prot · GF0958 · 1992-02-05 00:00:00 — Man skallinte gå ut och samla in pengar.Den här regeringen har den attityden att vi tror attmänniskor kan klara av att få ett visst förtroende.Men vi skall också, som jag sade, ha ett regelsystemsom naturligtvis kräver att alla är med och bär dethär ansvaret.Berndt oroar sig mycket för delar avregeringen. Jag vill då än en gång understryka attregeringsbildningen föregicks av ett ganskalångvarigt arbete med regeringsförklaringen och attmitt parti så att säga tillförde det fjärde benet underregeringsförklaringen, nämligen miljöpolitiken.Det benet sitter där , och det skall sitta där underden här mandatperioden.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1991/92:85 omigångsättningen av beslutadeinfrastrukturinvesteringar m.m.Anf. 8 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att redovisa igångsättningsläget ochsysselsättningseffekten för deinfrastrukturinvesteringar som dels den tidigareregeringen beslutat om , dels den nyaregeringen beslutat om under hösten 1991.Den totala sysselsättningseffekten av beslutadejärnvägsinvesteringar kommer att vara860--890 årsarbetskrafter.Den totala sysselsättningseffekten av beslutadeväginvesteringar kommer att vara ca2 800 årsarbetskrafter.Totalt har således behov av 3 700 årsarbetskrafterskapats inom ramen för de ökadeinfrastrukturinvesteringarna.De järnvägsprojekt som kommer att vara i gång1992 är delar av , ,, ostkustbanan, stambanan genomövre , och åtgärder påjärnvägsnätet inom ramen för det s.k.sysselsättningspaketet. Under förutsättning atttillstånd beviljas enligt gällande rätt kommer ävenarbetet med en tunnel genom påvästkustbanan att komma i gång under 1992.På vägområdet kommer satsningar på , E 4 ochE 3 att skapa arbetstillfällen . Inomramen för dels den tidigare regeringenssysselsättningspaket , dels dennuvarande regeringens sysselsättningspaket inovember 1991 kommer ett stort antalväginvesteringar att genomföras under 1992.Tillsammans med investeringar på E 3-an, E 4-anoch E 6-an kommer sysselsättningseffekter atterhållas för:Region motsvarande 25årsarbetskrafter,Region motsvarande 221årsarbetskrafter,Region motsvarande 517 årsarbetskrafter,motsvarande 325 årsarbetskrafter,Region motsvarande 629 årsarbetskrafter,motsvarande 702 årsarbetskrafter ochRegion motsvarande 401 årsarbetskrafter.n5p > Gemensamt för alla projekt är att de skall utformasmed beaktande av kraven på en god livsmiljö ochen god hushållning med naturresurser.Fru talman! Det skulle uppta för mycket avriksdagsledamöternas tid att här i detalj redogöraför igångsättningsläget ochsysselsättningseffekterna för resp. projekt. Därförhar jag tagit fram en skriftlig redovisning avigångsättningsläget för de olika projekten, vilkenjag redan har överlämnat till . 9 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret.Det är ytterst angeläget att snabbt få i gångbyggandet av vägar och järnvägar framför allt avtvå skäl.Det första skälet är att vi befinner oss i en djuplågkonjunktur. Arbetslösheten stiger snabbt,särskilt i fråga om byggnads- ochanläggningsarbetare. står stilla därför att arbeteninte kommer i gång. Arbetslösheten blandbyggnadsarbetare är nu uppe i , i vissa länär den . Det här är utomordentligtbekymmersamt. All kraft måste nu sättas in för attbemästra situationen.Det andra skälet är att förbättringar avinfrastrukturen är strategiska i vår strävan att ökatillväxten i ekonomin.Det var också i den socialdemokratiska regeringensproposition om näringspolitik för tillväxt underförra året som förutsättningar för mycket storainvesteringar i vägar och järnvägar skapades. I detavseendet kom den borgerliga regeringen till dukatbord, om uttrycket tillåts.Den socialdemokratiska regeringen kunde undersommaren och föra fram en rad storaprojekt till beslut. Vi forcerade handläggningen avde här ärendena för att få fram åtgärder mot den dåredan växande arbetslösheten.Dessa beslut skapade naturligtvis storaförväntningar runt om i landet. När sedanarbetslösheten har ökat ytterligare på ett närmastdramatiskt sätt, framför allt bland byggnads- ochanläggningsarbetare, har allt fler satt sitt hopp tillinfrastruktursatsningar som en möjlighet att dämpade akuta sysselsättningsproblemen. När man nukonfronteras med trögheten i systemet harirritationen växt. Många undrar vad det blev av deutlovade satsningarna.Här har kommunikationsministern ennyckelroll. Det är mot honom blickarna vänds, ochdet är på honom kraven ställs. Jag vill gärna betonaatt jag inte har ställt den här interpellationen för attanklaga och misstänkliggöra; jag för inte debattenmed sådana ambitioner. Jag är övertygad om attMats är angelägen om att få i gång väg- ochjärnvägsbyggen. Ingen kommunikationsministerkan väl undgå att gripas av iver att få sätta spaden ijorden.Samtidigt är jag nogsamt medveten om alla dehinder som ligger och läggs i vägen för snabbahandläggningar. Där har jag också en visserfarenhet från ämbetet i fråga. Det ärregelsystemens alla föreskrifter, markägares ochandras intressen, miljöprövningar, projektering,upphandling m.m. -- allt har sin tid, som det står iSkriften. Men måste alla krafter sättas in för attförkorta dessa tider. Arbetslösheten måste till varjepris bekämpas. De nya vägarna och järnvägarnamåste byggas för att underlätta transporterna.Först när projekten är slutförda bidrar de tillsnabbare och säkrare transporter. Det är nu somprojekten kan fungera som konjunkturregulator.Försenas igångsättningen riskerar vi att projektenkommer att kräva mest arbetskraft närkonjunkturen förhoppningsvis vänt uppåt om någraår. Det vore mycket olyckligt.Mot denna bakgrund är det nödvändigt att höjatempot i det här arbetet. Från densocialdemokratiska oppositionens sida är viberedda att hjälpa till och underlätta detta. Jag troratt okonventionella metoder måste tillgripas -- låtoss söka sådana!Jag är tacksam för den redovisning somkommunikationsministern har lämnat och för denkomplettering som jag fick jag gick uppi talarstolen och som jag med intresse skall ta delav. Svaret ger dock anledning till några frågor.Här lämnas till synes mycket exakta uppgifter omantalet årsarbetskrafter som tillkommer underdetta år i de olika regionerna, men vet viatt många av projekten inte har kommit i gång änoch att den exakta tidpunkten för igångsättning inteheller kan anges. Då undrar jag hur det är möjligtatt så exakt uttala sig om sysselsättningseffekten.Kring ett par av de stora projekten har regeringenskapat oklarhet. Det ena gäller Arlandabanan.Statsrådet säger nu att projektet skall vara i gångunder 1992. Ja, det är den lilla del som jag var medoch fattade beslut om, men jag tänker på projektet isin helhet. Om kommunikationsministern inte hadehittat på att dra ärendet ytterligare ett varv iutredningskvarnen hade det redan varit i gång. Närräknar nu kommunikationsministern med att beslutom huvudman för detta projekt kan fattas, och närbedömer han att arbetena för projektet i sin helhetkan starta?Ett annat stort och viktigt projektet är vägprojektetför ny förbindelse över . Densocialdemokratiska regeringen fattade på mittförslag ett beslut . redovisarkommunikationsministern i budgetpropositionentvå alternativ för projektet, och det skapar ettintryck av att tveksamhet har uppstått i regeringen,vilket jag uppfattar som oroande. Jag hoppas attkommunikationsministern här kan ge besked omatt det är det s.k. som skallgenomföras.Slutligen vill jag säga att oron över förseningarnakommer starkt till uttryck bland byggföretagen ochderas anställda. Byggentreprenörerna skriver i sinsenaste konjunkturbedömning att de tvingatsskriva ned prognosen på grund av attinfrastruktursatsningarna inte kommer i gång, ochde hävdar att kostnadsbesparingarna nu har lett tillytterligare en omgång i planeringsprocessen, vilketpåskyndar ytterligare personalnedskärningar iföretagen. Hur kommenterarkommunikationsministern detta?Anf. 10 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är sysselsättningsläget,lågkonjunkturen och den stora arbetslösheten somstår i fokus för interpellation.Av de siffror som jag redovisar här framgår det attalla de miljarder som satsas under detta år ger ca3 700 direkta årsarbetskrafter. vet både GeorgAndersson och jag att det indirekt sedantillkommer minst lika många i kringarbeten i olikasekundära led. Vi måste ändå av detta draslutsatsen att det inte finns några möjligheter attmed årsarbetstillfällen, som för väginvesteringarkostar ca 1 milj.kr. per arbetstillfälle och förjärnvägsinvesteringar kostar 1,3 milj.kr., på någotmer markant sätt bidra till att lösaarbetslöshetsproblematiken.Georg redogör för att arbetslösheteninom byggsektorn är 15--. Detta är faktisktresultatet av en internationell lågkonjunktur och avden s.k. tredje vägens politik, med devalveringarsom minskade förändringstrycket inom det svenskanäringslivet och gjorde att vi nu står inför problemsom är så mycket större än inom resten av OECD-länderna.Det är detta som regeringen nu vill ta itu medgenom de ekonomisk-politiska åtgärder som vi harredovisat i olika förslag inför denna kammare. Detär den politiken som syftar till att få i gång denekonomiska utvecklingskraften igen, som skall gesysselsättningen tillbaka till vårt land. Det går inteatt lösa detta med infrastrukturinvesteringar, mende är oerhört viktigt att genomföra dem, då det ären mycket viktig beståndsdel i tekniken att skapaen bättre ekonomisk utvecklingskraft i Sverige.Nu ställer ett antal frågor till mig,om exempelvis regeringens strategi för att få i gångdessa olika projekt snabbare. Jag kan bara säga attvi på departementet, och banverketarbetar i flera skift för att se till att dessa projektverkligen kommer i gång. var häri kammaren i går och lyssnade på en frågedebattsom jag hade med några ledamöter frånÄngelholmstrakten. De pekade på de enormaproblem som uppstår med bl.a.miljöprövning i sådana här projekt. Vi måste t.ex.ta hänsyn till den lokala demokratin. Där finnsalltså en ganska stor andel av de olika mekanismersom kan försena projekt. Dock vill jag säga att detfinns ett mycket stort antal färdiga projekt, sominte kräver någon ytterligare åtgärd av det härslaget för att komma i gång.Georg frågar om . Denextra utvärdering av de tre alternativen som vi haruppdragit åt en ensamutredare att ta fram kommeratt lämnas mycket snart. Min bedömning är attprojektet inte kommer att försenas. Snararekommer prövningen att innebära att betydligt flermänniskor kan sysselsättas och förhoppningsvis attfärdigställandet av projektet kan tidigareläggasjämfört med det ursprungliga planerna.Jag vill gärna säga att under sintid som kommunikationsminister gjorde en mycketberömvärd insats för ett trendbrott inom svensktransportpolitik, för en ökad avreglering,avmonopolisering, bolagisering och kanske t.o.m.privatisering av många av de gamla monopolen.Detta skedde i regeringsställning före valet, och detvar en ansvarsfull politik. säger isin interpellation att det fanns tre skäl till de snabbabesluten om de stora infrastrukturprojekten. Jagsaknar ett fjärde skäl, och det är naturligtvis att detpågick en valrörelse och att det då var lämpligt attresa runt i landet och dela ut de här storaprojekten -- det är helt naturligt.Jag vill återkomma till en sak, nämligen attfinansieringen av de projekt som ut under valrörelsen skulle ske genomteleverket som mjölkko. Den andra delen av notanskall nu betalas enligt ett annat förslag, nämligengenom att får sätta taxor som står iöverensstämmelse med kostnadsstrukturen. Nuvisar det sig att den styrelse i som GeorgAndersson har tillsatt konstaterar att det beslutsom socialdemokraterna tillsammans med NyDemokrati tydligen är beredda att driva igenom,innebär att investeringar i teleinfrastruktur för 2miljarder kronor måste frysa inne. Ett par tusenarbetstillfällen, framför allt i glesbygd, går på dettasätt förlorade genom den kortsiktiga, populistiskapolitik som och hanspartikamrater hänger sig åt nu efter valet. Där villjag lägga ett stort ansvar på min gode vän , så att han får sitt parti att driva enpolitik som gör att också teleinvesteringarna kangenomföras.Anf. 11 ():Fru talman! Med fru talmannens tillåtelse tar jagtill orda, eftersom vi inte har någon långföredragningslista . Jag kan nämligen inte låtabli det när jag hör tala här.Jag hälsar välkommen i denskepnad han nu har, som oppositionspolitiker.Tänk om man hade fått höra litet mer av det somGeorg säger när vi hade debatterhär i kammaren för ett eller ! Jagförsökte då säga att ingenjärnväg, exempelvis , gör nyttaförrän den är färdig. Kan vi inte åtminstone varaöverens om behovet av , avGötalandsbanan, av Bothniabanan, osv.? Sedankan vi se i vilken takt vi kan finansiera det. Mennej, inga sådana diskussioner ville GeorgAndersson ta upp utan häcklade oss medfrågor som: Var har ni pengar, vad vill ni göra?Om den socialdemokratiska regeringen på ettmycket tidigare stadium hade satt i gång med enfinansieringspolitik men också med att utröna vilkabanor vi behövde, hade vi haft helt andraförutsättningar. Det är ju inte så enkelt att nusnabbt göra de här sakerna.Men jag hälsar ändå med tillfredsställelse att GeorgAndersson nu har en helt annan uppläggning avsina inlägg. Då kan vi naturligtvis också, som MatsOdell sade, vara överens om det sätt på vilket vi kanfinansiera investeringarna. Men jag tycker som sagtatt det är bra att jag får höra sägaatt inget projekt gör nytta förrän det är helt färdigt.Det var egna ord, och det varprecis dem som jag riktade till året, när varkommunikationsminister.Anf. 12 ():Fru talman! inlägg är inte värt någonkommentar. De där resonemangen har vi hört såmånga gånger . Jag är i den lyckliga positionenatt jag kan säga samma sak efter valet som jag sadeföre valet.Jag var mycket vänlig i interpellationen och erbjödmin medverkan. Jag tycker att det är en gemensamangelägenhet att nu få i gång de här projektensnabbt. Därför blir jag litet ledsen när sina välvilliga ord om mina insatser ändåförsöker göra det här till något slags valtaktiskfråga. Jag erinrade i går om att jagkämpade för att få fram de härpengarna, för att få till stånd de här satsningarnaoch för att få att ställa sig bakom dem.När då lågkonjunkturen snabbt trängde på var detangeläget att påskynda projekten, så att vi fick frambesluten. brinner jag av iver för att vi skallkunna genomföra dem.Att nu för tredje eller fjärde gångendrar in diskussionen om tycker jag liknarbrottarens försök att lämna mattan; det är ettförsök att komma ur den här diskussionen. Enfördröjning av taxejusteringarna som beräknasminska intäkterna med ca 500 miljoner, kan ju ändåinte, , leda till att måsteuppskjuta investeringar för 2 miljarder och avskeda2 000 personer. Det är en skrämselpropaganda ochett utpressningsförsök från som jagtycker att statsrådet i fråga inte skall låna sig till attmedverka i.Jag tycker att resonemanget om attinfrastruktursatsningarna inte ger möjlighet att inågon större omfattning bemästra arbetslöshetenvar litet passivt, . Det går inte att medinfrastrukturinvesteringar lösa problemen --ungefär så föll orden.När vi diskuterar byggsysselsättningen medarbetsmarknadsministern och andra statsråd som äransvariga för bostadsbyggandet säger de att vi nuinte kan bygga mer bostäder -- vi har lägenhetersom står tomma. För att lösa problemen med en förhög nivå på byggarbetslösheten hänvisar man då tillinfrastruktursatsningarna. Men omkommunikationsministern vill tona ned dem blirläget väldigt bekymmersamt.Jag vill då återkomma till byggentreprenörernasoro. De här signalerna leder till att de ytterligarereducerar sina personalresurser och friställer folk.Då är vi utan instrument när vi nu skall dra i gånghela den satsning som ändåförhoppningsvis skall gå med full fart.Än en gång: Jag är beredd att på allt sätt medverkatill att påskynda den här planeringsprocessen, varssvårigheter jag är nogsamt medveten om.Anf. 13 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag är väldigt angelägen om att förstmarkera att jag inte på något sätt vill tona nedinfrastrukturinvesteringarnas betydelse. Poängenär att de inte löser sysselsättningskrisen; vi vet attde kostar mellan 1 och 1,3 milj.kr. per arbetstillfälleoch år. kan själv räkna ut hurmånga hundra miljarder som skulle behövas för attge en markant effekt på arbetslöshetens procenttal.Det krävs också en ekonomisk politik, somregeringen nu har lagt fram förslag om -- jagvälkomnar att erbjuder sig att ivissa delar medverka till den.Georg har kämpat för attfå fram en finansiering till de här investeringarna,säger han. Jag vill då bara hälsa: Fortsätt att kämpaför det, så att ni inte låser fast den taxestruktur somanges i den socialdemokratiska motionen! Jag tardagens uttalande som ett löfte om att GeorgAndersson, som har stor insikt i de här frågorna,övertygar sin riksdagsgrupp om vilka förödandekonsekvenser detta skulle få för den framtidatelepolitiken i , nämligen när vi skall utsättaden för internationell konkurrens. Vi skall inte gåin djupare i den debatten just nu.Infrastrukturinvesteringar är en nödvändig meninte tillräcklig åtgärd för att ge den svenskaekonomin utvecklingskraft igen. Jag vill bara sägaatt vi på departementet, inom ramen för de beslutsom redan har fattat om den långsiktigainfrastrukturutbyggnaden, arbetar med ytterligareett antal projekt som vi hoppas kunna sätta i gångutöver det som redan är beslutat. Vi kommer attbereda de förslagen inom regeringen och läggafram dem inom en nära framtid.Det är inte alls så att vi vill tona nedinfrastruktursatsningarna -- tvärtom. Vi håller påatt ta fram helt nya pengar genom att sälja utstatliga företag och satsa på infrastrukturen, enåtgärd som socialdemokraterna inte är beredda attmedverka till. Jag hoppas att om på den punkten. Framför allt gäller detden för glesbygden oerhört viktiga utbyggnaden avdet svenska telenätet, moderniseringen avtelesystemet, som har medverkat till att vi påett mycket framgångsrikt sätt har kunnat flytta utoch decentralisera arbetstillfällen till glesbygden.Fråga glesbygdsmyndigheten i ! Den haroerhört goda exempel på vad det har betytt.Om den socialdemokratiska motionen genomförskan vi se fram emot att hushållstelefonin blirriktmärket när det gäller indexuppräkningen. Detinnebär att det bara blir i den konkurrensutsattadelen, alltså i storstäderna, som investeringarnasker. Det tror jag vore oerhört tragiskt, inte minstur regionalpolitisk aspekt.Anf. 14 (nyd):Fru talman! Jag tänkte inte gå upp i debatten ,men eftersom kommunikationsministern nämndediskussionen om investeringar och försäljning avstatliga företag vill jag säga några ord med DagensNyheters lilla artikel i ämnet som manuskript. ''Vinst går till skuld, Statlig utförsäljning ger inganya vägar'', lyder rubriken. Det ärstatssekreteraren som där som sinmening anför att pengarna inte skall gå tillinfrastrukturella investeringar utan till att betala avstatsskulden.Jag skulle då vilja fråga kommunikationsministern:Hur blir det här?Anf. 15 ():Fru talman! Jag är väl medveten omtelekommunikationernas betydelse i glesbygd. Jaghar nära kontakt med mina vänner i . Deär mycket oroade över regeringens planer på attsälja . De befarar att omsorgen omglesbygden kommer att tonas ned mycket. Om vinu skall diskutera ytterligare, låt migsäga: Skrinlägg planerna på att sälja !Behåll i statlig ägo!I dagens press läste jag att försenas pågrund av att tvekar ifråga om sin insats. Här krävs tydligen åtgärder frånhögre instans, så att alla delar sammanfogas i syfteatt få i gång projektet.Storstadsförhandlingarna lämnade vissa öppningarsom skulle täppas till . Förhandlingarnamåste alltså slutföras. Det är en viktig uppgift förregeringen att se till att så sker. Väldigt stora beloppavsedda för investering ligger och väntar på attprojekten skall komma igång.Mats sade att ytterligare projekt skall tillföraskatalogen och att de skall finansieras på det sättsom påpekade var ett litetosäkert sätt. Även om inkomsterna frånförsäljningen av statliga företag skall finansiera dethela, har det gått litet grus i maskineriet och detinger litet oro. Blir det några intäkter?Vi menar att det är fel att sälja företag, som gerinkomster till staten för att sedan bygga vägar ochjärnvägar. står man där utan någraföretag. Naturligtvis är det bra med vägar ochjärnvägar, men vi skulle ju kunna användaavkastningen från våra egendomar till investering.Vi tycker det är en mycket bättre metod.Jag är medveten om att det behövs samverkanmellan alla myndigheter och departement, inteminst , för att få fart påplaneringsprocessen och för att snabbt få fram denödvändiga besluten. Avslutningsvis vill jag ställafrågan om kommunikationsministern för dylikaöverläggningar med alla berörda myndigheter ochdepartement för att kunna bryta igenom de spärrarsom så ofta finns när det gäller den här typen avplaneringsprocess. Här behövs nämligenextraordinära insatser. Vi måste vara djärva nog attanvända oss av okonventionella grepp. Alla måsteväl vara besjälade av en vilja att snabbt sätta i gångprojekten, när vi nu nått enighet om vilka projektsom skall genomföras och lagt upp en rejäl bas förderas finansiering.Anf. 16 Kommunikationsminister ():Fru talman! Först vill jag svara jag inte har läst artikeln, bara hört talas om den.Det är alltså en enskild statssekreterare, somtydligen säger någonting i en debattartikel, vilkengår helt stick i stäv med regeringsdeklarationen.Regeringsdeklarationen är på denna punkt solklar.Inkomsterna från utförsäljningen av statliga företagskall huvudsakligen användas till investeringar iinfrastrukturen. Så långt är det rätt. Jag har intehört ett ord om någon annan inriktning. Ingen avregeringsledamöterna har över huvud tagetaktualiserat någon som helst annan inrikting närdet gäller denna politik.Georg gör mig litet bekymrad. Tidigarehar jag berömt honom för att han har förstått ocht.o.m. gått i bräschen för en avreglering avtransport- och telepolitiken. knyter hanteleverkets regionalpolitiska och sociala ansvar tillägarrollen. I proposition efter proposition har han självskrivit att skall avregleras ochbolagiseras. Är det inte så, ?Samma sak har gällt . Det är ju så,, att trafikpolitiskabeslut innebar att ålades ettlönsamhetskrav och att s.k. olönsam trafikupphandlades av . Olönsamlänstrafik handlas upp i konkurrens ochkostnaderna sänks. Med postverket är det påsamma sätt. har själv varit medoch låtit ett konsultföretag utreda vad den socialaoch den regionalpolitiska kostnaden för posten är.Man har satt en prislapp på detta. Kostnadenfinansieras därefter solidariskt via skattsedeln.En sådan politik har vi allså. Med ärprecis samma sak möjlig. Koppla alltså inte ihopägarrollen med det sociala och regionalpolitiskaansvaret. Det problemet uppstår redan vidbolagisering, även om staten äger avaktierna. Det är två helt skilda frågor.När det gäller storstadsförhandlingarna är det rättatt vi även här fick ärva en situation där allt inte varfärdigt. Vad som gäller är att kvarvarandeknutar skall vara lösta före sommarsemestern.Förhandlingarna bör vara färdiga någon gång i junimånad.Anf. 17 (nyd):Fru talman! Tack för det svaret,kommunikationsministern. Det var glädjande atthöra att det var en enskild tjänsteman, eller vad nuOlle är. Vi står nämligen helt bakomregeringens planer på att sälja ut statliga företagoch att pengarna skall gå till infrastrukturellainvesteringar.Det var ett väldigt positivt besked. Men det varganska typiskt att det var en folkpartist i regeringensom gjorde bort sig även denna gång.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1991/92:89 till arbetsmarknadsutskottetSkrivelse1991/92:15 till konstitutionsutskottetFörslag1991/92:16 finansutskottetMotionerna1991/92:K14 och K15 till konstitutionsutskottet1991/92:L12--L14 till lagutskottet1991/92:Sf17 till socialförsäkringsutskottet1991/92:Fö3 till försvarsutskottet4 § Kammaren åtskildes kl. 10.07.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 1 § anf.