådet de besvärliga omställningar somkommer.Min fråga är:Vad är det för krig som avses?1991/92:709 av (--) tillsocialministern om välfärden och regeringensförslag om nedskärningar:Socialministern har vädjat om frivilliga krafterinom sociala omsorgen och öppethållande inombiblioteken.Westerberg lovade i valrörelsen runt och han hållertunt. och fp lovade husläkare, eget rumoch en bättre välfärd för sjuka och handikappade(det glömda ).Nu skär regeringen och socialministern i välfärdenoch förlitar sig på friviliiga insatser.Nedskärningarna i grundtryggheten sker med hjälpav och dess extrema stödtrupper i Nydemokrati.Min fråga är:Vilka ytterligare nedskärningar kommerregeringen att föreslå?1991/92:710 av () till statsrådetUlf om exportgarantier vid försäljningtill Ryssland:För att klara den demokratiska uppbyggnaden avRyssland och övriga öststater krävs att dessa länderklarar ekonomin. Därför är det viktigt att ländernafår i gång sin industri och handel som i sin tur kange värdefulla exportintäkter. En effektivareutvinning av olja och gas ökar möjligheterna förRyssland att få in värdefulla exportintäkter ochdärigenom förbättra sin ekonomi. AB i har sedan ett par årsamarbetat med institut och företag i omutveckling av utrustning för utvinning av olja ochgas. Intresset för projektet är mycket stort iRyssland.Genom att bevilja statliga garantier ger SverigeRyssland hjälp till självhjälp. Värdefullaarbetstillfällen skapas i såväl som Sverige.Leveransvolymen för komma att uppgå till 250 milj.kr. per åroch ge sysselsättning för ca 200 årsarbeten vidHägglunds i Örnsköldsvik.De arbetsmarknads-, regional- och utrikespolitiskamotiven för statliga garantier för export av de slagsom beskrivs ovan är alltså påtagligt starka.Jag vill fråga ministern:Kommer ministern att verka för att statligagarantier skall ges till AB förexport av Workover Riggar?1991/92:711 av (--) tillutrikesministern om och Kosovo-Albanien:Vad kommer den att göra föratt stoppa förtryck mot Kosovoalbanerna?1991/92:712 av () tillstatsministern om demonstrationsrätten:Statsministern deltog i ettpartimöte i Torsby.Enligt pressuppgifter ägnade statsministern en inteobetydlig del av sitt anförande åt att raljera medförstamajfirandet.För stora delar av det svenska folket representerarden breda folkliga demonstrationen ett viktigtinstrument för demokratin.Medborgarna har rätt att kräva respekt av sinstatsminister oavsett om han delar deras politiskauppfattning eller ej. En statsminister kan inte baravisa de egna väljarna respekt.Är statsministern beredd att bekräfta attdemonstrationsrätten är en viktig del av densvenska demokratin?1991/92:713 av () tillkommunikationsministern om obligatoriskluftkudde i nya bilar:Luftkudde i ratten har näst säkerhetsbälte dendokumenterat bästa effekten när det gäller attminska risken för skada i samband med olyckor.Volvo och utrustar sina bilar med luftkuddarpå vissa utlandsmarknader men inte i Sverige.Är kommunikationsministern beredd att föreslålagstiftning om att luftkudde blir obligatorium i nyabilar?13 § Kammaren åtskildes kl. 15.44.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 33 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.