prot · GF0962 · 1992-02-12 00:00:00 — Det är förstås solidariteten, respekten förmedmänniskan -- som jag inledningsvis talade om --som i första hand skall driva oss, men det ärverkligen också insikten om att framtidagenerationers överlevnad och säkerhet fordrar attfattigdomen lyfts av de många länderna på södrahalvklotet, som måste motivera oss.Det sades här tidigare i debatten att vi inte tarpengarna från om vi minskar biståndet ochatt biståndspengarna tas från skattebetalarna. Dethandlar inte om att ta härifrån eller därifrån, utanom en naturlig vilja att hjälpa dem som verkligenhar det bekymmersamt, att försöka göra något åtdet oavvisliga faktum att 40 000 barn dör av svältoch umbäranden varje dag.Världsbanken har räknat ut -- om vi nu vill ta till osssiffran -- att i-ländernas protektionism ochtullmurar berövar ca , medan den samlade u-hjälpenfrån i-länderna uppgår till ungefär hälften. Då kanvi räkna ut vem som tar, om det uttrycket skallanvändas.Herr talman! Jag tror att vi alla är rörande överensom att arbetslösheten är ett gruvligt gissel. Denarbetslöse byggnadsarbetaren kan omöjligt finnatröst i påstånden om att byggandet nu har nått sinarimliga proportioner. Ungdomar som efter sinastudier och sin utbildning får uppleva att de inteefterfrågas, inte behövs i samhället, förlorarnaturligtvis lätt sina framtidsdrömmar. Pensionärensom inte får den vård och omsorg hon eller han harrätt till, behöver och givetvis skall ha, kan inteheller känna trygghet bara för att andra gör det.Det är än mer angeläget att det nu görs satsningar,rejäla satsningar, på infrastrukturen. Det ger arbeteoch det främjar resurstillväxten.Jag är också övertygad om att vi alla vill se till attinte framtid, vår ungdom, förlorarframtidstron. Detta kräverarbetsmarknadspolitiska insatser, och jag menar attregeringen också står för de insatserna.Vi skall inte skönmåla, men låt oss avstå från attsvartmåla. Trots alla brister, trots allt som bordevara annorlunda i vårt samhälle, påstår jag attSverige har en materiell standard som vi gott kantala väl om och som vi inte skall smutskasta elleranstränga oss att ställa fram i de dystraste dagar.Herr talman! Det är, som det har sagts tidigare, föratt få fart på , för att fler arbetstillfällen skallskapas, för att resurser skall kunna plockas fram tilläldreomsorg, för att vårt land skall kunna hävda siggentemot omvärlden, som budgeten innehåller endel besk medicin -- inte för att det beska skulle haett värde i sig.(Applåder.)Anf. 60 (nyd)replik:Herr talman! Vi har också inom Ny Demokrati ennaturlig vilja att hjälpa och att göra vårt bästa. Viställer gärna stora krav på , på svenskarnaoch på vår omvärld. Vad vi talar om är hur -- vi talarom metoder och ifrågasätter vad man har gjort.Jag vill ställa några enkla frågor. Anser AlfSvensson att är effektiv? Hankan förbigå den frågan; det brukar ni ju göra närdet är svårt.Har de 100 miljarder som satsats de senaste tio årenpå u-hjälp höjt levnadsstandarden i någotmottagarland och i så fall vilket? Håller AlfSvensson med om att svensk u-hjälp har använts föratt hjälpa diktatorer och enpartistater? På vilkenväsentlig punkt har denna socialdemokratiska u-hjälpspolitik ändrats genom den nya regeringenstillträde? Länderna är desamma, regimerna också.Det är fortfarande , ,, , och hela raddan -- 19eller möjligen 20 stycken.Anser att Ny Demokrati ärmedskyldigt till de nidingsdåd som på sistonebegåtts i ? Jag ställer den frågan därför attBengt använde chansen att oemotsagdframföra vissa grova förolämpningar mot migpersonligen och mot Ny Demokrati om att handelar de uttalanden som har gjorts av GeorgAndersson, tidigare invandrarminister, i Expressenoch av i . Om jag hade tid skullejag gärna läsa upp vad som där har sagts. Men detkanske är bekant, i varje fall för skulle vilja säga att är den endesom har tagit på entreprenad och velat införa etikeni politiken. Dessutom vet ganska välvem jag är. Vad säger då om dessaförlöpningar? Är nöjd med att ha enkompis i regeringen som insinuerar att jag skullevara medskyldig till mord? Själv tar jag mig förpannan, även om den är stor, och undrar: ÄrSveriges ledning så inkompetent att den inte kanhandskas med akuta och kroniska samhällsproblemutan att utse en syndabock, och för säkerhets skullen som bara har funnits , samtidigtsom den vägrar att inse sitt eget ansvar?Jag hävdar återigen att det är systemet det är fel på,inte folk. Jag skulle vilja be att få även i den frågan.Anf. 61 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag har aldrig försökt monopoliseranågot tal om moral och etik -- aldrig. Jag harhundratals gånger sagt att inget parti kan göra det.Jag tror däremot att det är viktigt att vi vaktar påvåra ord och våra ställningstaganden så att dessainte kan tas till intäkt. Vi menar inte alltid att deskall göra det. Men om vi inte vaktar på vår tunga,kan den antända en stor skog, även om så inte varmeningen.Ian sade förut i sitt inlägg, när vitalade om u-hjälp, att pengar ''vräks i väg påogenomtänkta projekt''. Det är klart att ett sådantpåstående lätt tas till intäkt för att vi skall sluta medu-hjälpen, för att vi inte skall kasta bort en massamiljarder där.Ian sade också: ''Vi tar inte pengarnafrån , vi tar dem från svenskaskattebetalare.'' Är inte det ett sätt att uppammamotsättningar mellan svenska skattebetalare ochdem som verkligen lever långt under en normalstandard? Det är den typen av uttryck som jagtycker att man skall fundera på innan man slungarut dem från talarstol.Ian sade att i politik behövs det ocksåhjärta. Det är rätt. Men håll inte detta hjärtaisolerat till norra halvklotet! Låt det också slå fördet södra! Där tycker jag att jag saknarengagemang helt från sida.Det råder inget tvivel om att vi har gjort fel när detgäller en del satsningar i biståndshänseende, precissom det görs felsatsningar i inom näringsliv,offentlig sektor osv. Det är lätt att hittamissgreppen när man har med att göra,där administrationen inte finns på något påtagligtsätt och där korruption existerar. Men den lillasvaga människan där måste vi försöka nå. Hon harinte alltid valt sin regim.Vi har i den nya regeringen verkligen understrukitnödvändigheten av att stödja marknadsekonomi,demokratisering och politisk pluralism. Det ärlättare att understryka de målen , efter detkalla krigets dagar, än det har varit tidigare.Felsteg har begåtts. Men de felstegen får inte tas tillintäkt för att vi skall lämna våra fattigamedmänniskor, hungrande, törstande, döendedärhän.Anf. 62 (nyd)replik:Herr talman! Etiken är viktig. Jag vill inte säganågot nedsättande om etiken. Jag tycker att AlfSvensson är viktig också. Men saker och ting måsteockså stämma.Vi glömmer aldrig världens fattiga, säger vi jämt.Det tycker jag inte att vi skall göra heller. Mensamtidigt har vi ganska lätt att glömma våra egna.Varje miljon som vi har gett till olika schweiziskabankkonton och mutskandaler och annat som bådeAlf och jag vet har hänt -- är de viktigareän fattigpensionärernas läge i t.ex.?Jag skulle vilja fråga en annan sak. Är det etiskt attmisstänkliggöra dem som avslöjar det som pågårute i världen inom ? Det ärganska kusligt att man misstänkliggör folk sompåtalar direkta tjänstefel, missbruk och skandaler.Omigen kommer vi tillbaka till det som är vårt feloch som vi måste rätta till: Högt upp finns baraofelbarheten. Där nere någonstans gör allamänniskor fel. Jag tror inte på det. Jag har sammapatos att vilja hjälpa -- jag skulle helst vilja hjälpahela världen. Men det måste göras på ett klokt sätt.Det finns många saker i vår biståndspolitik som ärskandalösa. Jag förstår t.ex. inte varför vi hjälperen kommunistregim i . Vi har ju varit medoch hurrat för att kommunismen har ramlat ivärlden. Det är ologiskt och inkonsekvent. Men AlfSvensson är bra som person.Anf. 63 Statsrådet ()replik:Herr talman! Först talar om hureländigt allt är som jag har med att göra. Sedansäger han att jag är bra som person. Jag vet interiktigt hur jag skall tolka det.Vi fick också veta att det satsats miljoner påschweiziska bankkkonton. har inte IanWachtmeister någon ytterligare replik, men jag villändå säga att det är förfärligt. Vi vill naturligtvisveta vem som har gjort det.Jag vill ta upp ett konkret exempel, för att tala omvad mitt hjärta slår så varmt för. För ett par dagarsedan kom statssekreteraren från . Det jag talar om nu ärverkligheten, den som talar om.Alf T var väldigt illa berörd av denfattigdom han sett. Bl.a. hade han sett en kvinna islummen som var illa polioskadad och hade två småbarn. Hon fick med hjälp av något slags eländigrullstolsmekanism ta sig till ett arbete flerakilometer bort och hem på kvällen.De små barnen fick klara sig bäst de kunde, i ettplåtskjul utan vatten och utan toalett. Det varnärmare när han var där, troddehan. Han frågade hjälparbetarna i Moçambiquevad det skulle kosta att ge kvinnan ett enkelt hus.De sade att man skulle kunna bygga ett hus för9 . i en annan del av staden . var han på övning med enblåsorkester som han är med i. Efter övningengjorde de en insamling och tog upp pengar tillmerparten av huset.Det är det hjärtat vi måste ha! En del pengar kan viväl ta via statsbudgeten -- så bra har vi det väl -- såatt vi kan hjälpa dem som ingenting har. Vi skallinte ställa dessa arma människors situation motpensionärers eller vårdbehövandes i . Detförvånar mig att inte kan ta sig urdetta. Då skapar vi ett samhällsklimat som inte ärvärdigt en demokrati där solidaritet och omtankeom medmänniskan ska vara värnade.nUtbildning m.m.Anf. 64 ():Herr talman! För en f.d. biståndsminister är detfrestande att ansluta där partiledardebatten justslutade. Men på dagordningen står nuutbildningsfrågor, och jag skall alltså tala om detta.nDet håller på att hända mycket i skolan just . Detvå moderata utbildningsministrarna gör vad dekan för att i rasande takt återinföra en gammaldagsskola av typ kunskapsfabrik. Därifrån skallminutiöst mätta och vägda produkter komma ut iform av elever med betygsatt ämneskunnande.Den borgerliga regeringen vill nu kasta överbordbetydelsefulla utgångspunkter i svensk skola somatt lärande skall utgå från eleven och att skolanskall vara en plats där barn får utvecklas på ettallsidigt sätt. Att den borgerliga regeringen är påtvärs med skolforskningen tycks inte bekymra deansvariga ministrarna. Man är väl också på tvärsmed det sade ,nämligen att skolan skall lära eleverna att leva. Ettråd till borde vara att han nog skall seupp med vad som är på gång inomutbildningsdepartementet . Där är det nämligenannat ljud i skällan.Nu skall det vara kunskap som är lätt att mäta.Betyg skall sättas redan i skolans första årskurser.Därmed avslöjas en syn på barns utveckling ochlärande som är främmande för många av oss. Tillskillnad mot regeringen kan vi nämligen se hurunga människor aktivt arbetar med att skaffa sigkunskap -- inte för betygens skull, utan helt enkeltför att de vill lära sig. Också unga människor kanfaktiskt inse, själva eller med de vuxnas hjälp, attkunskap är viktigt.Nu skall det skapas en skola där ämnen som slöjd,hemkunskap och barnkunskap inte längre passar.De skall inte förbli obligatoriska ämnen. Detta ärockså ett avslöjande besked som säger mycket omde borgerliga partiernas kunskapssyn. För osssocialdemokrater är dessa ämnen självklara i densvenska skolan. Eleverna behöver både praktisktestetiska ämnen och de mer teoretiska ämnena försin allsidiga utveckling.Nu är det den teoretiska ämneskunskapen somskall gälla. Att låta eleverna lära sig utifrån helhetersom verkligheten består av är inget de moderataministrarna tror på. I stället framhävs traditionellaämnen uppbyggda enligt akademiska discipliner.Det som i skolan har kallats för ämnesövergripandeundervisning, t.ex. för att behandla miljöfrågor,skall nu reduceras så långt det går.Nu skall skolan inte längre sträva efter att hållasamman den naturorienterande resp. densamhällsorienterande undervisningen i helheter, påskolspråk kallad blockundervisning. I andra länderär detta något självklart. I och Storbritannienundervisas det i science resp. social science. Men iSverige skall vi nu göra som i de gamlakommuniststaterna, dvs. ämnesspecialisera skolan.Det är faktiskt lika dumt som det låter.Nu skall också -- helt följdriktigt -- den gamlaämneslärarutbildningen återupplivas. Dennautbildning passade kanske en gång i världen förlärare i den gamla realskolan, men den har mycketlitet med dagens skola att göra.Sammantaget kan vi se hur i spetsenför regeringen nu går fram på bred front ochförsöker återgå skola. Syftet är attåterupprätta ett övergivet ämneslärarsystem medtraditionell ämnesuppdelning och ettrealskoleinnehåll. Men vem tänker på eleverna ochpå deras möjligheter att arbeta och skaffa sigkunskap?Oron är nu stor ute i skolorna. Protesterna hörsalltmer från lärare, elever, föräldrar, lärarutbildareoch skolforskare. Det är nu hög tid att se till attregeringens planer på så omfattande förändringarav skolan inte smygs igenom, utan blir föremål fören omfattande debatt.Andra frågor som kommer att få sin belysning härunder dagen, hoppas jag, är alla besparingsförslagsom regeringen har på skolans område liksom denprivatiseringsdrive som sköljer över den svenskaskolan. Partierna inom regeringen tycks vara oenseom detta, men det är de moderata ministrarna somstyr. Att det finns en oenighet och splittring kaninnebära att protesterna ibland kan få gehör. > bJust nu tycks det vara fallet vad gällerbesparingen på komvux. Jag tror inte att det härblir det sista regeringsförslaget där de moderatautbildningsministrarna får bakläxa av såväl denallmänna opinionen som av riksdagen.Herr talman! Den förra allmänpolitiska debattenhölls före FN-dagen den 24 oktober.Jag inledde då mitt anförande med att uppmanaskolorna att göra FN-dagen till en manifestationmot rasism och främlingsfientlighet.Tyvärr är behovet att uppmärksamma detta änstörre . Glädjande nog ägnar sig lärare ochelever i de flesta skolor åt dessa frågor för attgenom kunskap minska främlingsrädslan och ökaförståelsen för flyktingskap och andra kulturer.Men mer kan och behöver göras. Visocialdemokrater föreslår därför att 10 milj.kr.extra skall anslås för att förstärka skolans arbete påtemat ''Rör inte min kompis''. Skolan har unikamöjligheter att gå i bräschen. Därför tycker jag attden bör göras till en manifestation förinlevelse, förståelse, medkänsla och solidaritet.Det krävs nu en bred samling kring detta budskap ivår skola.Anf. 65 (nyd):Herr talman! Kunskap är makt säger ett gammalttalesätt. All makt åt folket, är ett annat uttalandesom jag ivrigt instämmer i, eftersom det definierarsjälva fundamentet för demokrati. Makt är någotpositivt när den är baserad på kunskap och stramttyglad av de grundläggande värderingar som vikallar vår västerländska civilisation. Devärderingar som vi ofta kallar etik ochhumanism.Kunskap är makt! Tyvärr gäller inte det omvända,att makt är kunskap. Ledsamt nog finns det idagens många exempel där makten utövasutan kunskaper och utan respekt för individen. Jagtänker naturligtvis på den oerhörda makt somopinionsbildare har. Opinionsbildare somjournalister, politiker och lärare. Det finns mångadjupt beklämmande inslag i dagens s.k. debatt somden förs av en del företrädare för dessa kategorier.Tyvärr, herr talman, hittar vi exempel även i dettavördade beslutsrum.Det blinda och ensidiga engagemanget för en ädelsak är minst lika förödande som fördomarna motsamma sak. Kampen mot enfalden och dess ivrigabudbärare, även i massmedia, är den viktigastekampen.För att uppmuntra kunskapsutvecklingen inomjournalistkåren har vi som obekant lagt fram enpartimotion om frivillig auktorisation avjournalister.Den pågående debatten om komvux ochfolkbildningen har många paralleller med debattenom rasism. Den präglas också av osaklighet, illvilja,dolda motiv, misstänkliggöranden och ren och skärokunnighet. Trots att den till stora delar förs avskol- och utbildningsfolk som förväntas varanågorlunda upplysta och kunniga.Det finns naturligvis ingen i denna kammare som äremot folkbildning och vuxenutbildning. Däremot är vi en del som är emot slöseri ochineffektiv -- alldeles särskilt när det ärmedborgarnas pengar som förslösas. harredan världens dyraste skola per elev räknat, mengudarna skall veta att vi långt ifrån har den bästaoch effektivaste skolan, eller högskolan.Ännu har ingen verksamhet effektiviserat ochkvalitetssatsat utan konkurrens och yttre press.Omvandlingstryck kallas det . Skolan och desspersonal behöver ett mycket högtomvandlingstryck. Här räcker det inte med enblåslampa i baken, det krävs en tjutande jetmotorpå toppvarv med tänd efterbrännkammare.Luttrade skolpolitiker talar desillusionerat omtrögheten och inkröktheten inom skolans skyddadevärld.Det är dags att vakna, lärare! Vi skall haEuropas bästa skola, och då måste vi få Europasbästa lärare och skolfolk. Den egnabekvämligheten måste vika för sådant som präglarkonkurrerande kunskapsföretag ochkunskapsmiljöer, nämligen kreativitet, kvalitet,hög kompetens, viljan att skapa något nytt ochbättre, viljan att se möjligheterna i stället förhindren, viljan att söka nya okonventionellalösningar osv.Att förneka att det finns en mycket storeffektiviseringspotential och ett stort utrymme förkvalitetshöjningar inom utbildningsvärlden ärdjupt okunnigt eller inkompetent.Komvux utgör ett väsentligt inslag i vårtutbildningssystem, men bedrivs förvisso till en del iformer som inger starka betänkligheter. Jag villdärför understryka kommunernas stora och helaansvar att tillse att det marginellt minskadesektorsbidraget inte drabbar eleverna i komvux,utan i stället utlöser kreativitet och effektivtnytänkande. Resultatet får självfallet inte bli attmotiverade och ambitiösa komvuxelever sompresterar goda studieresultat står utanstudiemöjligheter.Det är inte heller någon hemlighet att det inomfolkbildningen finns en både välvuxen ochvildvuxen flora av aktiviteter som knappast kankallas för utbildning, lika väl som det finns ensidigtindoktrinerande folkhögskolor. Det får icke varaalla medborgares skyldighet att betala dylikaföreteelser. De skall naturligtvis betalas av demsom finner dem värda att betala för.Investeringar i högkvalitativ utbildning är ensatsning på framtida välstånd och utveckling bådeför den enskilde medborgaren och för samhället. Viapplåderar den inriktning som regeringen föreslår.Det är dock med viss oro -- och inte så litenförvåning -- som vi noterar diverse partitaktiska ochyrkesegoistiska piruetter i bl.a. komvux- ochfolkbildningsdebatten från enskildariksdagsledamöter i regeringspartierna. Dylikillojalitet har vi alltid funnit synnerligenklandervärd och omogen.Kostnadseffektiviteten och undervisningskvaliteteninom invandrarundervisningen är utomordentligtlåg. Detta har framkommit i flera objektiva studier,och vi efterlyser krav från regeringens sida påeffektivitet även inom detta område.Dess värre hyser vi inga större förhoppningar omatt snabbt få en ändring till stånd. Heliga kor hardet alltid varit svårt att få en saklig diskussionomkring -- åtminstone med dem somhelgonförklarat kossorna.Anf. 66 ()replik:Herr talman! Man skall allt vara bra långt ifrånskolans vardag och verklighet när man uttrycker sigsom . Men står man tillräckligtlångt ifrån det hela kan man naturligtvis tala omskolan som en skyddad miljö, om hur lärarna barabryr sig om sin egen bekvämlighet och om detstarka omvandlingstryck ''med turbo'' som nubehövs.Så snart man kommer in i en skola och ser vad somförsiggår handlar det ju om människor, relationeroch en skapande process, och där passar inte de här''turbomotorerna'' -- med eller utanefterbrännkammare -- särskilt bra. Det måste varamänniskor som kan ge mycket av sig själva och somarbetar hårt, och det är också sådana som finns där.Och nog har det funnits ett omvandlingstryck i densvenska skolan. Det protesterades ju också ganskamycket mot det hårda omvandlingstrycket, och detmärkte inte minst den socialdemokratiskaregeringen. Nej, jag tror att man får gå fram på etthelt annat sätt än det som talar om.Det blir också avslöjande när man talar om komvuxoch tror att man kan ta bort av det statligaanslaget, som det nu är beräknat, utan att det skallfå någon effekt. Jag har sedan förslaget lagts frammött hundratals komvuxstuderande och även lästmånga brev från dem. Jag har fått se vilkenbetydelse den här utbildningen har för dem, menockså vilket resultat regeringens förslag leder till.Många kommuner kan på grund av detta förslaginte starta en enda ny gymnasialkomvuxutbildningskurs . Att då tala omatt man kan garantera komvuxstuderandeutbildning är nonsens. Det kommer man inte attklara med det förslag som föreligger. Man kaninte trolla i detta sammanhang, utan verklighetenmåste gälla. Den verkligheten kan man få sig till livsom man besöker komvuxenheter, och det skulle jagvilja rekommendera att göra.Anf. 67 (nyd) replik:Herr talman! Det är nästan rörande att bliomyndigförklarad av . Det ärinte bara så att jag har jobbat som lärare -- ocksåinom komvux --, utan så sent som för en veckasedan hälsade jag på hos komvux i . Låtoss börja, , med att åtminstonerespektera varandras kunskaper, inte baraomyndigförklara varandra.Jag är också pappa till tre barn, men har varitasocial nog att placera dem i något somsocialdemokraterna har försökt likvidera sedanlång tid tillbaka, nämligen i ,som enligt samstämmiga uppgifter, även från klokasocialdemokrater i , är stadens bästaskola. Man har där bl.a. fått slåss mot partibroder , som gjordeallt för att ta kål på den skolan.Men konkret kan vi konstatera att det inte bara ärjag som tycker att skolan har en kolossal potential.En av mera framståendeledarskapsforskare har anfört skolan som ettskräckexempel på total brist på ledarskap. Hantvekar inte en sekund att kalla den ett moras, ochdet är tyvärr riktigt. I många skolor kan man överhuvud taget inte tala om ledarskap.Den s.k. skolledarutbildningen, som försökte rätaupp litet av det här, anses bland fackfolk vara ettskräckexempel, en av de mest uruslaledarutbildningar som har presterats i vårt land,men naturligtvis inte den billigaste.Socialdemokraterna har ofta hyllatkunskapsföraktet, och många av dagenssamhällsproblem är ett direkt resultat av detta. reformerna och ambitionerna har inte sällanpräglats mer av ideologiskt önsketänkande ochdrömmar om socialismens välsignelser än avkunskaper och respekt för alla medborgare, ävenicke LO-medlemmar. Tyvärr hittar vi nog de värstaexemplen just inom utbildningsområdet.Vad gäller den s.k. skolforskningen: Titta påskolforskning utomlands, ! Manhar där forskare av en litet annan kaliber än vad vii kan generera, beroende på att vi harkvalitetsproblem även på högskolor ochuniversitet, med bristande forskarresurser ochannat. Allt detta hänger ihop, tyvärr.Anf. 68 -- ()replik:Herr talman! Jag vill vad gäller ledarskapsfrågornanog ge delvis rätt. Där kunde detförvisso vara bättre ställt än vad det fortfarande är.Vi har en ledarstruktur och ett sätt att leda skolansom skulle kunna förändras ganska mycket.När sedan går tillbaka till ettskriftligt material för att komma med elakheter motsocialdemokratin säger han att vi har ettkunskapsförakt och att vi inte bryr oss omutbildning. Det begrepp som han började tala om,''kunskap är makt'', har för socialdemokratin ståttsom i eldskrift. Det var de som inte hade hafttillgång till kunskap som en gång grundadearbetarrörelsen, och de fick lära sig vadkunskap betyder. Har man inte tillgång till pappasplånbok för att få makt och myndighet, får manskaffa sig kunskaper. Det har vi lärt oss inomarbetarrörelsen. Det är något som arbetarklassenverkligen har fått lära sig.Sedan har vi fortsatt att kämpa för utbildning åtalla. Det är grundläggande för oss, och gäller detockså att kämpa för rätten till utbildning för devuxna kortutbildade, det som är ifrågasatt. Detblir ifrågasatt om man skär ned resurserna på detsätt som regeringen föreslår. Flera regeringspartiervill tydligen inte längre vara med, men förslagen fåruppenbarligen fullt stöd av Ny Demokrati.Anf. 69 (nyd) replik:Herr talman!