prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Jag var ute med dem ochfick då information om att de tyvärr har alldeles förmycket att göra med att bevaka dessa trålfiskare,som med ett mycket effektivt informellt system sertill att kunna fiska olagligt. Det är alltså storaresurser som måste användas för att fånga in dessatrålfiskare.När det gäller det faktum att det inte är förbjudetatt fiska på den danska sidan, är jag väl medvetenom det. Att svenskar inte fiskar där är inte såkonstigt. Finns det ingen fisk, fiskar man inte, somjag tidigare sade. Så enkelt är det. Jag har fullförståelse för att de danska fiskarna utnyttjarfiskeresurserna på den svenska sidan, eftersom detdär fortfarande finns fisk. men vi måste ändå haintresse av att det görs en något så när rimligavvägning mellan länderna.Dessutom vill jag också passa på att påpeka hurallvarligt garnfisket i är. Det har t.o.m.förekommit dykarolyckor, eftersom så mycket garnhar hamnat på havsbotten.Anf. 403 Jordbruksminister ():Fru talman! Detta är ett område där det är tillåtetatt fiska på både den svenska sidan och den danskasidan för svenska och danska fiskare. Jag har härhela serien av siffror --1990, och jag kankonstatera, att av totalt nästa harsvenska fiskare inte tagit upp ,medan hela området är tillgängligt för alla. Detmåste bero på någonting annat än själva avtalet.Svenska fiskare har enligt detta samma rätt.Det är möjligt, , att den svenskafiskeripolitiken har varit sämre än den danska, ochatt danska fiskare därför är mer aktiva än svenska.Det är jag i och för sig beredd att fundera över, ochdet gör vi. Regeringen har tillsatt en utredning somskall titta på på den svenska fiskeripolitiken.Jag var i och talade medmin danske kollega om detta. Det tycker jag kanvara intressant. Däremot anser jag att avtalet ärganska bra. Det är bra att vi har ihop, ochdet vill jag inte riva upp.Anf. 404 ():Fru talman! Också jag anser att vi skall ha ett avtaldär vi kan arbeta ihop både från svensk och dansksida. Men tyvärr har utvecklingen varit negativ desenaste två åren, och det har accellereratproblematiken.Jag hoppas att departementet uppmärksammardenna fråga ännu mer än vad man kanske har gjorttidigare, att man noga följer utvecklingen ochkommer med konstruktiva förslag.Anf. 405 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag skall inte förlänga debatten, menjag vill tillägga följande.År 1982 fiskade svenska fiskare och dedanska 1 638. fiskade svenska fiskare 120ton och de danska 722. Det tyder på att dennasituation har funnits ganska länge.Anf. 406 ():Fru talman! Jag har inte tillgång till statistik, menjag tror att vi kan vara överens om att vi även utanstatistik kan bevisa att fisketillgången har minskatradikalt under de senaste åren.Överläggningen var härmed avslutad.69 § Svar på fråga 1991/92:835 om ochEG:s subventionerade tobaksodlingAnf. 407 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att klargöradet svenska förhållningssättet till subventioner avtobaksodling inom EG.Det är riktigt att tobaksodling subventioneras inomramen för EG:s jordbrukspolitik. Stöd till desydliga medlemsländernas produktion hr generelltvarit lägre än till de nordliga, vilket naturligvisframhålls av de sydliga medlemsstaterna. I EG:sministerråds beslut förra vekcan om reform avjordbrukspolitiken har s.k. maximalt garanteradekvantiteter införts för tobaksodling. Produktioneni medlemsstaterna kvoteras.Det är naturligtvis också riktigt att tobaksbrukethar negativa hälsoeffekter. Regeringen och svenskamyndigheter söker genom skattepolitik,informationsverksamhet osv. minskatobakskonsumtionen.Det är emellertid också så, att inte ännu ärmedlem av EG. Det vore därför fel av regeringenatt nu göra uttalanden om enskildheter i EG:sjordbrukspolitik. Som EG-medlem får vi allatillfällen att ge våra synpunkter.Anf. 408 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, som jag dock inteär riktigt nöjd med.Det är märkligt att man i EG diskuterar attförbjuda olika typer av tobaksbruk. Vi har t.ex.haft en diskussion om detta, och många har oroatsig för det s.k. våta snuset som används mycket iSverige. Det vill man förbjuda i EG. Samtidigtsubventionerar man odlingen av tobak. Jag tyckeratt det finns något slags brist på logik här. Vartänker man sig att tobaken skall ta vägen? Manmåste inse att det blir problem, men ändåsubventionerar man produktionen av den vara somger upphov till problemen.Jag har litet svårt att förstå varför vi inte skullekunna lägga oss i den diskussionen, trots att vi ännuinte är medlemmar. Det är ju ändå nu som mandiskuterar en reformering av jordbrukspolitiken.Jag tror att det skulle vara av rätt stort intresse.Även i EG är det så, att de som är direkt berördakanske känner till och diskuterar besluten. Men förden stora allmänheten är det rätt okänt hurjordbrukspolitiken utformas och vilkasubventioner det handlar om. Jag tror att detta ären diskussion som skulle engagera många.Jag undrar litet grand varför det skall vara såomöjligt för att mer aktivt ta del i dennadiskussion . Beror det månne på någonrädsla att stöta sig med de mäktiga och storaekonomiska intressen som det här är fråga om?Tobaksproduktionen har en omsättning på istorleksordningen 35 miljarder ecu. Det är ca 250--. Det handlar alltsåom stor summor pengar. Men det är i grundenockså en viktig hälsofråga. Jag tycker därför att detär viktigt att man inte är passiv utan aktiv i dennadiskussion.Jag skulle gärna vilja få litet mer klargjort varför vii inte kan vara aktiva trots att vi inte ärmedlemmar.Anf. 409 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag noterar att inte heller AnnikaÅhnberg är nöjd med mitt svar. Jag har hört sammakommentar här i samband med tidigare frågor.Vi kan givetvis ha en uppfattning, men vi kanrimligtvis inte påverka EG:s politik så länge vi inteär medlemmar. Vi kommer säkert sommedlemmar, och redan imedlemskapsförhandlingarna, att få mångatillfällen att ha synpunkter på EG:sjordbrukspolitik, framför allt på de områden somberör Sverige.När det gäller frågan om tobaken, är produktionenen sak och konsumtionen en annan. Om man intevidtar kraftiga begränsningar i användningen ellerinförseln av tobak, påverkar man intekonsumtionen genom att påverka produktionen. Iett längre perspektiv med en friare handel kan dethända att detta är möjligt. Då skulle nämligenpriset påverkas. Men finns det sannoliktinte särskilt stor chans att minska tobaksbruket iEG-länderna genom att minska tobaksodligen ellersänka subventionerna.Det skulle kompenseras genom ett inflöde av tobakfrån annat håll i stället. Därför är det här en ganskakomplicerad bild.Det går att komma längre i debatten, men jag troratt det gagnar föga, , så passlångt före EG-medlemskapet.Anf. 410 ():Fru talman! Detta senare kan jag hålla med om. Jagtycker i och för sig att vi skulle kunna delta meraktivt i diskussionen , men jag hoppas attjordbruksministern delar min uppfattning att vi närdet blir möjligt skall framhålla det principielltfelaktiga i att subventionera en produktion som gerupphov till denna konsumtion. Visserligen ärproduktionen och konsumtionen skilda saker, somjordbruksministern sade, men det ena beror ändåav det andra, så det finns ett samband.Det riktiga måste vara att man genom att slopasubventionerna får en rimligare prisrelation, så attdenna produktion får bära sina egna kostnader. mån vi har någon tro på att prisfrågan avgörlitet grand, skulle man därmed kunna bidra till atthålla tillbaka tobaksbruket, om kostnaderna blirmera synliga och får bäras av dem som användertobaken. Jag hoppas alltså att diskussionen inte äravslutad, utan att detta är någonting som det finnsintresse att fortsätta att diskutera.Anf. 411 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan tillägga ytterligare två saker.Det finns i , på ochi , ett stort överskott på tobak, medbetydande bekymmer, och det skulle säkert medstor snabbhet flyta in tillräckliga mängder tobak omman producerade mindre inom EG.Om man nu av skilda skäl subventionerar jordbruk,framför allt på grund av att världshandeln intefungerar på ett tillfredsställande sätt, kan detnaturligtvis diskuteras om subventionen skall ske iförhållande till nyttigheten hos produkten. Vikommer då långt in i en komplicerad diskussion,om vi skall ha samma attityd tillalkoholproduktionen, vin- och spritproduktionen,till olika typer av näringsämnen, som fetter,kolhydrater, fibrer etc. I den svenska debatten harvi inte lagt de här synpunkterna påjordbrukspolitiken. Med det vill jag inte säga attdet är omöjligt att göra det i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.70 § Svar på fråga 1991/92:855 om reglerna omtransport av hundar till och från SverigeAnf. 412 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att anpassa reglerna för transportav hundar till och från till europeiskabestämmelser.Sverige är i likhet med några andra länder i Europa,t.ex. , och , fritt frånsjukdomen rabies. Dessa länder tillämparkarantänsförvaring av hundar och katter vidinförsel från länder där rabies förekommer ellerfrån länder som vaccinerar mot rabies.Rabies är en mycket allvarlig sjukdom, som kandrabba både människor och djur. Sjukdomen harinte påvisats i . För att skyddaSverige från att få in rabies i landet ställerjordbruksverket som villkor för att få föra inhundar och katter från rabiessmittade länder, attdjuren skall hållas i karantän.EES-avtalet omfattar inte regler om införsel avhundar och katter, varför avtalet i sig inte påverkarvåra införselregler i detta avseende. Diskussionerpågår emellertid såväl inom EG som inom WHOnär det gäller frågan om det går att ersättakarantänsförvaring med någon annan metod somockså gör det möjligt att skydda ett rabiesfritt landfrån att få in rabies. följer deninternationella utvecklingen och de internationelladiskussionerna. Mot bakgrund härav gör verketfortlöpande bedömningar om vilka villkor som börställas vid införsel av bl.a. hundar och katter tillSverige.Vi följer således noga det internationella arbetesom bedrivs inom detta område. Om det kommerfram någon annan metod än karantänsförvaringsom skyddar oss från att få in rabies i Sverigekommer vi naturligtvis inte att kräva att hundar ochkatter skall hållas i karantän för att få föras in ilandet.Anf. 413 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret.Det finns rabiesvaccinering ute i som bådekliniskt och praktiskt har visat sig innebära ettfullgott skydd för de övriga europeiska hundarna.Många ställer sig då frågan: Varför kan det integälla även svenska hundar, så att de kan få följamed, nu när det skall bli lättare att röra sig fritt utei ? Jag har hört att det också lär diskuteraskontinentala bestämmelser med vaccinationspassinom EG. Det skulle gälla även sådana länder somStorbritannien och Irland.Vi skall komma ihåg att hundar och katter äruppskattade och viktiga familjemedlemmar. Jagtror säkert att ministern har noterat att ett av de fåförsäkringsbolag som går bra i Sverigeär det försäkringsbolag som försäkrar just hundaroch katter -- och även hästar, tror jag det var. Manär alltså i väldigt mån om att se till att bl.a.hundar har ett fullgott skydd.Jag har alltså förståelse för att man nu försökerväcka den här frågan, så att vi så tidigt som möjligtkan få ta med oss våra hundar vare sig vi åker in ieller ut ur landet. Därför blir jag litet besviken överministerns allmänt hållna svar.Anf. 414 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har stor förståelse för desynpunkterna. Jag har också här i kammarenuttalat mig för att titta litet närmare på detta. Detvore intressant om vi skulle kunna släppa något påreglerna, om det nu finns andra sätt att skydda sig,t.ex. genom vaccinering.Det är självfallet också så att om länder i omvärldenunder är rabiesfria skulle det kunnainnebära lättnader. är det dock så att t.ex.Finland, som har varit rabiesfritt ,inte har samma bestämmelser för införsel som vihar. Därför skulle man kunna riskera att djur, ochäven smitta, kommer in omvägen via Finland.Ett annat förhållande är enligt vad jag har erfarit attvaccinerade djur kan ha en viss smitta om de träffardjur som inte är vaccinerade. Därför måste mansannolikt, som också antydde, ha enkonsekvent vaccinering av samtliga djur. Jag är inteexpert på området, men jag tror att det kan förhållasig ungefär på det sättet.Anf. 415 ():Fru talman! Jag kan då sluta med att konstatera attvi även i den här frågan får invänta vad EG säger.Anf. 416 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är inte riktigt så enkelt. Det är dennaturgivna förutsättningen som har gjort att denskandinaviska halvön, som från rabiessynpunkt ären ö, och och , som är riktigaöar, har kunnat hålla sig fria fråndenna otäcka sjukdom, och det är naturligtvis enfördel som vi skall vara rädda om. Det är inte riktigtsamma sak som EG-anpassning. Om EG-anpassning skulle innebära större rabiesrisk kan vikanske undvika just den typen av anpassning.Anf. 417 ():Fru talman! Det var faktiskt inte min tolkning attanslutning till EG skulle innebära att vi skulleutsätta våra husdjur för större rabiesrisk. Meneftersom det nu lär förekomma diskussioner ombestämmelser för bl.a. just ochStorbritannien får vi naturligtvis invänta resultatetav dem. Kan de lösa det finns det lika godaförutsättningar för oss att klara det.Överläggningen var härmed avslutad.71 §§ BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:172 Introduktionsersättning till flyktingaroch vissa andra utlänningarFörslag1991/92:20 revisorers förslag angåendeden nya budgetprocessen72 § Kammaren åtskildes kl. 23.09.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 4 § anf. 24 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 9 §,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 23 §anf. 125 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 53 § anf.311 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.