prot · GF0988 · 1992-03-31 00:00:00 — hararbetslösheten ökat oroväckande snabbt. Den harframför allt drabbat ungdomar i åldern 20--24 åroch mestadels män. AMS statistik förfebruari visar att 124 000 män och 73 000 kvinnorvar arbetslösa i . Jag är välmedveten om att kvinnor inom offentlig sektor kankomma att drabbas i högre grad än . EnligtAMS prognoser kommer strukturförändringarnainom kommuner och landsting att få genomslag påarbetsmarknaden . Jagföljer utvecklingen mycket noga, och jag vet ocksåatt beredskapen på AMS är god för att anpassa dearbetsmarknadspolitiska insatserna utifrån olikasökandegruppers behov. Regeringen har redan lagtfram en proposition om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för ungdomar (prop.1991/92:124). Den s.k. ungdomspraktiken syftar tillatt ge både unga kvinnor och män viktigyrkespraktik inom hela arbetsmarknaden. Förövrigt är det AMS och länsarbetsnämndernasuppgift att på ett rättvist och jämlikt sätt erbjudabåde kvinnor och män lämplig utbildning ellertillfällig sysselsättning, om det inte går att få framett arbete på den öppna arbetsmarknaden.Ytterligare satsningar inomarbetsmarknadspolitikens område kommerregeringen att redovisa ikompletteringspropositionen under april.Anf. 223 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret.Anledningen till att jag har ställt frågan tillarbetsmarknadsministern är att kvinnorsarbetslöshet nästan inte alls berörs när den oroandestigande arbetslösheten diskuteras. Det finns inteens en bra fortlöpande statistik över kvinnorsarbetslöshetsutveckling. Jag vill ändå lämna någraexempel på kvinnors situation.I slutet av år 1991 var enligt SCB antalet kvinnorsom var deltidsarbetslösa mer än dubbelt så stortsom antalet män, dvs. sådana som ville haheltidstjänst men inte kunde få det. Som statsrådetnämnde är kvinnorna i stor majoritet inom denoffentliga sektorn, dit kvinnor harvarit välkomna. Enbart hade totalt5 833 nya arbetssökande från hälso- och sjukvårdeninkl. socialt arbete anmält sig tillarbetsförmedlingen. Av dessa 5 833 var 4 916kvinnor. Av de arbetssökande kunde 4 689personer ta arbete direkt om det hade funnitsnågot.I februari var den öppna arbetslösheten enligt AMS4,av arbetskraften. 197 000 människor ville haarbete men kunde inte få det. 73 000 var kvinnor.Varför berörs kvinnors arbetslöshet när insatsermot arbetslösheten över huvud taget diskuteras?Nu har man beslutat att satsa på ungdomars ochmäns arbetslöshet -- det är ju bra -- genom atttidigarelägga olika aktiviteter inom den s.k.infrastrukturen. Men vad tänker statsrådet göra förde arbetslösa kvinnorna? Vad finns det för planer?Kvinnan har ju tagit sin plats i arbetslivet för attfinnas där. Hon har rätt till arbetsbefrämjandeåtgärder i samma utsträckning som männen, ävenom hon kanske inte alltid bygger vägar.Anf. 224 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! En enig riksdag har haft denuppfattningen att vi måste gearbetsmarknadsverket stor frihet att välja deåtgärder som är de bästa för olika sökandegrupper.Därför skall behandla ettförslag om tillarbetsmarknadsverket. Sedan är det upp tillarbetsmarknadsverkets styrelse att fördela dessapengar på olika län efter de svårigheter som deupplever, och självfallet skall den behandla mänoch kvinnor rättvist. Om den offentliga sektornbörjar friställa, innebär det här attarbetsmarknadsverket måste ha en speciellberedskap.Anf. 225 ():Herr talman! Finns den planen? Finns denberedskapen redan? Jag tycker att det är väldigtpositivt att ochkommunikationsdepartementet nu samarbetar närdet gäller infrastruktursatsningar. Finns det ocksåplaner på att samarbeta mellan andra departementför att hjälpa t.ex. kvinnorna i den situation som deeventuellt kommer att hamna i? Jag tänker t.ex. påsocialdepartementet.Anf. 226 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag använder i det närmaste halva mintid som statsråd till att samarbeta med andradepartement som är speciellt viktiga för att jag skallkunna få så väl genomarbetade förslag som möjligtoch en helhet i mina åtgärder, både när det gälleratt bekämpa arbetslösheten och när det gäller attutveckla hela landet. Där är ,,ochutbildningsdepartementet alla mycket viktiga.Anf. 227 ():Herr talman! Jag får tacka för dessa försäkringar.Jag väntar dock fortfarande på en plan för hur manskall kunna tackla problemet. Kanske kommerden?Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på frågorna 1991/92:577 och 579 ominfrastrukturella satsningar i m.m.Anf. 228 Kommunikationsminister ():Herr talman! Per Stenmarck har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att öppna en fullgodtransportled mot via Ystad.Ingbritt Irhammar har frågat mig om regeringenhar några planer på infrastrukturella satsningar iSkåne i allmänhet och på järnvägssträckanMalmö----i synnerhet.Jag har valt att svara på dessa frågor i ettsammanhang.Som jag redovisade i harSkåne genom beslut av såväl den tidigareregeringen som den nuvarande regeringen erhållitmedel för satsningar på vägar och järnvägar. Bl.a.har 900 milj.kr. anslagits till en tunnel underHallandsåsen och 80 milj.kr. Inomvägområdet har totalt 353 milj.kr. anvisats till bl.a.väg E 4 --, väg 12 vid ochväg 21 förbi Hässleholm.Totalt har därmed fått drygt 1 300 milj.kr.När byggandet av startar fårregionen dessutom ett stort och långvarigt projektsom kommer att generera ökad sysselsättning iregionen.Järnvägslinjen ----är enlänsjärnväg. Det är alltså länsstyrelserna iMalmöhus och län som beslutar ominvesteringar på denna bana. iMalmöhus län har avsatt 65 milj.kr. under åren1996 och 1997 för elektrifiering av delen --. i län har avsatt 5milj.kr. för investeringar på banan under år 1993.Enligt uppgift är banans nuvarande kapacitettillräcklig för de godstransporter som sker påbanan.Anf. 229 ():Herr talman!Först vill jag tacka för svaret.Jag har tagit del av förra veckans debatt och dettasvar, där kommunikationsministern hänvisar äventill tidigare regeringars satsningar, vilket kanskekan vara bra. Men det var inte någon stor del av desenaste satsningarna, paketet på 4 miljarder, somgick till , om man inte dit räknar tunnelngenom . Därför blev besvikelsenoerhört stor i . har jag förståelse fördetta beslut, eftersom det var den tidigareriksdagens direktiv till regeringen.Nu vill jag emellertid blicka framåt och peka påmindre projekt som kan behövas just avarbetsmarknadsskäl i , eftersom vi känner ossförfördelade efter den senaste tidens paket då sålitet gick till oss i Skåne.Inför den kommande kompletteringspropositionenvill jag framhålla att kommunikationsministerninom regeringen arbetar för att även får delav mindre projekt.Järnvägssträckan ----måvara en länsjärnväg, men jag undrar om regeringenmed statsbidrag inte skulle kunna stödjalänsstyrelsernas arbete på detta område, eller harlänsstyrelserna så fullständigt fel i sin uppfattningnär de så sent som lade fram en skrivelse förregeringen om att få stöd för denna sträcka? Är detfel av regeringen att stödja även en länsjärnväg?Anf. 230 PER STENMARCK (m):Herr talman! Låt mig först tackakommunikationsministern för svaret.1990-talet skall bli infrastrukturens årtionde. Dettaär en klart uttalad ambition från regeringen och enanledning till den satsning som görs. Detta ärviktigt, eftersom det skapar möjlighet till endynamisk utveckling inför framtiden.Sverige har en regering som i förhållande tillbruttonationalproduktern höjer anslagen till vägaroch järnvägar. Och det var mycket länge sedan somdet senast skedde. Detta kommer att fåmycket stor betydelse för vårt land.Det är emellertid också viktigt var dessa satsningargörs. För att anknyta till den fråga som jag här harställt kan jag inte undvika följande fundering: Vadär egentligen den verkliga orsaken till att man intesatsar något alls på järnvägssträckan --, där en relativt begränsad satsning skullekunna få en direkt tillväxtfrämjande effekt?Den som vill transportera gods tillCentraleuropa kan göra detta bl.a. viajärnvägsfärja från till . För vidaretransport finns det en numera elektrifieradjärnvägssträcka till den tjeckoslovakiska gränsen.I är järnvägen elektrifierad ned till ,däremot inte på järnvägslinjen --Ystad.Denna sträcka utgör därmed ett nålsöga, som deflesta inte kommer förbi. Därmed borde det varaen självklarhet med en upprustning av dennabandel.Nu är det på det sättet att satsningarna påinfrastrukturen skall fortsätta. Jag vill därför frågaom kommunikationsministern är beredd att genågot besked om huruvida järnvägslinjen --, och i dess förlängning tillSimrishamn, kommer att tillhöra de projekt sombör prioriteras vid nästa satsning från regeringenssida.Anf. 231 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kan nämna några ord om dennajärnvägssträcka som intresset delvis fokuseraskring. Den har en hel del godstrafik, och dennatrafik med gods har legat på en ganska stabil nivå.Den har faktiskt inte förändrats särskilt mycketefter omdaningarna i . Banverketsbedömning är att trafiken kommer att öka först påsikt i samband med en ekonomisk utveckling i Öst-och . bedömer även attatt den nuvarande standarden på Ystadsbanan ärtillräcklig för den trafik som bedrivs på banan. Denär egentligen inte i någon mening ett nålsöga, föratt använda detta uttryck.Dessutom finns en elektrifiering av banan med iden s.k. LTA-planen, alltså de medel som statenställer till länstrafikens förfogande, ochelektrifieringen skall ske 1996 och 1997. Enelektrifiering torde i första hand gynnapersontrafiken på banan, eftersom man då kantrafikera banan med eldrivna motorvagnssätt. Jagåkte själv på denna bana, och det gåralldeles utmärkt, och det finns ingen restriktion.Men man kan inte förvänta sig någon väldig ökningav passagerarunderlaget, om dessa vagnar skulleframdrivas med elektricitet i stället för meddieselolja. Men det finns naturligtvis andramiljömässiga effekter på detta.Jag skall besvara fråga genomatt säga att det i och för sig är möjligt för staten attgå in och göra olika insatser av detta slag. Men detär en länsjärnväg, och det delas ut medel specielltför detta. Om man i regionen prioriterar detta såhögt är det möjligt att med LTA-medeltidigarelägga elektrifieringen av denna bana.Anf. 232 ():Herr talman! Det var ju väl attkommunikationsministern klargjorde att det ärmöjligt för staten att gå in med stöd tilllänsjärnvägar och att det även är möjligt förlänsstyrelserna att göra en tidigareläggning.Problemet är ju även ekonomin i länsstyrelsernaoch på länsnivå. Med ett stöd från staten skulle detvara möjligt med en tidigareläggning.Jag är medveten om att elektrifieringen i förstahand kanske inte skulle öka antaletpersontransporter, men den skulle ju förbättramiljön, precis som kommunikationsministern sade,vilket är ytterst angeläget i Skåne.Det som också diskuteras när det gäller dennasträcka är att den skulle kunna gå förbi . Pådet sättet skulle man kunna utveckla helatrafikkomplexet och även få en ökning av antaletpersontransporter. Därför är det angeläget,förutom av sysselsättningsskäl och miljöskäl.Anf. 233 PER STENMARCK (m):Herr talman! Det går alldeles utmärkt att åka pådenna järnvägssträcka, och det vore bra om flergjorde det. Standarden på den skulle utan tvivelhöjas om den blev elektrifierad. Och jag är nogberedd att säga emot kommunikationsministern påden punkten, eftersom jag är övertygad om att vidärmed skulle få en högre standard även när detgäller möjligheterna för godstrafiken.Det går naturligtvis alltid att hänvisa till attsatsningar har gjorts tidigare, och det har säkertskett vid åtskilliga tillfällen, och att satsningar skallske också . Men frågan gäller vadregeringen vill satsa på . Och det är dennaprioritering som jag anser att det finns anledning attpå något sätt ifrågasätta.Jag kan inte undvika att konstatera att det ärfullständigt obegripligt att man kan satsa 4miljarder kronor på 38 olika väg- ochjärnvägsprojekt och undanta elektrifieringen avjärnvägssträckan --, som ,tror jag, skulle få direkt positiva effekter.Anf. 234 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om vi skall tränga in litet grand idenna problematiken kring infrastruktursatsningari , är en av de regioner som har ettmycket gott vägnät jämfört med många andra delarav landet. Det är strategiskt ett oerhörtviktigt område för fönster eller länk ut motexportmarknaderna.Skåne kommer att bli föremålför mycket stora satsningar på infrastrukturen.Men först måste det fattas ett antal strategisktviktiga beslut, bl.a var riksbangård syd skall ligga.Det är inte möjligt att börja bygga spår på måfå avsysselsättningsskäl innan man har fattat den typenav beslut.Avslutningsvis skulle jag därför till IngbrittIrhammar och Per Stenmarck vilja säga att denregion som de representerar kommer -- inte minst isamband med att Öresundsförbindelsen och alla deanslutningar, citytunnlar och annat, somdiskuteras, blir verklighet -- att bli en av de mestinfrastrukturtäta regionerna i det här landet.Anf. 235 ():Herr talman! Det finns gott om vägar och järnvägari , till stor del av det skälet att en åttondel avlandets befolkning finns där och att det är nära tillkontinenten. Därför försöker många människorfrån andra länder att ta sig igenom på olikasätt.Jag har talat om järnvägssträckan ----, men för att inte fastna vid enbart den,och eftersom kommunikationsministern säger attden kanske hör ihop med osv., villjag peka på att det finns projekt för 1 miljardkronor i som är färdiga att starta omgående.För att någon del till skall tas med ikompletteringspropositionen, hänvisar jag även tilldessa projekt. Det viktiga är nämligen inte bara dedelar som vi nu har talat om, utan det viktiga är attSkåne nu får del av infrastrukturella satsningar i ennära framtid, eftersom arbetslösheten är mycketpåfrestande och besvärlig även för vår landsända.Anf. 236 PER STENMARCK (m):Herr talman! Jag tycker attkommunikationsministerns sista svar varutomordentligt glädjande. är strategiskt enviktig region. Men den sträcka som jag har tagitupp i min fråga är också en av våra s.k. missinglinks. Om södra skall kunna ansvara för enfungerande, effektiv och rationell ut- ochinskeppning av varor, krävs faktiskt också denödvändiga förutsättningarna för att kunna klaradetta.Mot denna bakgrund ser jag det bara som entidsfråga innan denna järnvägssträcka blirelektrifierad. I annat fall kommer godset att taandra vägar , sannolikt då på väg i ställetför på järnväg. Därmed blir ocksåtransportsträckan ofta en annan. Och jag villunderstryka, och detta vet naturligtviskommunikationsministern, att transportsträckanför svensk industri är alldeles för lång.Det är därför, som jag ser det, inte avregionalpolitiska skäl som denna järnvägssträckamåste elektrifieras, utan därför att det för Sverigesvidkommande är en vettig framtidsinvestering.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på frågorna 1991/92:586 och 612 omombyggnaden av riksväg 41Anf. 237 Kommunikationsminister ():Herr talman! och frågat mig om jag kan ge besked om närbyggandet av vid kan påbörjas,resp. när regeringen är beredd att ta ställning tillarbetsplanen för . Jag väljer att besvarafrågorna i ett sammanhang.Den förra regeringen beslöt atttidigarelägga ett antal vägbyggnadsobjekt i landet,bland dem ombyggnaden av vid iMarks kommun. I beslutet angavs bl.a. attförutsättningen för byggstart av i beslutet angivnaobjekt var att arbetsplaner för objekten finnsfastställda och att tillstånd i övrigt har meddelatsenligt gällande lagstiftning.Arbetsplanen för vid haröverklagats till regeringen. I överklagandena harde klagande motsatt sig vägens lokalisering, bl.a.med hänsyn till de ingrepp som vägen gör i detravinsystem som finns utmed Viskans dalgång, ditvägen i huvudsak är lokaliserad. Synpunkter harockså lämnats på den miljökonsekvensbeskrivningsom finns upprättad.Regeringen bereder ärendet. Medhänsyn till den enskildes och det allmännas intresseav att obefogade intrång av olika slag inteuppkommer, är det av vikt att prövningen görsingående och omsorgsfullt. Detta medföremellertid att prövningen blir tidskrävande.Eftersom ärendet ännu inte är avgjort, kan jag intege besked om när vägbygget kanpåbörjas, men däremot kan jag ge beskedet att regeringen handlägger ärendet såsnabbt som det är möjligt och att beslut kommer attfattas när beredningen i äravslutad.Anf. 238 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret. Vi ärnaturligtvis tacksamma för den satsning påinfrastrukturen som görs. är det svårt attinte känna en viss besvikelse över att detta fördröjsgenom överklaganden och på annat sätt. Jag villockså deklarera att jag självfallet har respekt för attbåde enskilda och myndigheter skall kunna utnyttjamöjligheterna att bevaka samhällets handlande,och jag är medveten om att sådana härtidsutdräkter är svåra att förutse.Likväl måste vi också konstatera, som jag gjort imin fråga, att förutom att vägen är efterlängtad avtrafikanterna -- sträckan är livligt trafikerad, ochman kunde förvänta sig att vägen skulle vara iannorlunda skick -- är det av sysselsättningsskälangeläget att vi snabbt får i gång detta bygge.Sysselsättningsläget på entreprenadsidan är i dennabygd likaväl som inom många andra områden ilandet oerhört svagt. Många entreprenörer stårformligen och väntar på att denna typ av objektskall kunna startas. Ett objekt av detta slag skullekunna ge byggnadsarbetare i området möjlighetertill en vettig sysselsättning, bl.a. därför att det harmånga inslag av broar och överbyggnader.Jag har som sagt respekt för att frågan fördröjsgenom överklagandena, men jag tycker ändå kan förvänta sig att regeringen kraftfullt ochsystematiskt tar itu med denna typ av frågor ochinventerar möjligheterna att snabbt komma framtill lösningar för ge ytterligare trovärdighet åt densatsning som vi alla är överens om är riktig.Anf. 239 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för svaret, herrkommunikationsminister. Det är inte underligt omman är otålig i detta ärendet. Denna vägfråga hardiskuterats , och den har utrettsintensivt under halva , men det tycksvara omöjligt att komma fram till ett beslut.Regeringen har haft den uppe i två omgångar sedan1987, men är vi inne i ett tidsmässigt kritiskt ochviktigt läge. Det är därför särskilt angeläget att mankan komma till skott. Det är frustrerande att se attviktiga arbetstillfällen kan gå om intet.Vägen är som sagt välutredd. Om detta talardokument som Lokaliseringsplan 77,Utredningsplan 78, Områdesplan 79,Angelägenhetsbedömning 83 samt Översiktsplan87 och Översiktsplan 90. Därutöver finnsvägverkets formella arbetsplaner.I dessa utredningar anförs mycket starka skäl förutbyggnad, som jag inte tror attkommunikationsministern ifrågasätter. Jagkommer själv från , och jag har haftförmånen att vara med i detta planeringsarbete. Jagkan intyga att det har lagts ned oerhört mycketarbete på detta. Alla möjliga aspekter har utrettspå både det ena och det andra hållet. Det gäller inteminst miljöaspekterna. Jag vill påstå att få vägar ärså välutredda.I svaret säger kommunikationsministern att det ärav vikt att prövningen görs ingående ochomsorgsfullt. Hitintills har det enligt min meningvarit en minst sagt ingående prövning. Fåvägprojekt kan mäta sig med detta. Även i detformella skeendet, som jag antar attkommunikationsministern här åsyftar, har det sketten mycket ingående prövning. Det känns då litetfrustrerande att det skall vara så svårt att kommafram till beslut.Även jag har respekt för rättvisans gång. Självfalletskall människor ha rätt att överklaga. Mensamtidigt är det fel att ärenden kan bli liggande påkommunikationsdepartementet, som har blivitförhållandet i detta fall. Jag vill därför frågakommunikationsministern om det finnsmöjligheter att nu verkligen sätta fart på dettaprojekt.Anf. 240 Kommunikationsminister ():Herr talman! Frågan är naturligtvis berättigad, menjag vill ändå på några punkter klargöra varför dettaprojekt nu återigen har försenats.Vi var beredda att driva igenom detta projekt förnågon månad sedan. Det som har hänt och somgör att denna fråga har kommit tillbaka tillmiljödepartementet är att det den 1 augusti 1991har införts en regel i väglagen om att enmiljökonsekvensbeskrivning måste godkännas avlänsstyrelsen. Ett sådant godkännande fanns inte iärendet, varför det var nödvändigt att göra enkomplettering. Det här godkännandet har ocksåkommunicerats till de klagande i ärendet. Dettamen också det faktum att ärendet är mycketkomplicerat har medfört att beredningen har dragitut på tiden.Jag hoppas dock, herr talman, att detta ärende skallavgöras inom en mycket snar framtid. Jag haranledning att tro att så skall ske. Vad det handlarom är att den enskildes rättssäkerhet ställs motsamhällets krav på att få fram denna typ avangelägna vägar. Jag förmodar att också BerndtEkholm i denna kammare har medverkat till attnaturresurslagen och andra motsvarande lagar harförstärkts. Detta lagstiftningsarbete gör att dennatyp av ärenden tar än innan bl.a. dennaregel kom in i väglagen den 1 augusti förra året.Anf. 241 ():Herr talman! ingen betvivlarkommunikationsministerns vilja att verkligengenomföra detta projekt. Jag tar fasta på löftet attpå ett kraftfullt och handfast sätt angripa dessafrågor i det aktuella fallet, så att vi kan få ettförverkligande som många av oss i bygdernaförväntar oss av denna sträcka av riksväg 41.Därmed tackar jag för de satsningar och destyrkedemonstrationer som jag tror att det kan blifråga om från departementets sida för att man nuskall leva upp till dessa löften.Anf. 242 ():Herr talman! Också jag tycker attkommunikationsministerns ambition i detta ärendeär god. Självfallet skall den enskildes rättssäkerhetinte sättas åsido. Men närkommunikationsministern hänvisar till hanteringenav miljökonsekvensbeskrivningen vill jag peka påatt det faktiskt förflöt innan handlingen ifråga hämtades in. I stället för att man omedelbarthämtade in den från , som förmodligenhade ärendet, efter hämtades den in imitten på februari. På det sättet har man förloratett halvår. Det ligger ändå på regeringens ansvar.Om detta projekt drar ut är det enligtuppgifter risk för ytterligare tidsutdräkt på grund avbl.a. Det vore mycketolyckligt.Kommunikationsministern avslutar sitt svar medatt framhålla att regeringen handlägger ärendet såsnabbt som möjligt och att beslut kommer att fattasnär beredningen i är avslutad.Min självklara fråga blir då: När är beredningenavslutad?Anf. 243 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har som jaghar varit kommunikationsminister lärt mig att intege något exakt svar på den typen av frågor. Därförkommer jag inte heller nu att göra det.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på frågorna 1991/92:590 och 591 omArlandabananAnf. 244 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig på vilkafakta jag grundar mitt uttalande om attArlandabanan kommer att vara klar tidigareän beräknat.Ines Uusmann har frågat mig om jag kan garanteraatt inte ytterligare fördröjs.Jag har valt att besvara dessa frågor i ettsammanhang.Låt mig börja med att konstatera att byggandet avArlandabanan redan har påbörjats på delen mellanStockholm och . finnsavsatta för utbyggnaden av fyrspåret på delenStockholm C--. Därmed finns medelreserverade för en utbyggnad av Arlandabananfram till början av 1994.Genom den tidigareläggning av investeringarnasom regeringen beslutat om vad avserArlandabanan ges möjlighet för regeringen attfinna en slutlig lösning för hela projektet utan attfärdigställandet av projektet försenas.Tidigareläggningen gör det enligt min bedömningmöjligt att färdigställa Arlandabaneprojektetunder 1996.Anf. 245 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jagställde en fråga om . Dåville jag veta om den nya regeringen ställde likahöga miljökrav, bl.a. beträffande utbyggnaden avArlandabanan, som den socialdemokratiskaregeringen gjorde. Det intygade , ochdet var bra.Nu kommer det en rad ganska motstridiga beskedom utbyggnadstakten. Jag måste säga, ,att jag är långt ifrån säker på att det besked som vinu har fått är det sista i denna fråga. Det finns enrad farhågor för att utbyggnadstakten dras ner avnågra slags ideologiska skäl. Hela frågan omfinansieringen har fastnat där.