prot · GG0947 · 1992-12-17 00:00:00 — Givetvis står jag bakom samtliga de s-reservationer som är fogade till det betänkande vinu behandlar, men för att spara kammarensdyrbara tid skall jag här inskränka mig till att yrkabifall till reservationerna nr 1 och 7.Anf. 21 (nyd):Fru talman! Vi i Ny demokrati välkomnar ocksåden nya konkurrenslagstiftning somförhoppningsvis träder i kraft . Denär, som vi alla vet, utformad för anpassning tillEG:s konkurrensregler och därmed även för EES-avtalet.Det omfattande regelverket innebär i mångastycken skärpta konkurrensvillkor för näringslivetoch även för den statliga och kommunalaverksamheten. Det är främst fråga om regler församarbete mellan företag och för förhindrande avmissbruk av dominerande ställning på marknaden.Det är regler som i första hand kommer att påverkadagligvaru- och kapitalvarusektorn, men självfalletockså många andra områden, inte minstupphandlingen inom den offentliga sektorn.Redan under den allmänna motionstiden -- i börjanav innevarande år -- väckte Ny demokrati en radmotioner med anknytning till den nyakonkurrenslagstiftningen. Vi ville förändra en radför konsumenten fördyrandekonkurrensförhållanden.Varför skall 's jeans kosta i menbara 250--. Varför skall CD-skivorvara dyrare i än inom EG och i ?För anda importerade märkesvaror är priserna iSverige ibland högre än i våromvärld. Det gäller klockor, kosmetika, sportskoroch en rad andra artiklar. Leverantörerna styr sinaåterförsäljare, ofta med höga riktpriser som följd.Den som avviker från riktpriserna drabbas avleveransvägran eller andra påtryckningsmedel.Ny demokrati motionerade även om förbud mot atten importör direkt eller indirekt stoppar import aven märkesvara som liknar hans egen, s.k.parallellimport. Vi motionerade också om ändraderegler inom distributionsledet för möjliggörande aven friare konkurrens mellan nya lågprisbutiker ochden etablerade, grossiststyrda detaljhandeln.Kraftiga sanktionsmöjligheter i form av storabötesbelopp för lagöverträdelser ingick också i våratidigare motioner för en skärptkonkurrenslagstiftning.Många av dessa påtalade förhållanden kommersäkert att kunna täckas in med tillämpningen av dennya konkurrenslagen.Efter kontakter med näringslivet och ett antalremissinstanser har regeringen nu lagt fram det nyaoch omarbetade förslaget som vi nu skall taställning till. En av knäckfrågorna är tolkningen avreglerna när det gäller möjlighet tillgruppundantag, som kan utnyttjas av exempelvisblocken inom dagligvaruhandeln -- ICA, KF,och även ett stort antal fackhandelskedjor,t.ex. Intersport, och Samexpert. Vad detytterst här är fråga om är om denna pris- ochsoritmentsamverkan mellan grossist och butik kanbedömas främja konsumentens intressen.Enligt tidigare uttalanden av näringsministernkommer ICA, KF, m.fl. att erhålla ettgruppundantag för denna typ av samverkan. Viutgår från att den förordning som departementethar under utformning för gruppundantag ärvillkorat med olika krav som säkrarkonsumenternas intressen i olika avseenden.Detta om de allmänna riktlinjerna förkonkurrenspolitiken. Jag skall sedan övergå tillnågra specifika frågor där vi i Ny demokrati harväckt några motioner och framställt yrkanden.Det gäller t.ex. företagsförärv. Det föreslås i dennya lagen att en förvärvsprövning skall göras omföretagets omsättning uppgår till minst 4 miljarder.Det är en beloppsgräns som vi anser vara felaktig.Enligt vår uppfattning skall det inte finnas någonangiven minimigräns. Det finns ju en mängdaffärsetableringar som kan vara nog såkonkurrenshämmande, även om de inte är av denstorleksordningen att de ansvariga arbetar med såstor omsättning som 4 miljarder. Därför bör detinte finnas någon beloppsgräns angiven. Det är våruppfattning.Ägarkoncentrationen inom massmedia är någotsom vi i Ny demokrati ser mycket allvarligt på, ochvi tar upp denna fråga med anknytning tillkonkurrenslagstiftningens tillämpning. Vi föreslår ien motion att regeringen skall tillsätta enutredning med uppgift att lägga fram ett lagförslaginom konkurrenslagstiftningens ram som begränsarägaroch företagskoncentrationer inom massmedia.Angelägenheten i att underlätta och förändrakonkurrenssituationen inom byggsektorn är idagens arbetskraftssituation mycket uppenbar. I enmotion föreslår vi en snabb och opartisk översyn avkonkurrenssituationen inom byggbranschen, och viföreslår ingripande med stöd av den nyakonkurrenslagstiftningen, en form avprioriteringsanvisning från vår sida. Det är ettbehov som också dokumenteras av en rapport frånKonkurrensverket, där man pekar på en radkonkurrenshinder när det gäller planering ochmarkanskaffning, för att inte tala om upphandlingoch byggande.Jag skall sedan säga något om en mer randbetonadmotion, motion N285, om konkurrenshämmandestöd till nöjesparker. Den kommer eventuellt attkommenteras av , om inte, kommerjag att yrka bifall till den.Avslutningsvis vill jag emellertid ta upp en stor ochtung fråga inom konkurrenslagstiftningens ram.Den berör hela vår livsmedelshandel och detsamarbete som är etablerat mellanleverantörer/tillverkare och blocken inomdagligvaruhandeln, främst exemplifierat genomICA-företagen.Jag har under arbetat med företag som harhamnat i den sits som jag nu gärna vill beskriva, ochdär jag hoppas på en tillämpning avkonkurrenslagstiftningen.Inom den svenska dagligvaruhandeln har främstICA utnyttjat sinaleverantörer/tillverkare för en samordnadmarknadsföring av produkterna i ICA-sortimentet.Detta gäller såväl vid introduktionen av nyaprodukter som vid kampanjaktiviteter av redanetablerade produkter. Leverantörerna har mereller mindre fått köpa in sig hos ICA i s.k. SA-/VA-aktiviteter. Det innebär att leverantörernaskampanjprodukt och eventuella budskappresenteras i de olika ICA-tidningarna somdistribueras till en stor del av landetshushåll. Innehåll, layout, budskap ochpriserbjudande styrs helt av ICA. Dessutom ingårvarierande butiksnära åtgärder, ofta med ICA-producerat skyltmaterial. Till detta kommer attleverantörernas produkt ingår i den ICA-producerade veckoannonseringen i dagspressen,vilket är den tunga delen, och eventuellt även iTV.Omfattningen av leverantörernas deltagande meddessa SA-/VA-aktiviteter är betydande. Den görsupp med att ICA lägger ut sina inköp hosleverantörerna. Leverantörerna erbjuds alltså attdelta i en SA-/VA-aktivitet, kanske till en kostnadav 150 000--mot att ICA gör ett inköp avprodukten på exempelvis 150 000 kartonger. Omleverantören anser att kostnaderna för detta SA-/VA-deltagande och för eventuellrabattöverenskommelse, som ofta knyts till dennaupphandling, är för höga, lämnar grossistenerbjudandet vidare till en konkurrent. På det sättetspelar grossisten ut den ena leverantören mot denandra. Leverantörerna och derasbranschorganisationer har söktlösningen ur detta konkurrensdilemma -- utanresultat. Det finns alltid någon tillverkare ellerleverantör som utnyttjar konkurrenssituationen förett samarbete med ICA och andra jämförbaragrossister för att få in en produkt.Resultatet av SA-/VA-systemet har inneburit attfrämst livsmedelstillverkarna här i landet hartvingats disponera större delen av sinmarknadsföringsbudget på dessa ICA- ochgrossistaktiviteter. Uppskattningsvis avsätterföretagen minst 40--av sinmarknadsföringsbudget till dessa SA-/VA-aktiviteter. utgjorde dessaaktiviteter av det totalamarknadsföringsanslaget. Det gäller leverantörersom , , etc, ett förhållande som förmånga företag har omöjliggjort en egen och viktigmärkesvaruprofilering på marknaden.Att det beskrivna SA-/VA-systemet inom svenskdetaljhandel negativt påverkarkokurrenssituationen, och framför alltmöjligheterna för de mindre företagen attintroducera sina nya produkter, förefalleruppenbart. Huruvida SA-/VA-systemet kan brytasupp eller ej genom den föreslagnakonkurrenslagstiftningen förefaller något oklart föross.Enligt aktuella informationer som jag har fåttkommer det nu etablerade SA-/VA-systemetemellertid inte att kunna inkluderas i någotkommande gruppundantag. Jag utgår från det. Viser det emellertid som ytterst angeläget attKonkurrensverket genom ett riksdagsbeslut och viaregeringen skulle kunna gå vidare och elimineraoch begränsa hela SA-/VA-systemet.Mot bakgrund av de framförda synpunkterna yrkarjag bifall till Ny demokratis reservationer 2, 3 och 6och dessutom bifall till motionerna N9 yrkande 3,N272 yrkandena 1 och 2 och motion N285. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 22 ():Fru talman! När Per höll sitt förstaanförande som näringsminister sade han att det hanegentligen helst av allt ville vara varkonkurrensminister. Jag välkomnade honom somkonkurrensminister och önskade honom lycka till.Vidare vill jag säga att detta betänkande, som ärresultatet av regeringens proposition om en nykonkurrenslag, i huvudsak är bra. Det visar på enskärpning av gällande konkurrenslag och enharmonisering av svensk lagstiftning medeuropeisk, så att svenska företag kan få ungefärsamma spelregler i som de har på deneuropeiska marknaden. Det tycker jag är alldelesutmärkt, framför allt som det innebär en skärpning.Men det finns ett par svagheter i lagstiftningen -- enpåtaglig och en som kanske är av mindre betydelse.Praxis, tillämpningen av lagstiftningen, får visa hurpass begränsande detta är.Jag beklagar dock att det i den nya lagen saknasmöjligheter att bryta upp existerandeföretagskoncentrationer som ärkonkurrensbegränsande. Det hade varit ytterligareett stort steg framåt om en sådan möjlighet hadeinförts.Det är självklart inte okomplicerat att ha en sådanlag. Jag tror dock att det skulle gå att lösa dettalagtekniskt. I andra länder finns ju sådanamöjligheter.Den andra skönhetsfläcken är begränsningen av engemensam omsättning på 4 miljarder för att manskall kunna pröva ett företagsförvärvskonkurrensbegränsande inverkan. Jag tycker inteatt beloppsgränsen här är motiverad. Det ärrimligare att göra en bedömning av denkonkurrenshämmande inverkan utifrån situationenpå den aktuella marknaden i stället för att fixera en siffra. Men det är möjligt att nivån här ärrimlig, att detta kommer att falla väl ut vidtillämpningen. Men att på förhand införa en sådangräns är onödigt. Den borde alltså utgå.Det finns bra förslag till förändringar i en delmotioner. Socialdemokraterna tar upp frågan omvilseledande extrapriser. Det är vettiga synpunktersom förs fram. Man yrkar emellertid inte bifall tillden aktuella reservationen och inte heller jagtänker göra det.Ny demokrati har tagit upp ett gammalt och förVänsterpartiet kärt ämne, nämligen bristen påkonkurrens inom bygg- resp. byggmaterialsektorn.Vi har för vår del tagit upp frågan om den bristandekonkurrensen inom livsmedelssektorn, framför allti grossistledet.Dessa områden är viktiga och borde få specielluppmärksamhet. Jag förutsätter att de får sådanuppmärksamhet och kommer inte att yrka bifallvare sig till någon reservation eller tillmeningsyttringen i de här delarna.Vidare är jag nöjd med utskottets markering, dvs.att man håller det för självklart att regeringenkommer att följa tillämpningen av det nyalagkomplexet. Om det skulle visa sig slå galet pånågot område, återkommer man till . Jagtycker inte att det behövs någon speciell markeringhär i form av ett uttalande från i dennafråga.Med detta begränsar jag mig till ett instämmande iBengt Dalströms bifallsyrkande beträffandereservationerna 2 och 3. Detta yrkandesammanfaller alltså med motsvarande moment iVänsterpartiets meningsyttring.Anf. 23 vice talman ():Fru talman! En väl fungerande konkurrens är intebara en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxtoch därmed för fortsatt välfärd utan också det bästasättet att hävda konsumentens intresse.Åtgärder för att förbättra konkurrensen spelardärför en mycket central roll i den nuvaranderegeringens politik. Ett exempel på det är detförslag till ny konkurrenslagstiftning som vi nu haratt ta ställning till.Jag vill med det poängtera attkonkurrenslagstiftningen är en av flera faktorersom kan medverka till en effektiv konkurrens.Handelspolitiken är naturligtvis viktig -- att våragränser är öppna och att vi undviker tullar ochandra importhinder.Offentliga regleringar kan utgörakonkurrenshinder. Det gäller t.ex.etableringskontroll av olika slag. Varje företag --det må vara stort eller litet -- skall veta att klararman inte kundernas krav, ja, då kan något annatföretag dyka upp på arenan.Subventioner påverkar konkurrensen. De innebärnästan alltid att den känsliga signalen mellanköpare och säljare störs.Ett bra företagsklimat rent allmänt är naturligtvisen mycket viktig faktor för konkurrenssituationen.Har vi ett sådant, startas nya företag somtvingar de redan etablerade att vara effektiva. Vifår en mångfald och ett nytänkande i näringslivet.Det är, menar jag, i en sådan här uppräkning somkonkurrenslagstiftningen hör hemma.I har den fram till nu spelat en relativt litenroll -- den har helt enkelt varit för svag.Det förslag som har arbetats fram viaKonkurrenskommittén och ett omfattanderemissförfarande är sannerligen inte oomstritt. Detär möjligen naturligt -- det innebär en ganska storförändring, och skärpningarna är i flera fallbetydande. Kritiken har huvudsakligen kommitfrån näringslivshåll. Det är heller i och för sig inteså märkvärdigt -- det är där man direkt berörs, ochdär finns naturligtvis mycket kunskap ocherfarenhet på området.Men jag skall, fru talman, gärna erkänna att detinte alltid har varit särskilt upplyftande att ta del avinvändningarna från företag och från näringslivetsolika organisationer. Talet om att det är betydligtenklare för direktörerna att hålla konkurrensensoch frihandelns fana högt vid middagstalen än närman direkt berörs i sin egen verksamhet är inte heltgripet ur luften -- för att nu uttrycka mig försiktigt.Det har alltså kommit synpunkter under resansgång, inte bara från näringslivet utan också frånbl.a. den juridiska sakkunskapen. Eftersom dethandlar om en komplicerad lagstiftning harremissomgångarna satt sina spår i slutprodukten,framför allt kanske av mer formellt slag. De försöksom har gjorts att ''slipa ner tänderna'' på den nyalagen har däremot inte varit framgångsrika! Dettaframgår av slutprodukten.Lagförslaget är i allt väsentligt en anpassning tilllagstiftningen ute i . Så bör det vara,eftersom framför allt redani dag har stor betydelse för svenska företag. MedEES-lagen får vi dessutom regler som i princip äridentiska med EG:s.Lagen innebär i princip ett förbud mot alltsamarbete mellan företag som har till syfte attbegränsa konkurrensen eller som ger det resultatet.Dessutom får vi ett direkt förbud mot missbruk avdominerande ställning, och vi får nya regler förkontroll av företagsförvärv.Från förbudet mot samarbete kommer man attkunna få undantag, om bestämda villkor uppfylls.Samarbete mellan mindre företag, som har en litenandel av den relevanta marknaden och därför intepåverkar konkurrensen på ett märkbart sätt, fallerutanför lagens tillämpningsområde.Det är glädjande att kunna konstatera att detegentligen finns få -- om ens några -- invändningarmot det här lagförslagets centrala delar. Detta harvitsordats av Axel , ochRolf L , som talat här före mig. Därmed intesagt att de synpunkter som förs fram ireservationerna eller i meningsyttringen ärointressanta eller oviktiga -- möjligen med följandelilla undantag:Socialdemokraterna vill att den nya lagen skallutvärderas och att skall få en redovisningav den utvärderingen. För detta har man reserveratsig. Utskottsmajoriteten förutsätter att regeringenpå vanligt vis följer utvecklingen och vid behovåterkommer till . Det är egentligen vadAxel sade, dvs. att det här varsjälvklart.Vi kan kanske, Axel , bli överens om attdet har funnits reservationer ,där skillnaden har varit lättare att uppfatta än vadsom här är fallet.Ny demokrati och vill ta bortbeloppsgränsen vid prövning av företagsförvärv.I praktiken innebär inte heller det här någon storskillnad. var också inne på detta.Det faktum att ungefär 100 företagsförvärv om åretskulle komma att omfattas av anmälningsplikten,också med den föreslagna begränsningsregeln,tyder på att man ändå kommer att ingripa mot allaförvärv som kan sätta konkurrensen ur spel. I allafall finns möjligheten att göra det.Bengt Dalström och har ytterligareen gemensam invändning. Man vill ha en möjlighetatt också bryta upp befintligaföretagskoncentrationer.Inte heller på den här punkten innebärreservationen i praktiken någon större skillnadgentemot förslaget. En så ingripande åtgärd skullealdrig kunna bli mer än en form av ''yttersta hot''.När behovet av att skapa ett sådant ''hot'' har vägtsmot svårigheterna av framför allt rättslig natur harman stannat för att inte införa möjligheten i dennya lagen.Såväl den här punkten som den förra ombeloppsgränsen kommer naturligtvis att ingå i denuppföljning som regeringen kommer att göra.Socialdemokraterna vill att den nuvarandeinstansordningen vid förvärvskontroll skallfortsätta att gälla. Det innebär att talan förs hosMarknadsdomstolen med regeringen somfastställande organ, om domstolen har förbjudit ettförvärv.Utskottsmajoriteten anser att det finns starkaprincipiella skäl för en ändring i enlighet medlagförslaget. Vi är överens medSocialdemokraterna om att det bör finnas enmöjlighet att få till stånd en prövning i mer än eninstans. Men eftersom vi inte vill ha enregeringsprövning, somMarknadsdomstolen skall behålla sin centrala roll,bör det finnas en underinstans. Enligt våruppfattning skall det vara tingsrätt.Socialdemokraterna tycker inte om extrapriser, ochBengt Dalström är kritisk mot SA/VA-systemet.Mellan de här två företeelserna finns det, sombekant, ett klart samband. Extrapriset är den del avSA/VA-aktiviteten som syns ute i butikerna.Utskottsmajoriteten avvisar motionerna på såvälpraktiska som principiella grunder.De här aktiviteterna i detaljhandeln förändras numycket påtagligt. Jag undrar om inte den verklighetsom brukar tala om har sprungitifrån honom på det här området. Flera köpmän ochbutikskedjor har med stor framgång gått ifrånsystemet. Andra anser fortfarande att det är ett brakonkurrensmedel.Enligt min uppfattning kan man lugnt överlämna åtkonsumenten att genom sitt köpval avgöraextraprisernas framtid. Jag har alltså betydligtstörre tilltro till konsumentens förmåga att bedömat.ex. ett priserbjudande än vad Socialdemokraternaoch Ny demokrati tydligen har.Ett viktigt skäl till utskottets ställningstagande ärnaturligtvis också det arbete med riktlinjer somsker på , när det gällerextrapriserna, och beträffande SA/VA-systemet detfaktum att det nu -- som självsade -- kommer att prövas i samband med attundantagen skall fastställas. Bedöms det somskadligt för konkurrensen, kommer det att varamöjligt att ingripa. Undantag kommer då inte attbeviljas.Slutligen, fru talman, förordar Socialdemokraternaatt skall ha kvarintresseledamöterna.Utskottet tycker att det är principiellt olämpligt.Dessutom är det så, att det med den nya lagen merkommer att handla om rättsskipning än omförhandlingsverksamhet. Det talar också emotbehovet av intresseledamöter.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 24 AXEL () replik:Fru talman! Jag delar bedömningatt skillnaderna mellan partierna i den här fråganglädjande nog är få. Men jag delar inte ChristerEirefelts uppfattning att vår reservation nr 1 nästintill skulle ligga i linje med majoritetens skrivningi utskottsbetänkandet. Skillnaden ligger i att vianser att det är som skall bestämma omvi vill göra en uppföljning. Vi vill alltså inte attregeringen skall få avgöra om behov föreligger. Dettycker jag är en ganska viktig och principiellskillnad. Därför vidhåller jag yrkandet om bifall tillvår reservation nr 1.Christer Eirefelt nämnde inte med ett ord de riskernär det gäller hanteringen som föreligger vid entvåstegslösning, vilket också framkom vidutskottsbehandlingen av ärendet. Jag tror t.o.m.att det står några rader i majoritetsskrivningen ibetänkandet att det inte får leda till eftersattsnabbhet. Men blandar man in en instans till lederdet enligt vår uppfattning ofrånkomligt till enfördröjning. Vi kan inte heller se några andrasärskilt vägande motiv för detta.Som sade med anledning avprisregleringslagen håller påmed en omarbetning. Resultatet kommer väl såsmåningom. Vi tycker att det är viktigt att saker ochting blir gjorda. Därför har vi valt att inte stå på denmer passiva linjen, utan vi begär handling nu.Därav vår reservation nr 5.Frågan om intresseledamöterna iMarknadsdomstolen är ett led i den borgerligaregeringens mer strategiska ambition att göraförändringar på det här området. Häromdagenfattade majoritet ett liknande beslut ombankväsendet. Vi socialdemokrater anser att det ärav stort värde för vårt demokratiska samhälle ochhur det fungerar att näringsliv och samhälle är medi församlingar som har att fatta viktiga beslut.Anf. 25 vice talman () replik:Fru talman! För att börja med det sista tycker jagegentligen att huvudinvändningen motintresseledamöterna i är attdet kommer att ställas ett annat krav på domstoleni det nya systemet, där förhandlingarna försvinneroch man i större utsträckning får den vanligarättskipningen. Ett annat viktigt skäl är att systemetmed intresseledamöter har varit svårt att förklarainternationellt. Det bekräftas bl.a. avKonkurrensverket. Det finns ingen motsvarighetute i , därför riskerar man att bygga in ettmisstroende när kontakterna med Europautvecklas vidare.Egentligen tycker jag att socialdemokraternasmotstånd mot extrapriserna är ganska märkvärdigt.Det är fråga om tillfälliga prisnedsättningar. Jagförstår inte varför inte de skall kunna genomförassom vanlig konkurrens mellan företag.Extrapriserna är dels en rabatt på priset frånleverantör till affär, dels en marginalnedsättningute i butiken. Detta kommer kunderna till del.Nu förutsätter jag, liksom Axel , att deriktlinjer och bestämmelser som finns följs. Dekommer också att skärpas. Jag tror inte heller påtalet i motionen om att konsumenterna vilseförs.Dagens konsumenter är så vana vid ''pangpriser'',''chockpriser'' och olika former av lågpriser att mantittar på priset, varan och kvaliteten och gör enbedömning om man skall handla där eller någonannanstans. Varför inte, Axel , låtadetta vara en affär mellan kunden och handlaren?Jag tror att de klarar av detta bra.Beträffande instansprövningen, slutligen, är vårviktigaste invändning egentligen att regeringenskulle ha kvar en roll i samband medförvärvsprövningen. Vi tycker inte att det ärförenligt med ett marknadsekonomiskt system. Detgår möjligen att hitta argument för det när man haren politik där regeringen mer direkt lägger sig istrukturutvecklingen. Även här finns det eninternationell aspekt. När det är aktuellt att prövautländska företags förvärv av svenska får det inteens misstänkas att det görs en politisk bedömning.Anf. 26 AXEL () replik:Fru talman! När det gäller intresseledamöterna iMarknadsdomstolen anför som ettmotiv för majoritetens ställningstagande att detsystemet inte stämmer med anpassningen tillEuropa. Men, , det får inte vara såatt vi ändrar våra regler, som är bra, till sämreregler bara för att vi skall likna . Om de harfärre demokratiska inslag i beslutsprocesserna iandra länder skall inte vi behöva anpassa oss nedåt.Jag tror, , att även ni somrepresenterar utskottsmajoriteten delar våruppfattning att det finns brister i den nuvarandelagen som borde förbättras. Det är egentligen detvi avser med reservation nr 5.Åter till frågan om . Vi tyckeratt det är litet av ett val av en främmande fågel.Varför just av alla tingsrätter?Jag måste upprepa riskerna för fördröjning ochökat krångel. Det är väl avsikten att den härtingsrätten också skall fungera som tingsrätt iordets nuvarande mening. Det här blir ett slagstilläggsuppdrag för . Detstärker enligt min mening inte för att detta kommer att bli en bralösning.Om man tittar på hur ingrepp frånregeringen har behövt ske finner man att det är vidmaximalt ett tillfälle . Mendet säger inte att det inte behövs enöverprövningsinstans. Vi måste ha en sådan om ochnär den skulle behövas.Anf. 27 vice talman () replik:Fru talman!