prot · GF0999 · 1992-04-23 00:00:00 — Det är jag helt övertygad om.Tydligen har vi ordentligt missat detta medinformation i sådana här frågor.Anf. 173 ():Herr talman! Jag vill bara, eftersom jag tidigareglömde den saken, yrka bifall till reservation 15från Socialdemokraterna om en aktivarealkoholpolitik.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Ändring i patientjournallagen m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande1991/92:SoU16 Ändring i patientjournallagenm.m. 1991/92:104).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )8 § betänkande1991/92:FöU10 Strålskydd (prop. 1991/92:99delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )9 § Myndigheterna på kärnsäkerhetsområdet,m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU22 Myndigheterna påkärnsäkerhetsområdet, m.m. (prop. 1991/92:99delvis).Anf. 174 ():Herr talman! Vi har att behandla en propositionsom regeringen i all hast har arbetat fram.Det gäller proposition 1991/92:99 från OlofJohanssons departement, i vilken det föreslås attstatens kärnbränslenämnd upphör som statligmyndighet och att verksamhetenförs över till statens kärnkraftsinspektion.Vi socialdemokrater är naturligtvis beredda på attockså offentlig verksamhet står inför förändringar.Men att på dessa områden göra de förändringarsom regeringen föreslår tycker vi är väl magstarkt.Utan att ha skaffat sig kunskaper har regeringenvisat prov på olika slag av förändringsmod inom ettområde där många människor känner oro. Visocialdemokrater tycker därför att det hela skallutredas noggrannare.Enligt oss socialdemokrater är det värdefullt att vihar en bred kompetens på många områden. Attlägga ner SKN och flytta över uppgifter till SKIbehöver i och för sig inte uppfattas som ettmisstroende gentemot SKI. Men det är tydligt attden borgerliga regeringen är för förändringar ochatt den anser dessa vara viktigare än säkerheten ochtryggheten för allmänheten. Att låta verksamhetenhos det vetenskapliga råd som är knutet till SKNflyttas till ter sig också litetmärkligt. Vi socialdemokrater har förstått att denborgerliga politiken främst går ut på att fatta så fåpolitiska beslut som möjligt.Miljödepartementet kommer, om fattarbeslut i enlighet med vad en majoritet i utskottetvill, att få ta ställning till bl.a. omhändertagandet avdet utbrända kärnbränslet.Tidpunkten för ett ställningstagande beträffandemetoder och plats för det kärnavfall som skall tasom hand närmar sig. Det är i just sådana här frågorsom vi har ansett det vara viktigt att det finns mångaaktörer med olika slag av kompetens och somoberoende av varandra kan anlägga synpunkter ochhar egna ansvarsområden.Vi vet ju att kärnfallsfrågan är en politiskt laddadfråga. Vi vet också att den här frågan massmedialtkommer att vara av stort intresse i framtiden.Därför måste det här arbetet bedrivas med väldigtstor öppenhet. Kompetens- ochorganisationsfrågor inom myndigheterna äravgörande.I propositionen framställs förslaget att lägga nerSKN som en stärkt myndighetsorganisation kringkärnavfallet. Denna bedömning måste starktifrågasättas.Förslaget har arbetats fram internt iregeringskansliet och har under hand enbartremitterats till berörda myndighetschefer.Vi socialdemokrater ser det här förslaget som enbesparing, eftersom inte hela det aktuellaanslaget till SKN fördelas på SKI ochmiljödepartementets utredningsanslag.I våra närområden finns det ju kärnkraftverk sommånga människor känner stark oro för. Medanledning av en motion som väckts harnäringsutskottet pekat på att det är viktigt att deförberedelser som pågår leder till att ettmultilateralt program kommer till stånd och till attvi kan vidta åtgärder för att på bästa sätt hjälpa våragrannar. I det läget är det oerhört viktigt att detfinns en myndighetskompetens. Därför passarbesparingar på detta område väldigt illa in.Jag yrkar bifall till de reservationer frånSocialdemokraterna som är fogade till utskottetsbetänkande.Anf. 175 . ():Herr talman! Jag delar ochSocialdemokraternas uppfattning att det framlagdaförslaget om att lägga ner SKN som oberoendestatlig myndighet och att överföra verksamheten tillSKI knappast kan ses som ett vanligtrationaliseringsförslag. Man kan alltså inte utgåfrån att den verksamhet som har bedrivits påkärnsäkerhetsområdet i fortsättningen bedrivs påsamma sätt. Man måste nämligen se frågorna, somfrämst handlar om omhändertagandet avkärnkraftens avfall, i ett historiskt sammanhang.Den svenska kärnkraften har byggts ut, och det harskett i ett skede då den svenska befolkningen harvarit väldigt starkt splittrad i frågan huruvida enutbyggnad över huvud taget skulle ske. Vidfolkomröstningen beslöt en majoritet mot enmycket betydande minoritet att ett program meddet antal reaktorer som är i drift skullegenomföras.Opinionen mot den svenska kärnkraften -- jagtänker på beslut där alla varit överens, t.o.m. desom velat bygga ut den svenska kärnkraften, om attden svenska kärnkraften, eller elektricitetproducerad med hjälp av kärnkraft, är en parentes iden svenska energipolitiken -- har varit förknippadmed risker och farhågor kring säkerhetsfrågor ochavfallshantering. Folkomröstningen efterlämnadeen misstro bland kärnkraftsmotståndarna. Mantvivlade alltså på att hanteringen skulle skötasrättvist och opartiskt. Man menade att intressenaför att driva kärnkraften vidare, dvs. för attnegligera riskerna, till förmån för ekonomiskakortsiktiga fördelar med kärnkraftsel ochkärnkraftsenergi skulle få överväga.Vi har haft inflammerade diskussioner, och visaknar fortfarande en konsensus om hurkärnkraftsavfallet skall tas om hand eller omhuruvida det över huvud taget kan tas om hand påett säkert sätt.SKN har genom att ta uppgiften på allvar att varaden offentliga vakthunden, den offentliga opartiskagranskaren, successivt byggt upp ett förtroende hoskärnkraftsmotståndarna. Jag tror att man kan sägaatt hela den svenska antikärnkraftsrörelsen medfolkkampanjen mot kärnkraft i främsta ledet haraccepterat SKN och respekterar SKN:sarbetsinsatser och granskning. Det har tagit tid attbygga upp det förtroendet.Det man kan se nu är att regeringen, genomrationaliseringsförslaget och genom att lägga nedSKN, helt i onödan riskerar att rasera förtroendet.Jag tycker inte att det är värt den risken. SKN haravvisat de argument som regeringen har fört fram,att skulle vara sårbar, att deninte skulle vara flexibel nog. Jag tycker att mangenom sitt arbete har visat att man klarar sinauppgifter.Det ironiska är att andra länder har tagit just dennastruktur av myndigheter, med friståendegranskande organisation, som modell för hur man isina länder vill bygga upp en sådan härkärnsäkerhetsorganisation.Det finns alltså tunga argument mot att lägga nedSKN och för att SKN skall få lov att arbeta vidaresom . Det finns mycket svaga argument försammanslagningen. Det är ett onödigt risktagande,som jag sade. Därför har vi i avvisatdetta risktagande. Vi har sagt, i den meningsyttringsom jag har fogat till betänkandet, att vi ställer ossbakom de två socialdemokratiska reservationerna.En motion från , framlagd underallmänna motionstiden, behandlas också ibetänkandet. Den handlar om att en kommitté påett allsidigt sätt skall se över omhändertagandet avkärnkraftsavfallet. Detta bygger också på en långdiskussion och på ett ifrågasättande av det arbetesom främst SKAB bedriver. Här förekommer enmängd förkortningar på SK och allt möjligt, somgör det hela litet förvirrande. Men SKAB är alltsåkärnkraftsindustrins avfallshanteringsbolag. Manhar menat att den forskning och detutvecklingsarbete som SKAB har bedrivit har varitalltför mycket inriktat på ett sätt att bevarakärnkraftsavfallet och att metoder som skullekunna användas i onödan har låsts, sorterats borteller lagts åt sidan. Mot bakgrund av att regeringennu föreslår att SKN skall läggas ned menar vi attkravet på en oberoende kommitté som skall utredaavfallshanteringen är mer aktuellt . Jagyrkar därför bifall till meningsyttringen i den delen.Anf. 176 ():Herr talman! Som framgår av . inlägg har näringsutskottet intei full enighet kunnat besluta om en ändrad statligorganisation på kärnavfallsområdet. Den strävanmot ett starkt statligt organ, med ansvar förövervakning, utveckling och information, sombetänkandet skulle innebära har inte accepterats avreservanterna. Man kan fråga sig vad det beror på.Eftersom . i sin motion dessutom haryrkat avslag på propositionen, kanske man vågarsig på hypotesen att inte har en sågenomtänkt politisk uppfattning som ett så härallvarligt ämne kräver. Parentetiskt kan jag väl sägaatt det av handlingen framgår att förkortas SKB och inteSKAB.Vad det handlar om är att fullfölja tankarna i detuppdrag som regeringen gavstatskontoret, att utreda vilka ytterligarerationaliserings- och samordningseffekter somkunde uppnås vid en samlokalisering av de tremyndigheterna (),() och statenskärnbränslenämnd (SKN) till kvarteret . Därutöver har ett antal rapporter ochfördjupade anslagsframställningar från de tremyndigheterna publicerats och remitterats. Enarbetsgrupp inom har slutligen ien promemoria redovisat sitt förslag. Över dettahar sedan, som sade, chefernaför de tre myndigheterna, Folkkampanjen motatomkraft och olika företrädare för allmänhetenyttrat sig. Jag delar mot den bakgrunden inteuppfattningen att organisationsförändringenutarbetats internt inom och utanexterna kontakter.Sakinnehållet i förslaget, att av tre myndigheter påkärnsäkerhetsområdet, SSI, SKI och SKN, göra tvågenom att de arbetsuppgifter som ligger påden minsta enheten med nio anställda överförs av de andra, har ifrågasatts i densocialdemokratiska reservationen. Vi är allaöverens om att den hittillsvarande uppdelnigen harfungerat väl under de förhållanden som har gällttills . Det som inträffat är att tidpunkten föratt omsätta delar av forskningsresultaten i praktiskhandling kommit allt närmare. Därmed ökar kravetpå organisatorisk styrka, och då blir litenheten enbelastning.Dessutom visar promemorian att det finnsöverlappande ansvarsområden mellan SKI ochSKN. I det sammanhanget vågar man kanskeåterge något av en intervju med ,kallad världens mest ansedda utredare, i senastenumret av tidningen , där han kommenterarsammanslagningen av ochtrafiksäkerhetsverket med orden: var detlätt för myndigheterna att skylla på varandra omdet begicks misstag. skall det bli enklare attsamordna verksamheten.Jag har en bestämd känsla av att om revirbevakningoch oklarheter i ansvarsfördelningen skulle leda tillatt det hos allmänheten uppstod tveksamhet omhållbarheten i den svenska kärnkraftssäkerheten,skulle detta få synnerligen oönskade effekter.Av propositionen framgår dessutom att denkompetens som personalen inom SKN besitter skallöverföras till SKI, framför allt när det gällersamhällsinformation och finansiellmedelshantering. Den respekt som . Nilsontalar om att SKN har haft hos allmänheten bordeutan större svårigheter därigenom kunna överförastill dess fortsatta verksamhet inom SKI:s ram.I sammanhanget kan det vara värt att påpeka denförändring som kommer att ske när det gällerSKN:s vetenskapliga råd (KASAM). Rådetkommer, som sade, i framtidenatt knytas direkt till miljö- ochresursdepartementet och får i stället för de 278 000kr. som SKN hade föreslagit i utökat anslag enökning med . Det är viktigt, för attKASAM skall kunna fullgöra sina uppgifter somgranskare av det s.k. FoU-program 92 som SKBtagit fram, att det i propositionen aviseradeförslaget till ny instruktion för KASAM snabbtpresenteras. har KASAM haft tilluppgift att till regeringen redovisa sinsjälvständiga bedömning av kunskapsläget påkärnavfallsområdet. Det har alltså redan tidigarefunnits en politisk dimension i just detvetenskapliga rådets verksamhet.Den internationella verksamhet som . Nilsontalade om får i budgetförslaget ungefär 20 milj.kr.Här ligger, såvitt jag har kunnat förstå avhandlingarna, större delen av ansvaret på SSI, denandra myndigheten på det här området eftersammanslagningen.Sammanfattningsvis anser jag att den föreslagnaorganisationsförändringen och medföljandeförändringar av anslagen väl motsvarar deförändrade krav som ställs på den statligaorganisationen på kärnavfallsområdet. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till samtligahemställanspunkter i näringsutskottets betänkandeNU22.Anf. 177 . ():Herr talman! säger att det är viktigtmed en bred enighet i dessa frågor. Det tycker jagockså. Men det har inte gått att uppnå. När det integår att uppnå en bred enighet i så här känsligafrågor där misstro och liknande har en historiskbakgrund, som jag beskrev i mitt förra anförande,anser jag att det är oansvarigt av regeringen att tarisken att undanröja förtroendet. Det är heltonödigt att lägga fram ett förslag innan enacceptans har uppnåtts hos den gamla myndighetenSKN, hos antikärnkraftrörelsen och andra berördaparter. Det är svårt att tolka detta som någontingannat än att man bagatelliserar den oro som finnsoch att man vill prioritera ned säkerheten ikärnkraften.Jan antyder sedan att inteskall ha en genomtänkt uppfattning i dessa frågor.Det är en ren provokation, som egentligen inte ärvärd att bemöta. Jag kan hänvisa tillprotokollen, där han kan läsa in sig på den frågan.Det stora problemet är att man inte självklart kanförutsätta att den breda synen på säkerheten, meddet samhälls- och beteendevetenskapligaperspektiv som SKN har stått för och betonat,kommer att finnas kvar. Det finns farhågormarkerade att teknikerna nu tar över i störreutsträckning än tidigare.Svängningarna i opinionen när det gällerkärnsäkerhet, som följd av incidenter och olyckori vår omgivning i , måste väl ändå varatillräckliga tecken på att acceptans, trygghet ochtilltro hos allmänheten är en förutsättning för attdet här frågan skall kunna hanteras på ett bra sätt.Anf. 178 ():Herr talman! Jag blev förvånad när islutet av sitt inlägg tog upp frågan om den politiskadimensionen i det vetenskapliga rådet. Den skulleenligt honom vara bra mycket viktigare än att ha enmyndighet som har allmänhetens förtroende ochsom har en bred kompetens och stor integritet föratt sköta de viktiga frågor som hör ihop med detvetenskapliga rådets verksamhet. Jag önskar attJan förklarar den politiska dimensionen.Utgörs den av , eftersom det partiethar ansvaret för , eller av defyra borgerliga partierna?Anf. 179 ():Herr talman! har KASAM haft tilluppgift att för regeringen redovisa sinsjälvständiga bedömning av kunskapsläget påkärnavfallsområdet. Jag kan inte tolka det på någotannat sätt än att det betyder att den bedömningensedan ligger till grund för de politiskaöverväganden som sker i vilken regering vi än harför tillfället.Det framgår tydligt av handlingarna att detta rådför kärnfallsfrågor, bestående av ordförande ochhögst nio andra ledamöter, inte är ett rent teknisktorgan. Det består av högt kvalificerade forskareoch skriftställare med en oberoende ställninggentemot den svenska kärnkraftsindustrin och dessavfallsprogram.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Exportfrämjande verksamhetFöredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:Nu23 Exportfrämjande verksamhet (prop.1991/92:100 delvis och 1991/92:108).Anf. 180 ():Herr talman! I näringsutskottets betänkande omexportfrämjande verksamhet behandlas bl.a.regeringens förslag till förändringar av Sverigesexportråd.Efter valet har den nya näringspolitiken inriktatsmot generellt verkande åtgärder för att främjasvenskt näringslivs konkurrenskraft, medanselektivt statligt stöd till branscher och företagavvecklas. I linje med detta inriktas exportrådetsverksamhet mot större affärsmässighet, och statensbidrag minskas till hälften under den kommandetreårsperioden.Exportrådet skall koncentrera verksamheten ochfrämst inrikta sina åtgärder till att ge de små ochmedelstora företagen sådan exportservice somfrämjar deras export och internationalisering. Föratt underlätta för företagen att få effektivareservice, bör samarbetet mellan ,utvecklingsfonder och handelskammare såväl iSverige som i utlandet fördjupas och utvidgas.Styrelsen för får sin ställning stärkt,och inslagen från näringslivet ökar.Eftersom små och medelstora företag skallprioriteras i verksamhet, skall dennaföretagsgrupp finnas representerad i rådetsstyrelse. Likaså bör det finnas ledamöter mederfarenheter från utvecklingsfonder ochhandelskammare i styrelsen -- allt för att förstärkasamarbetet mellan dessa organ.Vid behandlingen i näringsutskottet har Nydemokrati och Socialdemokraterna i tvåhänseenden fallit i varandras armar på ett sätt somföranlett oss borgerliga partirepresentanter iutskottet att reservera oss.I den första frågan, angående uttalande tillregeringen om förtydligande av exportrådetssärskilda ansvar för de små och medelstoraföretagen, anser jag att det hela mest liknar ett stortslag i luften. Regeringen har med all önskvärdtydlighet slagit fast att ''de små och medelstoraexportoerfarna företagen bör prioriteras i rådetsverksamhet''. Detta genomsyrar helapropositionen, och jag utgår från att exportrådetsmedel kommer att användas i linje med regeringensintentioner. Den minskning av bidragen som görsfår inte gå ut över exportservicen till små ochmedelstora företag.Även när det gäller den andra frågan, att ledamöterfrån de små och medelstora företagen ochutvecklingsfonderna bör ingå i styrelsen, finner jagatt uttalandet till regeringen är som att slå in enöppen dörr -- alltså ett nytt slag i luften.Regeringen har även framhävt vikten av samarbetemellan utvecklingsfonderna och . Härvill Ny demokrati och Socialdemokraternareservera särskilda medel för ändamålet. Därmedvill man styra medel från över tillutvecklingsfonderna.Det förvånar mig inte så mycket attSocialdemokraterna vill styra, ställa och dirigerauppifrån hur medel skall användas och hursamarbete skall ske. Styrningstendenserna kännervi igen från många andra områden. Men jag harsvårt att förstå att Ny demokrati, som i valrörelsenraljerade över politikerstyrning och illustrerademed staplade ölbackar hur denna förkastligaverksamhet går till, nu bidrar med nya ölbackar.Medan vi på den borgerliga sidan anser att det ärde berörda organisationerna och marknadens kravsom bäst kan garantera att medlen till exportrådetanvänds på effektivt sätt, vill näringsutskottetsnyfunna majoritet binda upp medel och berördasamarbetspartner på just det fyrkantiga sätt som enölback blivit sinnebilden av.Ännu tydligare blir detta av det som föranlett vårandra reservation. Här gäller det krav på uttalandetill regeringen om befattning medturistfrågor.När det gäller insatser för turistnäringen harriksdagen beslutat om bildandet av ett nyttturistbolag, Swetrack.Genom att sprida allmän utlandsinriktadSverigeinformation och genom att bistå medsådana exportfrämjande marknadsföringsinsatsersom kommer turistbranschen till del skallSverigebilden utomlands stärkas.Staten har anslagit medel för upphandling hosSwetrack av informations- ochmarknadsföringstjänster riktade mot utlandet.Turismen som tjänstenäring omfattas avexportrådets verksamhet. Ett närmare samarbetemellan och liksommed det nya bolaget bör etableras.Störst effektivitet uppnås när efterfrågan påtjänster från de berörda företagen får styrainriktningen och omfattningen avmarknadsföringen utomlands.Politisk klåfingrighet, som sätter marknaden urspel, gagnar inte vare sig exportfrämjande ellerturistnäring.Ny demokrati och Socialdemokraterna visar litentilltro till marknaden och kräver ''samlade grepp''och att det utarbetas ett ''preciserat mål'' ochdessutom att det skapas ett ''Sverige-hus'', en nymyndighetsorganisation av synnerligen diffus art.De stora dragen i regeringens proposition liksomminskningen av bidragen till exportrådetaccepteras. Men lusten att uppifrån organisera,dirigera, styra och ställa på näringslivets område,något som i mångt och mycket varit ettkännetecken för Socialdemokraterna, haruppenbarligen gripit även Ny demokrati.Nog finns det skäl att fråga sig vad som egentligenhänt med det partiet. Jag kan bara konstatera attefter knappa sju månaders sejour i agerarNy demokrati på precis det sätt som man så oftaironiserat över.Herr talman! Jag yrkar bifall till de tvåreservationerna i betänkandet.Anf. 181 . ():Herr talman! Det var riktigt roligt att höra KarinFalkmer. Jag har sällan hört någon som varit såbesviken över att ha förlorat en som man räknatsom bundsförvant, en nära politisk vän ochsläkting. Det var mycket spännande att höra dennaklagosång. Jag förstår att betraktarNy demokrati som ett broder- eller systerparti ochblir besviken när det inte alltid ställer upp.Bland de sakfrågor som behandlas i dettabetänkande finns en motion från Vänsterpartietfrån den allmänna motionstiden som rörexportkreditnämndens verksamhet. När de reglersom nu gäller för exportkreditnämnden antogshade en avvikande mening som istort sett gick ut på att man skulle ta större hänsyntill miljöskäl, till sociala och samhällsnyttiga skälvid exportkreditgivning än vad som beslutades.Vi har också i motioner till utrikesutskottet krävtatt biståndsmålen skulle vara styrande förlångivning från exportkreditnämnden. Vi tänktespeciellt på främjandet av demokratin, att det skallfinnas en spärr för exportkreditnämndensengagemang i krediter till diktaturer. Vi nämner ivåra motioner som exempel , , Irakoch . Kravet upprepas i den meningsyttringsom jag har till betänkandet. Jag yrkar bifall tillden, som innebär att biståndsmålen skall beaktasvid garantier. Jag vet att det är komplicerat och attdet finns internationella överenskommelser påområdet som man måste ta hänsyn till. Men jagvidhåller mitt krav.Jag vill kort beröra ett område som bl.a. Nydemokrati och en socialdemokratisk motionär tagitupp, nämligen det önskvärda i att få i gång exportoch investeringar från svenska företag iÖsteuropa -- i , i och en delandra östeuropeiska länder.Det har förts en rätt intensiv debatt kring detta, därman bl.a. har hävdat att de regler för kreditgivningsom gäller är ett hinder för att svenska företag skallkunna få krediter och göra investeringar i dessaländer. De skäl som åberopas är tunga och måstebeaktas. Å andra sidan finns tyngre skäl att på allasätt underlätta exportinvesteringar i dessaösteuropeiska länder, , ochRyssland. Den här frågan måste få en konstruktivbehandling och en lösning som gör att det blirmöjligt att stödja exportinvesteringar.När det sedan gäller omorganisationen avexportrådet menar vi från att detinte på ett övertygande sätt redovisats att man kangöra den neddragning av anslaget till exportrådetsom regeringen föreslår och som en överväldigandemajoritet i utskottet har ställt sig bakom. Vi menaratt det behövs ett samhällsengagemang för expert,framför allt på två områden som vi menar ärframtidsområden och där det krävs stora insatser,och det är exportfrämjande åtgärder när det gällermiljöteknik och exportfrämjande på u-landsmarknaden, som omfattar en oförsvarligt litendel av den svenska exporten.Jag skall revanschera mig litet grand föröverskridandet av taletiden i mitt förra anförandeoch nöja mig med detta. Jag yrkar bifall tillmeningsyttringen under mom. 4, mom. 12 ochmom.13.Anf. 182 ():Herr talman! är mycket beroende av sinutrikeshandel. En tredjedel av vårbruttonationalprodukt utgörs av export. Försysselsättningen och välfärden är det viktigt att vifortsätter att vara framgångsrika påvärldsmarknaden. Mot den bakgrunden är detnödvändigt med ett väl fungerandeexportfrämjande. Det finns många skäl enligtutskottet för att samhället och näringslivetsamarbetar för att Sverigebilden skall bli den bästa.Det är inte att styra och ställa eller att varaklåfingrig, utan det handlar om att vi vet averfarenhet att i ett litet land som har statenall anledning att ge stöd till den exportfrämjandeverksamheten, framför allt till den som bedrivsgenom exportråd.I stort sett är vi överens om riktlinjerna i detbetänkande som ligger på bord. Vi ärhelt överens om att behövs. Vi behöverduktiga och dugliga exportfrämjare runt om ivärlden, lika väl som det måste göras ett kvalificeratarbete på hemmaplan.