prot · GF09123 · 1992-06-01 00:00:00 — Menindustriproduktionen har faktiskt sjunkit undervåren, trots era skattesänkningar. Jag säger att vibehöver en uthållig tillväxt. För en sådan krävs enbra fördelningspolitik och att de åtgärder som niföreslår avvisas.Anf. 102 ():Herr talman! har rätt i att det krävsen viss uthållighet för att få i gång tillväxten i landetigen. Vi kan faktiskt inte räkna med att de åtgärdersom vi nu beslutar får effekt förrän på litet sikt.Större delen av den arbetslöshet som vi nu noterarför med sig att budgetunderskottet ökar, och denberor på att man för tre, inte vidtogåtgärder som då borde ha satts in. När det gällerinfrastrukturen är det faktiskt fråga omförsummelser under nästan hela 80-talet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Avskaffandet av sanktioner motSydafrikaFöredrogsutrikesutskottets betänkande1991/92:UU13 Avskaffandet av sanktioner motSydafrika (prop. 1991/92:146).Anf. 103 (nyd):Herr talman! Det är lätt att göra parodier på svenskutrikespolitik. Om man tänker efter ser man att vihar varit fega och undfallande mot fientliga ochaggressiva stormakter på nära håll och samtidigtvarit kaxiga och stöddiga mot våra internationellavänner. Vi har understött terroriströrelser, och vihar hjälpt till att bygga upp socialistiska diktaturer.Räkningen har betalts av de svenskaskattebetalarna. De får betala allting, och dethandlar om enorma miljardbelopp.Vi har hyllat öststatskommunismen ända fram tillatt den föll i smulor. Vi har minsann tagit ställningi södra , i södra och i södra ,men till varje incident i har vi ställt ossstrikt neutrala.Det är parodin på svensk neutralitetspolitik somden har varit. Jag förstår att socialdemokraternaskulle vilja skriva sin egen utrikeshistoria, precissom kollegerna i faktiskt gjorde. In ochsudda och ändra, så att facit ser snyggt ut! Men nulever vi i en värld där det finns gott om tänkandeoch skrivande människor. Därför kommer svenskutrikespolitik att framstå som ömkansvärd ochopportunistisk.Eftersom kraften i våra ställningstaganden, för attinte tala om vårt opportunistiska engagemang,tycks ha ökat med kvadraten på avståndet, är vigivetvis de verkliga specialisterna på Sydafrika.Den svenska världsbilden har varit lika bekvämsom magnifik. De goda, de kloka och rättskaffensmänniskorna bor här uppe vid norra , ochalla de hemska, otäcka och omoraliska längst ned isödra . Genom den fördelningen av gott ochont har vi uppnått den svensktillverkade globalabalansen, tror vi.Kan ni möjligen förstå att detta väcker löje i denstora världen, där praktiskt taget vartenda land,varje regering, har betydligt svårare beslut att fattaoch där det krävs betydligt större kurage än det somutvecklats, eller snarare avvecklats, under densvenska s.k. neutralitetspolitikens mantel?Vi vågade inte ta ställning för de baltiska staterna --jovisst, men försiktigt och senare, när allting varklart, men inte kraftfullt när det behövdes -- men vivågade skicka pengar och hurrarop till ANC nere isödra . Tänk om vi hade gjort tvärtom!I en ond värld, där det finns mycket allvarligamissförhållanden och där de mänskligarättigheterna ofta inte ens existerar som företeelse,påbjuder vi, de allvetande svenskarna, sanktionermot vissa och utdelar u-hjälp till andra. För attförklara u-hjälpen till militärdiktaturer skyller vi påfolket och på barnen, med gamla kända knep. Föratt förklara sanktionerna mot skyller viockså på folk, ty vi menar alltid väl, och vi är sågoda vad vi än hittar på.Sydafrika har en politisk ledning som ärdjärvare, handlingskraftigare och de facto mermoralisk än vad vi sett i i mannaminne.Man försöker lotsa in landet i modernademokratiska spår trots problem som är större änvad vi någonsin haft att lösa här i . Självklartskall vi stödja sådant. Självklart borde vi dratillbaka alla sanktioner -- vi borde ha gjort det förlänge sedan. Men, o nej, kaxiga och räddasamtidigt och allvetande kräver vi fler leveranserinnan godhetens skall riktas från polcirkelnned mot södra när vi inte längre sitter på parkett påvärldsteatern borde vi ta oss samman och blitrovärdiga realister. när förändringens vindavslöjat de katastrofer som doldes underÖsteuropas kommunism och socialism borde vikunna se problemen i deras rätta dager och i rättproportion.Vi lever i en värld där vi inte är ensamma om attvara världssamvetet. har vi ett ansvar. finnsdet anledning att ställa krav på oss i vår del avvärlden. Utrikespolitiken måste förändras igrunden, så att vårt engagemang ökar ju närmarevi kommer våra egna kuster. Kraven ställs alltmerpå oss ju närmare problemen ligger.Det är ynkligt att samma seghet i att hävasanktioner mot finns, fast med motsattaförtecken, i återbetalningen av det baltguld som viförskingrade och som vi diskuterade i dennakammare. Vi har tydligen svårt att göra rätt heltenkelt därför att vi så länge har gjort fel. Uttrycket''Vi är neutrala'' har både blivit vankelmodets ochövermodets ursäkt. Varför inte ge svensk utrikes-,bistånds- och sanktionspolitik samma present somdenna kammare gav de svenskafattigpensionärerna, nämligen en utredning?Denna utredning skall visa vad vi har gjort förAfrika, vad resultatet blev, vart alla pengarna togvägen och vad man säger där nere om våra insatser.Det kan bli en hisnande läsning.Jag yrkar bifall till Ny demokratis reservation undermom. 4 i utrikesutskottets betänkande nr 13.Anf. 104 ():Herr talman! Under överläggningarna medregeringen konstaterade att det voreironiskt om , som varitapartheidmotståndarnas viktigaste vän, skullehamna på mellanhand därför att alla andra länderupphävt sina sanktioner. Han uttryckte därmedockså förståelse för de svenska förberedelserna föratt avskaffa sanktionerna.När nu förändringarna i riktning mot demokratiutvecklar sig snabbt i är det merangeläget än tidigare att omvärlden anpassar sig tillutvecklingen och stöder denna genom ekonomisktsamarbete. Flera av de länder som tillhör vårkulturkrets har redan gjort detta -- jag tänker dånärmast på och Finland.Utvecklingen efter folkomröstningen ,då en majoritet av vita befolkning sadeja till fortsatta förhandlingar med ANC och deandra befrielserörelserna, har gått snabbt och ipositiv riktning. Landets olika politiskagrupperingar hade redan innanCodesaförhandlingarna inletts lyckats lägga ensolid grund av samförstånd när det gällde denframtida konstitutionen. Man var bl.a. enig omallmän rösträtt, proportionellt valsystem,självständiga domstolar, ombudsmannaämbete,rättighetsförklaring, lagprövningsrätt och valdaregion- och lokalstyrelser. Även omCodesaprocessen just nu har kört fast, pågårförhandlingar för att försöka lösa utestående frågorföre , då nuvarande parlamentssessionär över.Det finns hos alla inblandade parter en stark viljaoch en förhoppning om att snabbt komma överens.För att komma till rätta med våldet, som har sinfrämsta grogrund i landets svåra sociala ochekonomiska läge för stora delar av den svartabefolkningen, bör även stödja och bidra ekonomisk stark tillväxt i . För att dendemokratiska omvandlingen skall kunna ske underfredliga former är en sådan tillväxt nödvändig.Den bör därför noga följautvecklingen och anpassa sin hållning isanktionsfrågan så att svensk industri inte försätts ien oförmånlig konkurrenssituation i jämförelsemed industriföretag i andra länder. Utskottet pekarockså i sitt betänkande på regeringens möjligheteratt bevilja de dispenser från investeringsförbudetsom kan anses lämpliga som återstårtill dess att investeringsförbudet kan hävas.Jag hoppas, herr talman, att den skisseradetidtabellen i Codesaförhandlingarna håller och attde första demokratiska valen i kan hållasredan i början av nästa år.Jag yrkar bifall till hemställan i utrikesutskottetsbetänkande.Anf. 105 ():Herr talman! Alla som har ögon att se med ochöron att höra med förstår att demokrati ännu interåder i , att årtiondens rasistiskavåldssystem fortfarande och djuptpåverkar utvecklingen där och att medborgarna,såsom regimen ser det, har olika värde på grund avhudfärg.Apartheid är nu under uppluckring. Orsaken tilldetta är inte att de vita härskarna anser att de harhaft fel eller att de vill ge upp sina privilegier. Nej,i som på så många andra håll därförtryckarregimer har styrt, är det folkets kamp ochomvärldens tryck som tillsammans har varit denavgörande faktorn för förändringen. Sanktionernahar effektivt bidragit till att luckra upp apartheid.Nu förhandlar den vita regimen med ANC.Redan i september 1924 fördömde en svenskstatsminister politik. Då gällde detSydvästafrika. Det var som idebatten i sade att Sydafrikainte uppfyllde de krav som man hade ställt pålandet då man hade satsat på att administreraSydvästafrika. ifrågasatte redandå roll.Vid 60-talets början -- alltså för --fick vi kontakt med ANC, ochdärefter har vi haft regelbundna kontakter medANC och lärt känna den svarta majoritetsrörelsensom en demokratiskt kämpande rörelse.När sanktionsdebatten inleddes i sade vi från socialdemokratins sida: Enneutral hållning i den pågående kampen i södraAfrika är inte möjlig. Mellan utsugare och utsugnafinns inte något neutralt område. Åtgärder måstevidtas för att få slut på ett system som både är ettont i sig och ett hot mot freden.Debatten just , herr talman, handlar mer omsanktioner och mindre om vad apartheid är. Vad ärdå detta system? Jo, det är en unik form av ondska.Det är den enda form av tyranni som brännmärkeren människa ända från födseln på grund av henneshudfärg. Barnets öde avgörs i samma ögonblicksom befruktningen äger rum. Vad hela saken gäller,sedan det ideologiska garnityret avlägsnats, är attde vita minoriteterna inte har velat ge upp sittrelativa välstånd och sin privilegierade ställning.För att behålla dessa privilegier har de bekänt sigtill en ohygglig och otidsenlig doktrin omrasöverhöghet.Apartheidsystemet har vilat på två stöttepelare.För det första: det fortsatta utnyttjandet av billigarbetskraft och den ekonomiska och socialaexploateringen av den afrikanska befolkningen.För det andra: det fortsatta stödet från utlandet,från det som rasistregimens ledare brukadebeteckna som den fria världen. Utan dessa tvåstöttepelare skulle apartheid rasa samman, och detvar därför vi från socialdemokratiskt håll förordadesanktioner, vilket sedan också vidtog.Flera ledamöter av denna riksdag har ett förfluteti Sydafrikafrågan. Vi har , som harmotionerat tillsammans med omatt sanktionerna skall avskaffas därför att de ställertill med svårigheter för de svenska företagen.Hagård är trogen sig själv och sitt parti; högern ochModeraterna har alltid varit mot sanktioner.Hagård har alltid varit på fel sida av barrikadernanär det gäller frihetskampen i södra . Hanvar med i Katanga-lobbyn och i kolonialismens sistastrid i , och han står på de SydafrikastöddaUnitas och Renamos sida.När sanktionsdebatten fördes i kammaren förförsta gången talade högerns emot sanktioner. Den tidens talman,, gav honom ordet men kallade dåsanktionsmotståndaren för ''iJohannesburg''.Det råder inget tvivel om vilken sida dagensWachtmeister står på. Afrikanernas eller deras förtryckares?Han bryr sig föga om ofria och svarta men mera omaktieägare och vita.Dagens höger har tvingats acceptera att man ärett ytterkantsparti tillsammans med Ny demokratinär det gäller demokrati och frihet i södra oj så bråttom man har! Det är mer bråttommed att få frihet för företagen än med att få frihetför de förtryckta. För oss socialdemokrater är friamänniskor viktigare än fria marknadskrafter, ochdet är kanske det som är den klaraste skiljelinjenmellan socialdemokratin och högern och herrWachtmeister i hans vita elfenbenstorn.Herr talman! Målet för måste även ifortsättningen vara att medverka till att avskaffaapartheid och införa ett demokratisktsamhällssystem i . ANC är den stora,samlade demokratiska reformrörelsen i . Om önskar effektivt stödjademokratin i måste detta innefatta ettväsentligt fortsatt stöd till ANC.Den viktigaste meningen i utrikesutskottetsbetänkande är egentligen denna: Det ärutvecklingen i som blir avgörande för desvenska åtgärderna -- skall det bli majoritetsstyreeller inte?Med detta vill också jag yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 106 () replik:Herr talman! var vänlig att nämnamitt namn och en del andra namn. Jag vill baraerinra om att också , som tyvärr intekan delta i debatten , helhjärtat har ställt upppå kravet att sanktionerna bör avskaffasomgående. Hon hävdar -- och det vill jag gärnaerinra om -- att det är fullkomligt absurt attdiskutera bistånd som man utestänger detbehövande landet från handelskontakter. Handelär det mest effektiva biståndsmedel som finns, ochjust därför borde handelssanktioner haavskaffats för länge sedan.Anf. 107 (nyd)replik:Herr talman! talade om stöd förförtryckarregimer i osv. Givetvis skall viinte stödja några förtryckarregimer i ellernågon annanstans, men det märkliga är att vi i dagvänder oss emot en regim som försöker göranågonting åt situationen. stöder vi ochger u-hjälp åt en hel del regimer i resten av ,regimer som definitivt inte är särdelesdemokratiska, vilket är mycket välmedveten om.Regimen i är en ny regim. Det är enny, modig ledning som försöker göra och har gjortmassor för att lösa problem. Jag menardå att vi åtminstone borde sluta med sanktioner,investeringsstopp och annat.Pierre talade om vita elfenbenstorn,och andra klyschor, som gick ut påatt jag skulle ha någon sorts intresse för företag ochaktieägare. Jag kan då upplysa ochandra här i kammaren om att Ny demokrati står försunt förnuft, frihet, realism och konsekvens. Jaghar tidigare utvecklat hur detta hänger ihop.Däremot går vi emot svensk självgodhet och denpolitik som fortfarande stöder.Anf. 108 () replik:Herr talman! talade om högernsförflutna. Det heter Moderatasamlingspartiet.Jag vill erinra om att det är en regering därModerata samlingspartiet ingår som har lagt framdet här förslaget till ett slopande avsanktionspolitiken i de steg som redovisas ipropositionen och som också utskottet har ställt sigbakom. Vi är överens i den här frågan, PierreSchori. Socialdemokraterna har ingen reservationtill utrikesutskottets betänkande. Vi har isamförstånd fattat det här beslutet. Denreservation som finns kommer från Ny demokrati.Moderata samlingspartiet har varit emotsanktionerna. Jag är helt medveten om det.Anledningen var att det var fråga om enskildasanktioner från ett enskilt land. Vi ställer upp påsanktioner när världssamfundet beslutar omsanktioner. Då tycker vi att de är meningsfulla. Attvi nu föreslår att sanktionerna skall avvecklas,vilket också instämmer i, beror på attvi är rädda om demokratiutvecklingen. Denna ärskör, och det är viktigt att den kan fortsätta.Anf. 109 ():Herr talman! har vi i våra tidningarmötts av många rubriker som rör just , isynnerhet sanktionerna gentemot . Jagkan ta några exempel. ''Sanktionerna ska hävas. Regeringen väntasföreslå ny Sydafrikapolitik '', stårdet i av den 21 februari.Den 23 februari står det i samma tidning: ''Vinnerde hävs sanktionerna''.Den 13 mars skriver i :''Avveckla sanktionerna''.Den 13 april skriver och under rubriken ''Vi bör underlätta försvenska företag''.Dessa rubriken speglar en otålighet att snabbt, jaomedelbart, lyfta sanktionerna från svensk sidagentemot . Parallellt med detta har enannan diskussion ägt rum, inte så mycket imassmedia men väl i den regeringsdelegation sombesökte , och senare i utrikesutskottet.Resultatet av detta ser vi i dagens betänkande. Därkan vi se en mer balanserad och avvaktande attityd.Där finns en större medvetenhet när det gällersanktionernas betydelse fördemokratiseringsprocessen samt en medvetenhetom att det gäller att skynda långsamt. Om inte kanmånga år av stöd för demokratiseringsprocessen iSydafrika från svensk sida förfuskas. gäller detatt hålla ut ända fram till målet: ett demokratisktstyrt fritt från apartheid.Och mycket finns förvissso att glädjas åt när detgäller utvecklingen . Samtidigtåterstår själva målgången. Och den kan visa sig blimycket besvärlig.Codesaförhandlingarna har kört fast. Vi får hoppasatt detta bara är tillfälligt. vet vi att för atthålla tidsschemat måste fattavissa konstitutionella beslut innan man stänger förett längre uppehåll, så tiden är knapp. I mitten avjuni gör parlamentet ett längre uppehåll för att återmötas först . Det kan bli en fördröjningpå många månader.Frågan man måste ställa sig är: Finns det en genuinoch förpliktande vilja hos de vita iminoritetsregeringen att förverkliga demokratinsgenomförande i ? Kommer man att lyckasmed att hålla högerextremismen stången?Infiltration av dessa högerkrafter finns inom polisoch militär -- det vet vi. Vad betyder det för denfortsatta utvecklingen?Det är bra att utskottet så tydligt redogör för denordning och den process som skall gälla för Sverigesagerande i sanktionsfrågan. Regeringen har här fåttett tydligt körschema.På s. 11 i betänkandet finns vissa nyckelmeningar.Det gäller de förutsättningar som skall gälla förhävandet av handelsförbudet och avinvesteringsförbudet. Genom dettaställningstagande är det utvecklingen i Sydafrikasom blir avgörande för de svenska åtgärderna -- detär en viktig sak -- och detta skall också prövas iutrikesnämnden. Därmed finns det, såsom jag serdet, en bra garanti för att detta sker på ett korrektsätt.Många av dem som hävdar att sanktionernagenast bör hävas har aldrig över huvud taget velatha några sanktioner gentemot . Det ärnaturligtvis helt följdriktigt att de vill att Sverigeomedelbart skall upphäva sanktionerna. Det är juinget speciellt heroiskt i detta.Tyvärr har flera länder redan lyft sanktionerna. Detär enligt mitt förmenande alldeles för . Riskenär nu att demokratiseringsprocessen fördröjs.Det sägs i argumenteringen att svensk industriskadas i den nyuppkomna situationen. Och visstkan det ligga en del i detta även om man inte skallöverdriva den risken. Men sanktionspolitiken haraldrig haft sin utgångspunkt i svensk industrissituation. Utgångspunkten har som vi alla vet varitatt medelst påtryckningar av allehanda slag stödjaoch uppmuntra frihetskampen ochdemokratiseringsprocessen i -- varkenmer eller mindre. Det finns -- förhoppningsvis --ingen väg tillbaka.Men den demokratiska vägen kan komma attuppvisa många hinder . skall då vara medoch även fortsättningsvis spela en aktivt stödjanderoll och hjälpa de krafter som önskar se en annantingens ordning i . Därför är det bra att ettså gott som enigt utskott lagt fast riktlinjer för hurden skall agera.Vi har dock en reservation från Ny demokrati. NärNy demokratis talesman här , IanWachtmeister, försvarade den ståndpunkt som därhävdas tog han över huvud taget inte ordetapartheid i sin mun. Det är ändå apartheidsystemetsom ligger till grund för agerande. Nej,utgångspunkten för Ny demokrati har varit en heltannan, nämligen svensk industris situation. Dåtycker jag, med förlov sagt, att man har missatpoängen.När jag satte minfot i och skulle skicka ett telegram hemoch säga att jag hade anlänt fick jag gå till posten;där delades kön upp i två avdelningar: en dörr förvita och en dörr för svarta. Då lovade jag mig att påolika sätt försöka argumentera för att detta system,apartheidsystemet, skulle försvinna. Vi är ännuinte där -- vi är på väg, och vi hoppas att det skallske under 1992.Med dessa ord yrkar jag, herr talman, bifall tillutskottets hemställan i betänkandet och avslag påreservationerna.Anf. 110 (nyd)replik:Herr talman! Givetvis skall vi motarbeta apartheid.Jag är ledsen om jag inte nämnde det. Visst finnsdet fel i , och visst finns det massor av feli hela världen. Men det är patetiskt att vi nu begeross ut för att göra om världen. Vi vet så väl hurandra skall lösa sina mycket större och mergenomgripande problem men klarar inte av att lösavåra egna.Sverige är ett land där en regeringskris kostar 350milj.kr. och räntan går upp för att man skallutbetala barnbidrag som man har lovat att betalaut. Vi har en egen flyktingpolitik som kännetecknasav att vi blundar och hoppas. Men själva tycker viatt andra skall klara av allt möjligt. Tänk omvärldens största problem verkligen låg på bekvämtdiskussionsavstånd, i -- vilken underbarvärld det vore i övrigt! Men sanningen är att detfinns mycket större problem, också runt omkringoss, och dem måste vi i så fall också attackera.Jag har redan talat om hur vi ser på situationen. Vimenar att den regim som finns i kangöra mer nytta om den får uppbackning av oss änom vi här på bekvämt avstånd kommer medpekpinnar om vad man där skall göra. Det väckeringen respekt någonstans.Anf. 111 ()replik:Herr talman! tycker att det ärpatetiskt att vi försöker ändra tingens ordning iSydafrika. Man kan naturligtvis raljera med det,som gjorde. Men vi har här ändåatt göra med ett av historiens mest destruktivasystem, apartheidsystemet. Vad är det då förpatetiskt i att man gör sin röst hörd för att kritiseradetta system och försöka ändra på tingens ordning?Sedan kan man naturligtvis i resonemanget dra inalla möjliga andra problem runt omkring oss, iAfrika och i , och då får vi föra dendiskussionen -- därmed inte sagt att allt ärvälbeställt på annat håll. Men diskuterar vi juSydafrika, apartheidsystemet och sanktionerna --det är det ärendet gäller.Det finns större problem runt omkring oss, sade IanWachtmeister. Ja, det gör det säkert. Men systemetapartheid som sådant har ingen motsvarighet. på grund av ras, på grund av hudfärg, blirklassad i sitt liv förekommer enligtvad jag vet ingen annanstans -- det finns andraotäcka system, men de är inte utformade på detsättet. Drivkraften i motståndet mot detta systemhar varit just att det är så orättfärdigt.Jag tror säkert att det i den nya regimen finnskrafter som vill ändra på tingens ordning, men detfinns också motkrafter. Vi vet attsanktionspolitiken har ökat tempot iförändringarna av saker och ting i . Jagoch liberalerna menar att det är fel attså att säga spela ut det sista kortet innan vi har nåttmålet, nämligen ett demokratiskt Sydafrika.Anf. 112 (nyd)replik:Herr talman! Vi har från gjort vår röst hördväldigt tydligt. Vi har varit otroligt tydliga, tyckerjag. Vad vi säger är: räcker det. Vad vi talar omär vad vi skall göra , och då säger vi: Stöd i ställeten modig regeringschef som vill ändra på det somutgör problem, som vi alla är överens om finns.Här sägs att de s.k. motkrafterna skulle vara såframgångsrika. I så fall får man, tycker jag, ta uppden frågan den dagen de är det. Men gäller detför oss att göra någonting vettigt, att stå förnågonting realistiskt och att backa upp dem som villåstadkomma den typ av förändring som vi faktisktvill ha. Men den svenska stilen är att man skallvänta tills allting är klart och man har hela facit. Dåkan man säga: Ja, nu kan vi släppa på sanktionerna.Tänk ordentligt och våga agera ! Vi ärinte världssamvetet.Anf. 113 ()replik:Herr talman! Tänk och våga agera, sade IanWachtmeister. Javisst, det är ju precis vad vi gör. Vitänker och vågar agera. Om det sedan inte faller Nydemokrati och på läppen betyderdet inte att vi är handlingsförlamade, att vi intevågar handla och att vi inte handlar. Det är bara detatt vi handlar på ett annat sätt, med andramotiveringar och med en annan bakgrund.Vi har varit tydliga, sade . Vilka''vi'' i Ny demokrati har varit tydliga när det gällerSydafrikafrågan? Jag har aldrig varitmed om att en nydemokrat ställt sig upp och varittydlig i Sydafrikafrågan eller när det gälltapartheid. var det inte . Hanhade tillfälle att tala klarspråk från talarstolen menvalde att inte göra det.Nej, jag tror att Ny demokrati -- inkl. IanWachtmeister -- aldrig har stött sanktionspolitikengentemot . Skulle jag ha fel på denpunkten, så rätta mig! Men jag misstänkter att så ärfallet. Det är naturligtvis lätt att stå här och varaflott och säga att vi nu skall ta bort sanktionerna omman aldrig har velat ha dem över huvud taget.Vi skall försöka att stödja den här regimen och degoda krafter som finns i , men stödet ärframför allt riktat till offren för apartheid, nämligenden svarta befolkningen i för liberalernasagerande i den här frågan är nämligen stödet förden afrikanska befolkningen, som är drabbad avapartheid.