prot · GF09111 · 1992-05-13 00:00:00 — Det är riktigt att jag har fört en debattmed i den liberala tidningen debatten är emellertid avklarad, ochFolkpartiet står kvar vid sin jordbrukspolitik. Detinnebär att vi står kvar vid det livsmedelspolitiskabeslutet. Det är inte så enkelt, iKolmården, att vi i detta fall bara kan hänvisa tillatt journalister och tidningar skriver. De hänvisarju till uttalanden ifrån just kds talesman ijordbruksfrågor. Det tycker jag gör det helaallvarligare. Jag tror inte att jag i dettasammanhang har gjort en positiv marknadsförningav tidningen . Jag tror i stället attmånga med mig är upprörda över den artikel somförekommer där. Den är inte ägnad att stärkaregeringssamarbetet.Jag tror också att det är nyttigt att vi pratar ut omdessa förhållanden för att vi skall kunna återställaden samsyn som svenskt jordbruk är betjänt av.Svenskt jordbruk är inte betjänt av att vi skickar utolika signaler som sedan inte stämmer överens,men som svenska lantbrukare kan hänvisa till närde kritiserar jordbrukspolitiken ochregeringspolitiken i stort.Anf. 103 i (kds)replik:Herr talman! Jag tror också att det är bra om vikanske försöker släppa det här med artiklar ochannat och i stället försöker hålla oss tillsakfrågorna. Det är helt klart hurregeringsdeklarationen är skriven. Det talas omomställningsprogrammet. Det talas också om attsyftet är att vid inträdet i EG skall ha enstark och konkurrenskraftig jordbruksnäring. Detär detta vi försöker sträva efter. Om jag dåanvänder uttryck som att vi nu håller på att vändaskutan, vilket har citerats här, menar jag att på depunkter där vi diskuterar omställningsprogrammetdär vi nu säger att regeringen faktiskt skallåterkomma och redovisa vilka eventuellaförändringar som skall göras inför EG-anpassningen. Vi har ett sådant beslut. När vi slårfast att gränsskyddet inte återigen får sänkasensidigt har vi kommit en bit på väg. När vi slår fastatt vi bör ha ett system för exportfinansiering,menar jag att vi har korrigerat den här kursen. Omdet sedan ligger helt inom ramen föromställningsprogrammet kan alltid diskuteras. Jagtycker att den debatt som har förts i övrigt harbelyst att det här finns ett ganska brett spektrum.Anf. 104 () replik:Herr talman! Låt mig först säga att jag i och för siginte är speciellt förvånad över iKolmården ståndpunkter. De har skymtat i olikatidningsartiklar, som vi har hört talas om . Detär bra att frågan kommer tillbaka till utskottet. Vifrån socialdemokraterna stöderåterremissyrkandet, som vi har sagt tidigare. Detblir sedan tillfälle att debattera denna frågaytterligare.Dan bör kanske i fortsättningen ta med iberäkningen att kds hör till de partier som regerardet här landet och som ytterst är ansvariga förjordbruket.Anf. 105 i (kds)replik:Herr talman! kan vara övertygad omatt vi tar hänsyn till att vi sitter med i regeringen,men det är här i som regeringens politikskall avgöras och förändringar diskuteras, och vi ärfria att föra en öppen debatt också fortsättningsvis.Som jag sade tidigare, är våra ställningstagandentill det livsmedelspolitiska beslutet väl kända.Vi försöker arbeta konstruktivt med detta och görade förändringar som vi anser nödvändiga ifärdriktningen. Utskottet är överens om detta, ochi regeringen är man överens om att man skallstämma av detta för att se vad som är nödvändigtinför en EG-anpassning.Anf. 106 (nyd):Herr talman! Jag anser att det omdiskuteradeexportstödet skall användas på ett förnuftigt sättoch inte fortsätta på de traditionella vägarna, somhittills har varit riktlinjen. I min motion pekar jagpå att skolmaten kan förbättras utankostnadsökning för konsumenten. Det är nämligenvi konsumenter som betalar ett högre pris ännödvändigt. Det är alltså en skillnad mellan det prissom vi skulle betala och det pris som vi betalar.Genom detta subventionerar vi bl.a. exporten avkött.Även kommunerna har ett besvärligt ekonomisktläge och gör indragningar av medel till skolmaten.Det har gått så långt på många håll att elevernafår vatten i stället för mjölk till maten.Jag tycker att det är fel att sända högkvalitetskötttill subventionerat pris till utlandet och sedan åkapå utlandssemester och berömma spanjorerna, föratt ta ett exempel, för deras goda och billiga mat. Vihar ju redan genom högre matpriser subventioneratdenna mat, och det är det som jag vänder mig emot.Vi skall i så fall också använda subventionernainom landet när vi har en möjlighet och desutomhar ett sådant ekonomiskt läge i landet att vi börgöra det.Endast vissa medborgare har förmånen att kunnautnyttja de subventioner som har betalats av ossalla. Här i får barnen i skolan ofta korv,som är gjord på så billiga råvaror som möjligt. Denär inte innehållsdeklarerad, och av innehållet attdöma är det många elever som inte tycker om den.Jag har sett att många elever regelbundet låter bliatt äta den vanliga skolmaten och i stället väljerfilmjölk och smörgås till lunch. Det är att märka atteleverna ofta börjar sin dag kl. 6 ochslutar efter . Derasnäringsintag är alltså inte fullgott, och den elev sominte är mätt och belåten mår dåligt och orkar intemed skolarbetet.Herr talman! Skolbarnen växer upp och blir vårtlands framtida styrka. Deras prestationer äravgörande för att skall kunna konkurreraeffektivt på vår nya Europamarknad. Jag ärövertygad om att god skolmat, med inslag avsvensk, traditionell matkultur, blir vår ljusnandeframtid, som man brukar sjunga.Jag yrkar bifall till vår reservation 3.Anf. 107 Jordbruksminister ():Herr talman! debatteradevi här i kammaren den socialdemokratiskaregeringens förslag till ensidigagränsskyddssänkningar, och jag sade då att det varden tråkigaste dagen i riksdagen.I dag ser det i och för sig trevligare ut. Vi har enny riksdagsmajoritet, och jag tycker mig se en merapositiv inställning till jordbruket och den resurssom jordbruket utgör. Jag har också varit glad föratt utskottet har samlat en bred majoritet bakomviktiga principer när det gäller jordbrukspolitiken.Vissa tolkningar av utskottets uttalande, bl.a. avDan i om exportstödet, harvarit mindre lyckade. Det kan förklaras av att DanEricsson inte är medveten om vilken balansgångsom är nödvändig när det gäller utformningen avjordbrukspolitiken.Jordbruket är en resurs för samhället på olika sätt.Genom att miljövänligt producera råvaror till bl.a.energi- och industriändamål kan jordbruketanvändas som en resurs också i miljöarbetet. Pådetta sätt kan vi få samhället att arbeta mera ienlighet med kretsloppsprincipen. Jag brukar kalladetta nya samhälle för biosamhället. Det är ettsamhälle där råvaror produceras naturligt och somefter användningen kan återföras till naturen.Vi i är mycket beroende av vad som händerinternationellt. ställde en fråga omGATT, och jag vill gärna kort redovisa vad vi i dagvet om de pågående förhandlingarna.Det totalpaket som lades i avgeneraldirektör ligger fortfarandepå bordet. Det innehåller på jordbrukssidan bl.a.åtaganden om att göra om alla gränsskydd till tullar,att göra neddragningar av stöd och skydd och attgöra åtaganden om marknadstillträde. EG hadesvårigheter med jordbruksdelen i uppgörelsen.Man enades ändå om att gå vidare och bl.a. ta framlistor över ländernas utgångslägen och åtagandenom neddragningar. Det här skulle ha varit klart iapril. Ett betydande arbete har lagst ned på lagtsned på att ta fram sådana här länderlistor.Däremot har man inte kunnat enas om någraändringar i själva paketet. I praktiken harförhandlingarna mer och mer kommit att likna enbilateral uppgörelse mellan EG och USA.Företrädare för och EG på högsta nivå harträffats för att försöka lösa de problem som finns.Detaljerna i samtalen vet vi inte särskilt mycketom.Regeringen arbetar fortfarande efter principen attuppgörelser kommer till stånd. En situation med enutebliven uppgörelse skulle vara dålig förvärldshandeln, och den skulle försämramöjligheterna för världsekonomin att återhämtasig.EG:s gemensamma jordbrukspolitik är ocksåunder behandling. Den utgör som vi vet en stor delav EG:s budget. Det nya förslag som finns innebären mer markerad inriktning på direktstöd tilljordbrukarna, lägre prisnivå,produktionsbegränsningar och ökad miljöhänsyn.Enligt de senaste signalerna kan en reform beslutasföre . Det är dock svårt att göra enexakt bedömning av vad reformen kommer attinnebära. Jag tror dock att vi kan säga att EG ävenfortsättningsvis kommer att ha inlösenpriser ochdärtill kopplade exportstöd.Den som jag tillsatte ihöstas har till uppgift att göra en avstämning av detjordbrukspolitiska beslutet inför ett EG-medlemskap. Det känner vi alla mycket väl till.Regeringen har en i grunden positiv inställning tillsvenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri.Med det följer också en stark tilltro till att dessasektorer i vårt samhälle har såväl ambitionen somförmågan att konkurrera med vår omvärld. Dettaförutsätter emellertid att konkurrensen kan ske pålika villkor. Väder och vind kan vi inte göra mycketåt, men vårt eget näringslivskonkurrensmöjligheter kan begränsas genom våregen lagstiftning eller genom egna ekonomiskasanktioner, och därför måste regeringen ochriksdagen allvarligt överväga konsekvenserna förvårt land av sådana särregler. Det innebär attSverige inte skall lägga sig platt inför vår omvärldoch t.ex. i en medlemskapsförhandling med EGsaklöst acceptera en total och omedelbaranpassning. Vi vill t.ex. behålla en högambitionsnivå när det gäller miljö och regionalutjämning. Detta måste vi beakta på ettkonstruktivt sätt för att förutsättningarna för vårteget näringsliv skall bli likvärdiga med dem somexisterar i vår omvärld.I samband med en anpassning till EG är ett systemmed exportfinansiering aktuellt. Redan i detjordbrukspolitiska beslutet togs denna frågaupp. skrev då: ''Det måstefinnas möjlighet att hantera försäljning av tillfälligaöverskottskvantiteter.'' Vidare anförde man: ''Dengrundläggande principen om ömsesidighet somutskottet understrukit i ett inledande avsnitt omgränsskyddets nivå m.m. skall gälla även i dennafråga.'' Det innebar alltså ett stöd till exporten.De här formuleringarna var ju inte iKolmården med om att skriva. har jag fåtten känsla av att tror att han nu harfört in dem i debatten, men de har funnits medunder hela . Det är möjligt att det nuär nödvändigt för jordbruksutskottet att få tillfälleatt på nytt överväga sin uppfattning i den har som ett av sinauppdrag att lämna förslag på det här området, ochsådana kommer efter sommaren.I propositionen föreslog jag också en höjning avstödnivån för Norrlandsstödet med i genomsnitt15 % för alla produkter. Det norrländskajordbruket måste även fortsättningsvis tillförsäkrasekonomiska villkor så att det kan upprätthållalönsamheten. Därför har regeringen föreslagit attjordbruket i norra tillförs 889 milj.kr. i stödför nästa budgetår. Det är en höjning med 82milj.kr. har också iuppgift att närmare utreda den framtidakonstruktionen av Norrlandsstödet mot bakgrundav den internationella utvecklingen. Det kan finnasanledning att för påpeka attanslaget till regionala utvecklingsinsatser iåtgärdsprogrammet, som så att säga formellt intelängre finns, fr.o.m. /91 ökade med100 milj.kr. Det anslaget är intetidsbegränsat, och det finns alltså, som vi påpekar ipropositionen, ännu goda möjligheter att fortsättamed den här utvecklingen och att stödjaNorrlandsjordbruket på samma sätt som tidigare.Enligt det livsmedelspolitiska beslutet skullejordbruket avregleras inom ett bevarat gränsskydd.För ett år sedan bröt den socialdemokratiskaregeringen mot detta beslut och sänkte ensidigt detsvenska gränsskyddet. Efter regeringsskiftet ihöstas lät jag jordbruksverket analysera vilkakonsekvenser denna sänkning hade medfört. Denrapport jordbruksverket har presenterat visar attsänkningen inte har haft några långsiktigakonsekvenser för jordbruket. Jag är inte bereddatt, som Socialdemokraterna har föreslagit,ytterligare sänka gränsskyddet. Det skulle inte varaatt EG-anpassa jordbruket, eftersom gränsskyddetfaktiskt, , är högre i EG än i Sverige.Dessutom har vi ännu inte sett alla konsekvenser avförra årets sänkning.Ibland är det, herr talman, svårt att undgå känslanav att Socialdemokraterna som utgångspunkt försin analys har uppfattningen att svensklivsmedelsindustri och svenskt jordbruk inte äreller ens kan bli konkurrenskraftiga vid ett svensktmedlemskap i och att det är därförSocialdemokraterna anser att vi utan närmareeftertanke bör sänka gränsskyddet och ökaimporten för att så fort som möjligt bli av med deföretag som man utgår ifrån inte skulle klara enökad konkurrens. får man t.o.m. känslan avatt vissa grupper anser att dessa företag inte ens börges möjligheten att anpassa sig till den nya situationsom jordbruket och livsmedelsindustrin befinnersig i som en följd av livsmedelspolitiskabeslut och den ytterligare omställning som skulle bliresultatet av ett svenskt EG-medlemskap.Fru talman! Jag tror att det är viktigt att vi försökerbevara den grundläggande enighet ijordbrukspolitiken som beslutet ändåbevisade fanns då. Jag tror att det är angeläget attvi tar vara på det svenska jordbruket somlivsmedelsproducent, producent av rena, nyttigalivsmedel, livsmedel producerade på ettmiljövänligt sätt och med beaktande avdjurskyddshänsyn. Detta är bra också för desvenska skolbarnen, och det är en kraft imiljöarbetet när det gäller att produceraenergiråvaror och industriråvaror. Detta är vadbeslutet syftade till, och jag hoppas att dettaockså kan bli effekten av det beslut kammarenkommer att fatta i detta ärende efter den återremisssom säkert blir aktuell.Anf. 108 i (kds):Fru talman! Jordbruksministern säger att jag inte ärmedveten om vilken balansgång jordbrukspolitikeninnebär och att jag inte heller är medveten ominnehållet beslut. Jag tror nog att jag ändåhar en viss kunskap om de frågorna. Jag är än mermedveten om den pressade situation som svensktjordbruk har försatts i, och jag söker givetvis fåförändringar till stånd genom åtgärder som stärkersvenskt jordbruk. Utskottsmajoriteten är ju avsamma åsikt. Jag hoppas att jordbruksministern serdetta som något positivt. Eller är det så attministern inte önskar utskottets beställning om attfinna former för en exportfinansiering? Det voreintressant att få ett besked på den punkten.Eftersom tidningsartiklar har varit centrala i dentidigare debatten kan jag också konstatera att KarlErik i artiklar har sagt att de frågor kds förfram i de flesta fall sammanfaller med hanspersonliga åsikter.Jag tror faktiskt att jordbruksministern och jag äröverens i stora drag, men ibland kan man fåmisstanken att det är svårt att erkänna att det ocksåfinns andra krafter som driver påjordbrukspolitiken åt -- som jag uppfattar det -- rätthåll. Jag hoppas att ministern nu kan deklarera attdet inte finns någon motsättning i detta.Anf. 109 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag är glad om vi kan vara överens omatt det är stora bekymmer i det svenska jordbruket.Jag är också mycket medveten om detta. Samtidigtfinns det olika krafter som vill gå åt olika håll, vilketkan vara känsligt. Det är ganska osäkert varmajoriteten finns. Jag har påverkat det tidigarebeslutet i samarbete med Socialdemokraterna. Dåoch då kommer det impulser från det hållet om är benägen att gå betydligt brutalare fram änvad vi var överens om 1990.När det gäller exportfinansieringen vill jag barahänvisa till det som jag alldeles sade i mittanförande. Den här frågan har varit uppe,och den är inskriven beslut. Redan innanDan i hade motionerat ochinnan debatten hölls i utskottet i uppdrag att se överfrågan. Jag har ingenting emot signalen frånriksdagen. Den stärker jordbruksdepartementetssituation och vår möjlighet att påverkautvecklingen, men det är klart att det är viktigt attframhålla att detta är en del i en debatt som harförts under ganska lång tid.Anf. 110 i (nyd)replik:Fru talman! Jag ser positivt på det svar som KarlErik gav, att också han vill se de rättakrafterna gå framåt, om jag uttrycker det så. Visstfinns det motkrafter, men det gäller att balanseraoch hantera dessa.Nu finns det ju i utskottet en majoritet som går åträtt håll. Jag förutsätter att vi efter återförvisningentill utskottet skall återkomma med en i stort settoförändrad majoritet. Den här debatten harklargjort att det inte finns några motsättningarinom fyrklövern när det gäller utskottetsbetänkande.Anf. 111 Jordbruksminister ():Fru talman! i sade att detfinns en majoritet i jordbruksutskottet. Det fannsuppenbarligen en majoritet före om att detta var som att vända skutan.Det var inte någon alldeles enkel match att 1990 fåtill stånd ett beslut som skulle få skutan att underlång tid gå åt samma håll. Signalen att vända skutanhar tydligen irriterat flera partier här i kammaren.Jag vill gärna deklarera -- vilket jag också har blivitförebrådd av för att ha uttalat i någontidning -- att jag fortfarande står bakom de punktersom jag stod bakom 1990, även om majoriteten dåvar socialdemokratisk och borgerlig.Samtidigt är vi klara över att detta beslut skallanpassas till de förändringar som ett EG-medlemskap kommer att innebära. Därför har vitagit oss tid att låta en särskild kommissionnoggrant se över frågan innan vi lägger fram ettförslag. När vi har fått besked, kommer det förslagfrån regeringen till riksdagen.Anf. 112 TALMANNEN:Jag vill be att ledamöterna påkallar talmannensuppmärksamhet, så att talmannen vet vad somönskas från ledamöterna.Anf. 113 i (nyd)replik:Fru talman! Vi talade om att vända skutan. Dethandlar om att staka ut färdriktning. Det finns ändåen förändring när det gälleromställningsprogrammet, gränsskyddet ochexportfinansieringen, vilket i. är det kommissionen som skallarbeta vidare med dessa frågor. Att jag konstaterardetta faktum tycker jag inte skall läggas mig till last.Jag börjar nu alltmer förstå uttrycket ''en sådanseger till och jag är förlorad''. Men det gäller noginte den här frågan, utan jag tror att utskottetåterkommer med -- hoppas jag -- en ograveradmajoritet.(forts. )Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attpågående ärende samt de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande vidmorgondagens arbetsplenum.5 § (forts.)Vissa jordbrukspolitiska frågor,m.m.(forts.JoU15)Anf. 114 ():Fru talman! Det har sagts mycket i dagens debattom både producenter och konsumenter och omvilka intressen de bägge parterna har. Enligt minmening finns det många gemensamma intressen;jag vågar åtminstone påstå att bägge parter ärberoende av varandra. Ur detta perspektivvidhåller jag att det finns många knepiga frågor atttackla framöver. Det gäller bl.a. den kommandekonkurrenslagstiftningen kontra framför alltkooperationen. Hur skall man över huvud tagetmedelst lagstiftning kunna styra en kooperativrörelse? Det vore väldigt intressant att få svar påden frågan. Jag vet inte om jordbruksministernredan nu har någon lösning på det problemet.En annan fråga som jag tänkte att utveckla gällerdet som har berörts i debatten, nämligenmejerirörelsen i inland.Jordbruksministern hörde den debatt som jag hademed . Jag skall inte upprepaden. Det vore väldigt allvarligt, om inlandet skullemista det enda mejeri som man har. Om den motionsom jag har väckt i denna fråga säger utskottet förutsätter att regeringen och jordbruksverketnoga följer utvecklingen när det gäller mejeriet ochframför allt invägningen av mjölk i Västerbottensinland.Det är ju bra att man följer utvecklingen, men omnu det sämsta händer, är den intressanta frågan isammanhanget: Kommer man att göra någontingför att förhindra att hela inlandet mister sitt endamejeri?Anf. 115 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är en intressant och viktig fråga.Det handlar naturligtvis inte bara om ett mejeri iinlandet, utan också om sysselsättning, service ochboende över huvud taget. Men det måste ju finnasen produktion. Jag är för min del mycket välmedveten om att den produktion som finns i dessadelar av landet är den som jorden och skogen kange. Det är därför angeläget att samhällets totalasatsningar är sådana att produktionen kan fortsättaatt bedrivas.Däremot är det omöjligt för regeringen att taställning till om varje enskilt företag skall finnaskvar eller läggas ner. beskrivningav situationen när det gäller mjölktransporter tyderpå att det borde finnas rimliga företagsekonomisktlönsamma lösningar för att man skall slippa atttransportera mjölken den långa vägen fram ochtillbaka till Umeå.När det gäller konkurrenslagstiftningen är jag inteberedd att gå in i någon debatt. Den förbereds förnärvarande i . Näringsministernkommer att presentera en proposition föresommaren.Jag tror att det är viktigt att i det här sammanhangetse till att också i fråga om konkurrenslagstiftning haett kommande EG-medlemskap i minnet. Det somi dag är en svensk marknad, delvis isolerad frånomvärlden, kommer mycket snart att vara en litendel i en mycket större europeisk marknad.Anf. 116 ():Herr talman! , närjordbruksministern var riksdagsledamot, hade hansin svartaste dag här i kammaren, sade han. I dagär han jordbruksminister och trivs, trots att man iregeringspartierna har en inbördes träta, som jagnaturligtvis inte skall lägga mig i.Att vi socialdemokrater vill anpassa gränsskyddetför att kunna öka importen, som , är helt fel. Som jordbruksministern sade ärinte nuvarande gränsskydd högre på alla varorjämfört med EG:s. När det gäller gris- och kalvkötthar vi emellertid ett alldeles för högt gränsskydd,och vi skulle kunna anpassa gränsskyddet successivtnedåt, till fromma för konsumenterna.På samma sätt förhåller det sig med den uppgörelsesom har gjorts. Priserna på spannmål och annat blirnu sänkta . Då är det väl rimligt att vidsamma tillfälle anpassa vårt gränsskydd så attsvenska konsumenter kan få billigare varor. I etttidigare inlägg i diskussionen om olika priser i olikaländer sade jag att bönderna i får 13 %mindre betalt för sitt vete, mindre för sittnötkött, mindre för sitt fläsk och mindreför sina mjölkprodukter än bönderna i . Enmängd åtgärder kan alltså, menar vi, göras, och vihar lagt upp en strategi i olika steg.Sluta träta inbördes och försök i stället att kommafram till handling. Var inte så egenkära, utan tänklitet mer på konsumenterna i Sverige.Anf. 117 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan gärna bekänna för IngeCarlsson att jag trivdes ganska bra ijordbruksutskottet, och jag trivs även ganska bra iriksdagen fortfarande.Det är ju på det sättet att man kan blanda uppgifterpå olika sätt. När det gäller priset på vete har IngeCarlsson fel. När det gäller priset på animalier hardet sin förklaring. Förklaringen när det gälleranimaliepriset i bl.a. och andra är att man inte har införselavgifter påfodermedel -- proteinfoder etc. -- vilket gör att mankan hålla ett lägre pris.Något som vi också håller på att arbeta med är attsänka arbetskostnaden och skattenivån, eftersomdessa båda faktorer är lägre i de flesta . Det är ett faktum. Vi i regeringen arbetarmed den ekonomiska politiken på ett sådant sätt attvi hoppas att under det här året och kunnasänka produktionskostnaden per enhet med nästan10 %. Det kommer att möjliggöra att vi kommer itakt med andra EG-länder.I dag ligger vi på en felaktigt nivå, mycket beroendepå den inflationspolitik som den förra regeringendrev. Det vore alldeles orimligt, , attlåta jordbruket gå före och ta stryk därför. Varemellertid säker på att vi på alla områden arbetarmed att hålla igen prisutvecklingen -- även pålivsmedel.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag vill säga till jordbruksministern attde siffror som jag två gånger har läst upp i dennakammare är citerade från konsumentberedningensinformation lämnad i maj 1992.Konsumentberedningen brukar inte lämnafelaktiga uppgifter. Vem som har rätt i det här falletvet jag emellertid inte.Vi socialdemokrater har faktiskt bekämpatinflationen. Jag kan gå tillbaka så sent som till år1982 då vi hade en inflation på . I dagär inflationen nere på 2--. Det har naturligtvistagit för oss, men detta har varit vårambition.