prot · GF09124 · 1992-06-02 00:00:00 — Med det socialdemokratiska förslagetom drygt ca. skulle vi få fortsätta att drasmed den illojala konkurrensens alla möjligheter.Det är det som är bakgrunden. Det skulle alltsåvara fråga om fler som är anställda i företag som gåri konkurs. Det är det som vi vill undvika.Det får absolut inte bli fler bolag som går i konkursän vad som är helt nödvändigt. Orsaken tillkonkurserna får inte vara att vi har en ersättningsom ger utrymme för en situation av det slag somjag har redovisat.Anf. 9 HANS () replik:Fru talman! Till vill jag säga att detfaktiskt är min erfarenhet när det gäller små företagatt man ofta har eftersläpande löner. Det kan rörasig om en eftersläpning på upp till ett par månader.Det behöver inte vara så, att inte hela lönebeloppethar betalats ut. Men man har ibland fått ett slagsförskott i väntan på att arbetsgivaren skall få inmera pengar.Det blir en väldigt hård press på den anställde, somkanske är kompis till, och ofta kanske t.o.m.avlägset släkt med, arbetsgivaren. Ofta inträffarsådant här i samband med semestertider. Förutomatt det är en eftersläpning i lönehänseende -- detkan vara två tre veckors lön som man ligger utemed -- betalas inte heller semesterpengar in.Därmed går det inte att få ut pengar den vägenheller.Ovanpå detta kommer den tid som det tar attförsätta arbetsgivaren i konkurs. Ofta är mantämligen motsträvig. Det är i varje fall inte frågaom att man medverkar särskilt positivt frånarbetsgivarsidan.Vidare vill jag påpeka att det finns en grupp sominte har nämnts särskilt mycket här men somofta har väldigt stora fordringar innestående,nämligen sjömännen. Jag tror att det ärnödvändigt med en särlösning för sjömännen justnär det gäller lönegarantilagstiftningen.Anf. 10 () replik:Fru talman! Som jag redan nämnt är det minerfarenhet att det inte är särskilt vanligt medinnestående löner. Men i de fall som jag nu kanerinra mig hänvisar ofta anställda, som har låtitlönen stå inne mer eller mindre till hela beloppet,till den av arbetsgivaren nämnda lönegarantin.Den arbetsgivare som på det viset kan få anställdaatt gå kvar utan att få full lön intecknar redan dålönegarantin. Därför tror jag att det kommer att blimindre av sådant här i fortsättningen.Jag håller med om det som sagts när det gällersjömän och lönegarantilagstiftning. Med dagenslagstiftning täcks en begränsad tid bakåt. Enligtmin erfarenhet kan det emellertid handla om fler årgamla lönkrav när det gäller sjömän. Den frågan fårinsolvensutredningen studera eftersom frågan,såvitt jag vet, inte heller är löst i nuvarandelagstiftning.Anf. 11 HANS () replik:Fru talman! Jag vill påpeka att helatiden talar om att man med den här lagstiftningenlöser problemet med arbetskraft som går kvar medhjälp av lönegaranti. Detta problem löses inte medframlagt lagförslag. En gräns på . sätts ioch för sig, men det handlar ju om en ganska långtid och om två olika problem egentligen.Jag upplever det som att den borgerliga majoritetenanvänder sig av fel metod. Den drabbar blint,eftersom de som är i behov av en lönegarantidrabbas. Inte heller bidrar den till att man kommertill rätta med de problem som finns medlönegarantin.Anf. 12 () replik:Fru talman! Som jag har sagt, löses intefrågorna slutgiltigt i och med detta. Vi räknar medatt insolvensutredningen skall komma med ettgenomarbetat förslag. Det här är en tillfälliglösning i syfte att se till att inte ytterligare anställdahamnar i konkursbolag på grund av begränsadekonkurrensmöjligheter, dvs. att det finnskonkurrenter utan lönekostnader.Anf. 13 (nyd):Fru talman! Ny demokrati har i motion L22 lagtfram bl.a. förslag om hur lönegarantin i ett vidareperspektiv skulle kunna fungera. Ny demokrati harockså lagt fram en rad förslag som rör självakonkursförfarandet.Enligt vår mening är det där man skall börja,nämligen att se till att få en lagstiftning och reglersom bidrar till att färre företag kan försättas ikonkurs och på så sätt inte nyttja nu diskuteradlönegaranti. Med tanke på de företag som ändå gåri konkurs bör man se över företrädesordningenenligt förmånsrättslagen för att förhindra den s.k.dominoeffekten -- trillar en så trillar alla.Underleverantörer bör hamna högre upp påstegen. Kanske kommer insolvensutredningen attstudera även detta problem.De anställda bör även i fortsättninge ha någon formav lönegaranti, därom är vi eniga. Hur den exaktskall utformas kanske ingen riktigt kan uttalasig om. Den bör nog emellertid begränsas till attgälla löne- och semesterersättning. Det heter julönegaranti, och då är det rimligt att den inteinnebär även en mängd förmåner som telefon- ochbilersättning m.m. Renodlar man det hela blir denmindre komplicerat att hantera.Man skall kanske också försöka jämställalönegaranti med andra försäkringsformer.Säkerligen kommer detta att diskuteras isamband med översynen av karensdagar ochsocialförsäkringar i största allmänhet. Vi kan nogåterkomma till den frågan senare.I utskottet har vi även diskuterat möjligheten medett förfarande före konkursen och ett efter, i syfteatt kunna se det hela ur ett bredare perspektiv. Ettslags ersättning skulle kunna tillämpas så länge manarbetar kvar i företaget och ett annat slagsersättning beroende på omman är aktivt eller passivt arbetslös.Fru talman! Jag konstaterar att utskottet avstyrktbifall till flertalet motioner med hänvisning tillpågående arbete i insolvensutredningen. skall enligt planerna bli klar till hösten.Vi hoppas att nuvarande provisoriska förslag, efterbeaktande av nya framlagda förslag avinsolvensutredningen, förda diskussioner iutskottet och eventuellt nya motioner, i enproposition från regeringen kommer att framläggassom ett omarbetat förslag.Jag yrkar inte bifall till någon motion , utan jagvill låta det fortsätta som ett provisorium för attåterkomma till hösten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )7 § Ny konsumentkreditlagFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU28 Ny konsumentkreditlag (prop.1991/92:83).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )8 § Ändrat anslag tillkronofogdemyndigheternaFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU39 Ändrat anslag tillkronofogdemyndigheterna (prop. 1991/92:150delvis och 1991/92:100 delvis).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )9 § Ny börslagstiftning m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU26 Ny börslagstiftning m.m. (prop.1991/92:113).Anf. 14 ():Fru talman! En väl fungerandevärdepappersmarknad är av stort vikt för landetsutveckling. Den förändring som regeringen föreslårför Stockholmsbörsen är dels en bolagisering avfondbörsen, dels ett avskaffande av det monopolsom finns, vilket möjliggör fri etableringsrätt. Detfår väl ses som en anpassning till dagens krav påvärdepappersmarknaden.Regeringen går här emellertid längre än man gör iutredningen, som ligger till grund förpropositionen. Regeringen föreslår två former avauktorisation, nämligen börs och auktoriseradmarknadsplats.Regleringar för mindre marknadsplatser blirmindre omfattande än för börs och ger utrymme förolika former av handel. Vidare föreslås utvidgaderegler för clearingverksamhet avseende optioneroch terminer.I och med det har en anpassning gjorts till debestämmelser som återfinns inom EG, utom vadgäller auktoriserade marknadsplatser därregeringen valt att gå betydligt längre änEuropeiska gemenskapen.På två områden, fru talman, har visocialdemokrater avstyrkt propositionen ochföreslår egna alternativ i våra reservationer.I reservation 1 anser vi att ett starkt allmäntinflytande i styrelse är ettsamhällsintresse, dels för att aktiemarknaden harstor betydelse för samhällsekonomin, dels för attallmänhetens intresse för aktier är stort.Börsmonopolets upphävande ökar ytterligarebehovet av ett statligt inflytande.Det innebär att vi anser att regeringen bör utsesamhällsföreträdare i styrelsen för samtliga börser.Vi anser vidare att börsstyrelsen bör utökas frånfem till sju ledamöter, varav regeringen utserordförande och två ledamöter.Jag yrkar bifall till reservation 1.I reservation 2 avvisas regeringens förslag om atttillåta auktoriserade marknadsplatser sommöjliggör bedrivandet av handel med hjälp avfinansiella instrument. Något behov av en sådanhandel föreligger ej. Då ingen inregistrering behövskommer risken för allmänheten att få lägre kvalitetatt öka markant på värdepappersmarknaden.Något märkligt är det väl att regeringens förslag idenna del ej varit föremål för remissbehandling.Stor tveksamhet mot förslaget har också uttrycktsav intressenter på värdepappersmarknaden, somfinansinspektionen, , och Fondhandlarföreningen.Genom de oklarheter som finns är risken uppenbaratt förtroendet för handel med finansiellainstrument rubbas. Det kommer att påverkaföretagens kapitalförsörjning negativt och ökarisken för mindre aktiesparande.Med det anförda, fru talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 2 och i övrigt bifall tillutskottets hemställan.Anf. 15 ():Fru talman! Vi behandlar nu ett förslag till nylagstiftning om börs- och clearingverksamhet.Huvuddelarna i betänkandet är förslag om:--omvandling av --börsmonopolets ersättande av regler ometableringsfrihet--möjlighet till auktorisering som börs ellermarknadsplats för företag som vill handla medfinansiella instrumentFör den som vill köpa eller sälja aktier är det ipraktiken nödvändigt med en fungerandeaktiemarknad och fondbörs. Också församhällsekonomin som helhet spelaraktiemarknaden en avgörande roll, inte minst föratt förse det svenska näringslivet med riskvilligtkapital. Genom att ge ut aktier, ägarbevis, kanföretagen få in de pengar som är nödvändiga förrisk- och rörelsekapital i verksamheten.De enskilda företagen behöver för sin verksamhetlångfristigt bundet kapital, och som enskildaktieägare kan man ha kravet att snabbt kunnaomvandla aktierna till reda pengar. Genom enfungerande aktiemarknad, en andrahandsmarknadför aktier, kan dessa två till synes oförenligautgångspunkter, långsiktighet och god likviditet,förenas.Vid börshandel dras i princip alltid det riskvilligakapitalet till de bolag som har de störstavinstutsikterna och som kan göra de mestlönsamma investeringarna. Företag med dåligavinstutsikter och dålig lönsamhet får svårare att dratill sig kapital. Aktiemarknaden fungerar därmedpå ett sådant sätt att befintliga resurser placeras påett samhällsekonomiskt riktigt sätt för att säkra nyainvesteringar och nya arbetstillfällen. I denekonomiska debatten diskuteras alltför sällanaktiemarknadens centrala roll.I och med förslagen i detta betänkande ökarförutsättningarna för en förbättrad aktiehandel ivårt land. Detta är angeläget, inte minst motbakgrund av kapitalets internationalisering. Enkonkurrensutsatt handel med finansiellainstrument innebär större möjligheter för atthandeln med svenska -- och för all del ävenutländska -- aktier sker i och inte påmarknader utanför vårt land.Genom förslagen i propositionen och betänkadetuppstår möjligheten till konkurrens också när detgäller börshandel. Det kan innebära att prisernapressas på de tjänster som tillhandahålls och attkunden kan välja den marknad som bedöms sommest effektiv vid varje givet läge. Det är därförväldigt glädjande att det råder enighet i utskottet pådetta område.En annan viktig fråga som tas upp handlar ominformationen, som ju måste vara tillgänglig för allaaktörer för att aktiemarknaden skall kunnafungera. I förslaget om ny börs- ochclearingverksamhet har det byggts in nya regler förinformationsgivning när det gäller verksamhet ochfondpapper, vilket kan spela en roll förkurssättningen på de värdepapper som det handlarom. En grundläggande nivå förinformationslämnande fastslås för alla börser.I betänkandet föreslås två former av auktorisationför företag som vill starta handel med finansiellainstrument: dels börs, dels auktoriseradmarknadsplats. Regleringen förmarknadsplatserna blir mindre omfattande än förbörs, och därmed ges större utrymme att organiserahandeln efter marknadens önskemål och behov.I näringsutskottets betänkande finns två punkterdär det inte har kunnat uppnås total enighet iutskottet. En punkt handlar om sammansättningenav styrelserna för börser. Utskottets majoritet anseratt statens roll i företagen skall begränsas till attfastställa allmänna riktlinjer och spelregler. Statenskall inte direkt påverka sammansättningen avstyrelser för företag. Det finns enligtutskottsmajoriteten inga skäl till att staten skallutse ledamöter och ordförande i ett företag sominte ägs eller delägs av staten.Leif har här redogjort förutskottsminoritetens förslag på detta område.En annan punkt i betänkandet där det finns skildauppfattningar i utskottet handlar om frågan omauktoriserad marknadsplats. Regeringen harföreslagit -- och utskottsmajoriteten understödjerförslaget -- en viss valfrihet för formerna förverksamheten. Utskottets majoritet anser inte attdet finns några vägande skäl att hindra fortsattförändring och utveckling på börsområdet när detgäller handel med finansiella instrument. Vid deauktoriserade marknadsplatserna kan handel skeutan fördyrande mellanhänder, och möjligheter gesför speciella nischföretag, t.ex. företag inom en vissgeografisk region, att starta en verksamhet ochverka utifrån de förutsättningar som där råder. Pådenna punkt är det delade meningar i utskottet.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet.Anf. 16 ():Fru talman! Jag vill något bemöta den redovisningsom utskottsmajoritetens företrädare lämnatbeträffande auktoriserade amrknadsplatser somalternativ till börs. Finns det inga betänkligheter --jag tänker närmast på att ett parti som har etik och moral somgrund -- för att man öppnar för en eventuelltosundare värdepappershandel? Det står ganskaklart att det inte finns några likheter i detkontinentala , utan det är och USAsom stått som förebilder för utformningen av enannan typ av värdepappershandel i det här landet.Sedan talar utskottsmajoritetens företrädare omgeografiska regioners möjligheter. Sådanamöjligheter finns ju genom att man kan öppnaandra börser, som samma sundhetskravställs på värdepappershandel. Några tungt vägandeskäl finns inte för öppnandet av möjligheter tillauktoriserade marknadsplatser som alternativ tillbörs.Anf. 17 ():Fru talman! har några synpunkterpå den redovisning som jag lämnade och också påutskottsmajoritetens ställningstagande i ett parfrågor, främst gällande de auktoriserademarknadsplatserna. Han hävdar att behov avsådana marknadsplatser inte föreligger. Han tyckerinte att det finns några tungt vägande skäl härför.Det är i och för sig ett synsätt som man kan ha. Jagtycker att så länge det inte finns tunga skäl motmöjligheten till nya former för aktiehandel, för nyutveckling inom denna handel, skall intelagstiftaren sätta stopp för den.Leif frågade hur en representant för ettparti som talar om etik och moral kan stå bakomförslaget. Jag tycker inte det är särdeles märkligt.Vi talar om en marknadsekonomi med moral.Staten skall fastställa klara spelregler för hurmarknaden skall fungera. Jag tycker att den nyalagstiftningen kommer att uppfylla detta kravväldigt väl.Anf. 18 ():Fru talman! Det finns starkt vägande skäl emot.Finansinspektionen, ,och , som alla sysslar medaktiehandel, anser att det finns stor risk för att manöppnar för äventyrligheter när det gällervärdepappershandel. Det är väldigt märkligt att detinte finns några betänkligheter hosutskottsmajoritetens företrädare i denna kammare.Anf. 19 ():Fru talman! Naturligtvis görs det avvägningar vidalla ställningstaganden av den här arten. Vi frånutskottsmajoritetens sida gör -- och det gör tydligenregeringen också -- den bedömningen att det intehandlar om några äventyrligheter, som LeifMarklund påstår här. Man vill skapa fasta regleroch ramar för verksamheten och ge möjligheter attutveckla nya former för handel med finansiellainstrument.Att det finns invändningar mot förslaget på olikahåll är ingenting ovanligt. Det vore snarare ovanligtom vi skulle diskutera ett förslag som alla var heltoh hållet överens om. Det är inget särskilt meddetta. Dessutom är en del aktörer som harsynpunkter naturligtvis angelägna om att behålla enviss ställnig på den marknad som redan i dagexisterar. Så deras ställningstagande får ses mot denbakgrunden.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till GöranHägglund: Anser att störrekunskap finns i en liten snäv krets inne pådepartementet? Man försvarar ju ett förslag sominte gick ut på remiss och som inte är prövat pånågot sätt. Man nonchalerar helt den störstakunskapen på det här området och skriver enproposition utifrån en mycket snäv syn på frihetunder frihetens tecken.Anf. 21 ():Fru talman! Jag anser att den största kunskapenfinns på marknaden. Det kommmer att visa sig närde nya formerna har öppnats. Finns det behov avden här typen av handelsplatser, kommer sådanaatt öppnas. Kunderna kommer att utnyttja denmöjligheten, och företag kommer att verka där.Om det inte finns några behov och marknadenbedömer att det här är en äventyrlighet, som LeifMarklund beskriver det, kommer ingen handel attske.Jag vidhåller alltså att den uppläggning som föreslåsi betänkandet innebär de ramar som är nödvändiga.Det här kommer att ge nya och spännandemöjligheter för handel med finansiella instrument.Anf. 22 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Det var mycket bra att han konstaterade att denstörsta kunskapen finns på marknaden, men dåborde ju också regeringen ha tagit hänsyn till denkunskapen innan man skrev som man gjorde.Anf. 23 ():Fru talman! Om marknaden är myndigheter ochföretag, består den också av enskilda personer somvill köpa och sälja aktier eller andra finansiellainstrument. Det är ju inte självklart att den struktursom finns skall vara given i all oändlighet, utanhär finns möjligheter till utveckling. Dagensaktörer är inte alltid så intresserade av deförändringar som bör ske, att de tillstyrker deförändringar som föreslås.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )10 § Vissa elmarknadsfrågorFördrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU 30 Vissa elmarknadsfrågor (prop.1991/92:133).Anf. 24 ():Fru talman! Den socialdemokratiska regeringenpåbörjade ett arbete med att ombilda dåvarandestatens vattenfallsverk till aktiebolag och i sambanddärmed skiljde man ut stamnätet som en separatorganisatorisk enhet. Vid ombildandet avVattenfalls verksamhet fördes stamnätet över tillett nytt affärsverk, . Därigenomhade vi socialdemokrater tagit det första steget föratt skapa en elmarknad med konkurrens.Handeln med el är mer komplicerad än handelnmed varor. De tunga investeringarna ihögspänningsnäten gör att konkurrenter inte kanbygga upp konkurrerande kraftnät och på så sätt tasig in på marknaden. Därigenom uppstår det etttekniskt monopol. Mot denna bakgrund har man iSverige, liksom i andra länder, haft en striktreglering av elmarknaden. I de flesta länder harman dessutom haft statliga monopol eller i varje fallen stark dominans av offentligt ägande.I jämförelse med andra länder har Sverigeselmarknad haft större inslag av konkurrens genomatt ett flertal fristående kraftproducenter haft vissamöjligheter att konkurrera. I propositionenföreslås det att tills vidare skallbehållas i affärsverksformen för att man skallkunna bevaka möjligheterna till den offentligainsyn som är befogad med tanke påmonopolställningen.Det förs dock en diskussion i propositionen, därman säger att Kraftnät kan drivas iaktiebolagsform. Den frågan anser vi vara något förtidigt väckt mot bakrund av att Svenska kraftnätnyss har bildats, och varje organisation bör få finnasina former. Dessutom har regeringen tillkallat ensärskild utredare för att se över vissalagstiftningsfrågor när det gällerelmarknadsområdet. För oss i näringsutskottet ärdet en kunnig och välkänd person som har fått dettauppdrag. Han bör få slutföra sitt uppdrag. En förstaredovisning kommer i början av nästa år.Vidare anser vi att förslaget till lagstiftning påkonkurrensområdet bör läggas fram i denproposition som regeringen har utlovat ,innan man kan göra några ställningstaganden avden här typen. Därför yrkar jag bifall till vårreservation om att det skallbehållas i affärsverksform till dess att man har merkunskaper i frågan.En annan sak som också togs upp i vår motion omelmarknadsfrågor var att vid en EG-anpassning inte skall gå före och öppna sinamarknader innan några andra länder gör det. Jag ärtacksam för att också majoriteten har pekat på attdet är ömsesidighet som skall gälla och att detta ärviktigt att beakta. Utredaren har där en viktiguppgift att undersöka möjligheterna till enharmonisering på elmarknaden, som är heltnödvändig. Jag yrkar alltså bifall till vårreservation.Anf. 25 ():Fru talman! Det betänkande som vi just nudiskuterar har rubriken upplever denna rubrik som en något blygsamoch opretantiös beskrivning av någonting somkommer att spela en betydligt större roll i framtidenän vad vi kanske har en aning om i dag.I betänkandet slår man fast tre punkter.För det första: Målet för förändringarna skall varaatt utnyttja produktions- ochdistributionsresurserna mer rationellt.För det andra: För att åstadkomma detta måstekonkurrensen skärpas så att det blir en effektivareprisbildning.För det tredje: Möjligheterna till import och exportav elektricitet skall ökas.Allt detta är bra och riktigt. Regerinen går väldigtförsiktigt fram i den proposition som behandlar denhär frågan.Det är klart att det finns anledning att fundera litetgrand. Trots allt har svensk kraftindustri fungeratväldigt rationellt . hardärigenom haft en god tillgång på el för utbyggnadav näringslivet och även för att ge hushållen tillgångtill billig el.Det är värt att notera att det finns en uppenbarligrisk för att elen söker sig till den marknad, där manär beredd att betala ett högre pris, när den svenskaelmarknaden öppnas mot . Det blir då frågaom en balansgång mellan att bevara enkonkurrensfördel när det gäller tillgången till billigel kontra de resultat som uppnås genom en ökadkonkurrens på den svenska elmarknaden och demånga fördelar som ändå finns med en öppnare ochfriare marknad.Det är därför riktigt att man tar det här steget, menatt man går försiktigt fram. Just med denömsesidighet som taladeom och som vi är överens om finns det möjligheteratt uppnå en lämplig balans efter hand sommarknaden öppnas för anpassning till ochförhandlingar med andra länder. Vi är klartmedvetna om att man i många av Västeuropasländer har långa förmånliga leveransavtal i frågaom el, där elpriset ligger mycket lägre än vad densvenska industrin är van att betala i , trotsatt vi har en fantastiskt fin mix mellan kärnkraft ochvattenkraft. Därför måste just ömsesidigheten varaledstjärnan i det successiva öppnandet av densvenska elmarknaden.Fru talman! Egentligen är skillnaden mellanreservanterna och majoriteten väldigt liten. Irimlighetens namn skulle alla partier ha kunnatvara överens om det här steget. Vi är överens ommålet, om behovet av konkurrens och vi är ocksåöverens om att möjligheterna öppnas mer motEuropa. Det enda som det hela gäller är fråganhuruvida skall vara ett aktiebolageller ett affärsverk.På s. 6 i betängandet gör utskottets majoritetföljande ställningstagande: ''Enligt direktiven -- ---- skall utredaren bl.a. pröva villkoren för innehavav nya utlandsförbindelser och därvid överväga omsärskilda krav bör ställs på koncessionsinnehavarenmot bakgrund av bl.a. anläggningarnas betydelseför infrastrukturen och för en elmarknad medkonkurrens.'' Vidare står det: ''Enligt utskottetsmening bör storkraftnätet inkl.överföringsförbindelserna med utlandet, motbakgrund av dess ställning som ett naturligtmonopol förvaltas av . Utskottettillstyrker sålunda regeringens förslag i dettaavseende. ''Så den sista meningen i stycket: ''I dagens lägeskulle dock en privatisering innebära en uppenbarrisk för att konkurrensen sätts ur spel.