prot · GF0995 · 1992-04-09 00:00:00 — Jagtänker då på den mycket kraftiga kritik somkommit från juridiska experter av olika slag fråndomstolar, fakulteter och liknande, där man menaratt har uppenbara brister och att detfinns sådana svårigheter att det antingen kommeratt rendera en grundlagsändring eller att avtaletändras på många punkter. Såvitt jag förstår kan vi idet här läget inte gå in och peta i avtalet, utan vi haratt acceptera det eller inte. Den här mycket starkakritiken innebär att det inte är så självklart, såvittjag förstår, att så att säga går igenomnär man nu ställs inför dessa frågeställningar sominte tidigare varit möjliga för någon att tränga in i.Jag vill ha en kommentar till detta.Den andra frågan gäller de nya problemområdensom räknas upp inför medlemsförhandlingarna.Man kan där se att det är fråga om stora områden,och många frågor väcks. För mig leder det tankentill att det är självklart att vi i en kommandefolkomröstning måste ta ställning till ettfärdigförhandlat avtal, eller medlemskapsansökan.Är det också regeringens uppfattning?Den tredje frågan gäller vilka som kan söka medel.I beskrivningen av vilka som kan få pengar tillinformation står att det kan bli fråga omstudieförbunden, vilka har vana avinformationsarbete och liknande. Inkluderar detockså politiska partier, ungdomsförbund,''Nej till EG''-organisationer och ''Ja till EG''-organisationer osv., eller tänker man sig att de i dagexisterande studieförbunden exklusivt skall få delav dessa pengar?Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! På den första fråga som GudrunSchyman reser vill jag svara följande. EES-avtalethar nu varit ute på remiss. Vi har fått in ett stortantal remissyttranden -- något av detta speglas i enartikel i -- men långt ifrånhela remissmaterialet. Det är uppenbart att manmed ett sådant omfattande avtal får ett stort antalsynpunkter, och det är värdefullt för den fortsattahandläggningen.Det är också viktigt att notera att det här inteendast är fråga om synpunkter på somsådant, utan också synpunkter på hur detta skallöverföras till svensk lagstiftning. Avtalet kan inteändras, det är ingånget. Men däremot har vi enbetydande rörelsefrihet när det gäller hur avtaletskall omsättas i svensk rätt. Det är just av detta skälsom vi särskilt bett om synpunkter på just den delenav avtalet.Majoriteten av remissinstanserna -- det förtjänaratt påpekas -- är positivt inställda till ,och i den mån det framförs kritik gäller det närmastfrågor av redaktionell natur.Sedan finns det andra remissinstanser som ställtfrågor och riktat kritik mot enskilda punkter iavtalet. De synpunkterna skall vi ta till oss. Vi skallpå sedvanligt sätt som sker när utgångspunkten ären departementspromemoria, dvs. entjänstemannaprodukt, väga dessa inomdepartementet, och sedan skall regeringen i ljusetav denna fortsatta beredning i taställning till dessa frågor.Det är värdefullt att vi har fått många synpunkterpå dessa frågor. Vi har också tidigare inhämtatsynpunkter genom en promemoria. Jag är heltövertygad om att vi skall finna tillfredsställandelösningar på de olika frågor som tagits upp.När det gäller medlemskapsförhandlingarnakommer de i grunden att bedrivas på samma sättsom tidigare med en mycket bredförhandlingsorganisation, ett stort antalarbetsgrupper, ett stort antal referensgrupper medföreträdare för olika intresseorganisationer ochliknande, dvs. över ett mycket brett fält under helaavtalets gång. Förhandlingarna kommer också attföras i mycket nära samarbete med ochdess olika organ med sikte på att underförhandlingens gång få in så många synpunkter somnågonsin är möjligt om alla de förhandlingsfrågorsom aktualiseras.Jag har i dagens redovisning för pekat påde frågor som i första hand förväntas komma uppvid förhandlingarna. Jag vill gärna återigenunderstryka att detta är en mycket liten del av dettotala antalet regler som aktualiseras vid enmedlemskapsförhandling. Mycket har där tagits omhand redan vid EES-förhandlingarna. Detgrundläggande intrycket består, nämligen attSverige kommer att ha mindre problem än kanskenågot annat tidigare aktuellt kandidatland på denhär punkten. När sedan avtalet är framförhandlatkommer avtalet i sin helhet att föreläggas riksdagenoch svenska folket i folkomröstning.När det slutligen gäller fördelningen avinformationsmedlen är tanken att en del skallanvändas för regeringskanslietsinformationsverksamhet. En annan del skallanvändas för stöd till allsidig information kringfrågor som aktualiseras vid ett medlemskap.Huvuddelen av dessa pengar kommer att gå tillstudieförbunden. Men vi vill därmed inte heltutesluta andra projekt som ligger utanför denordinarie verksamheten vilka har samma karaktärsom den verksamhet som bedrivs av exempelvisstudieförbunden. Det får här bli fråga om enprövning inom . Regeringen avseratt tillsätta en särskild delegation för att pröva deolika projekten med utgångspunkten att tonviktenskall ligga på studieförbunden.Anf. 29 ():Fru talman! Jag vill ställa en kort och enkel fråga.Kommer att lämna in en ny ansökan ommedlemskap i unionen, eftersom EGinte längre tar emot några nya medlemmar?Anf. 30 ():Fru talman! Svaret är nej. Vår ansökan ommedlemskap gäller medlemskap i iRomfördragets ursprungliga text 1956 talar manom en gradvis utveckling till en europeisk union.Sveriges ansökan liksom ansökningarna från andraländer ligger på bordet.Anf. 31 ():Fru talman! Statsrådet gick medrelativt lätt hand förbi frågan om tidtabellen för ensvensk medlemskapsförhandling. Det är begripligt.Det är nog inte så lätt att bedöma den frågan i dag.Jag skulle vilja fråga statsrådet hur hanbedömer möjligheten av att man ungefär samtidigtsom medlemskapsförhandlingarna med Sverigepåbörjas -- förhoppningsvis --kommer att parallellt inrätta en nyregeringskonferens med det begränsade syftet attgöra institutionella förändringar inom EG. Hurbedömer statsrådet i så fall en sådanregeringskonferens utifrån den svenska tidtabellenssynpunkt? Är det sannolikt att en sådanregeringskonferens som inte tar upp alla frågor från1986 utan begränsar sig till utvidningsfrågorunderlättar vår tidtabell eller lägger den snararestenar i vägen?Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Beträffande den svenska tidtabellenvill jag upprepa att ambitionen är attförhandlingarna skall kunna inledas kring årsskiftet1992/93, som sade, med sikte på attavslutas till 1994. Sedan skall riksdagsbehandling,folkomröstning och ikraftträdande ske 1995. Det ärvår tidtabell.Mats frågade om det kan bli aktuellt meden mellanstatlig konferens som vi ochandra EFTA-länder förhandlar om medlemskap.Jag tror att det kan komma att aktualiseras i denmeningen att vissa frågor av övergripandeinstitutionell natur kan komma att behandlassamtidigt som medlemskapsförhandlingarna. Jagtänker på sådana frågor som ändå naturligenaktualiseras i medlemskapsförhandlingarna,nämligen antalet ledamöter i kommissionen,antalet röster, viktningen i ministerrådet, antaletplatser i parlamentet osv. Jag vill inte alls uteslutaatt sådana frågor diskuteras inom ramen för enmellanstatlig konferens. Då skall man ha klart försig att en medlemskapsförhandling också ärmellanstatlig och att man därför mycket lätt kan haparallella konferenser. Men är detnaturligtvis svårt att säga hur det blir på den härpunkten.Anf. 33 ():Fru talman! Det europeiska rådets möte iMaastricht är mycket viktigt för vidareutvecklingenav verksamheten och arbetet inom EG. Jag villfråga om de dokument som man där antog kommeratt översättas till svenska. Jag anser att det ärnödvändigt och viktigt så att innehållet idokumenten kan finnas med i de allmänna samtalsom nu skall föras om relationer till EG.Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Svaret på fråga är ja.Vi avser att förfara på följande sätt. Vi avser attförst komma ut med en faktaskrift, en förkortadmen mera lättillgänglig version som redovisarutgången av Maastricht-mötet. Vi räknar med attkomma ut med den före sommaren.En beställning på översättning av är utlagd. Problemet är attöversättningskapaciteten är begränsad. Vi håller påatt översätta återstående delar, följdförfattningaro.dyl. samt i en ny version. Därförär översättningsresurserna mycket ansträngda.Avsikten är att även skallöversättas. Texterna i själva Maastricht-fördragetär dock mycket svårtillgängliga. Därför skall viockså överväga möjligheterna att fläta sammandessa med texterna i , åtminstonevad avser de viktigaste delarna. Vi överväger denfrågan . finns tillgängligt på bl.a. engelska och danska.Men som sagt, ambitionen är att vi så snart sommöjligt skall ha översättningar av grundtexterna.Anf. 35 ():Fru talman! Jag vill ställa två frågor. Den förstagäller regionalpolitiken. Har jag förstått rätt, gerEES-avtalet grönt ljus för den svenska modellen förregionalpolitik? I den modellen tar man hänsyn tillområden med gles befolkning och långa avstånd tillmarknaderna.Min andra fråga gäller något som jag tror kommeratt diskuteras alltmer. Jag skulle vilja hörastatsrådets bedömning när det gäller denframväxande europeiska unionen och Sverigesdeltagande i den. Anser statsrådet att det ökaromfattningen av det politiskt styrda området, denpolitiska sfären, eller att det minskar den?Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Som svar på den första frågan vill jagsäga att det är riktigt att regionalpolitiken redanomfattas av genom destatsstödsbestämmelser som ingår i avtalet. Denhuvudsakliga delen som ligger utanför gäller EG:sregionalfonder, där det blir fråga om förhandlingarom både givande och tagande. Det som låg i WidarAnderssons fråga är riktigt. Vår bedömning är attregionalpolitiken sådan den nu är utformad i alltväsentligt kommer att kunna fullföljas även medEES-avtalet. Detsamma gäller för övrigt även i ettmedlemskapsförhållande.När det gäller unionen och deltagande ärdet väl riktigt att säga att övrgången i union utgören gradvis process. Målet är definierat, som jagsade, redan i . Maastricht-överenskommelsen innebär utan tvekan ett vidgatområde för internationellt samarbete. Jag tänkerpå hela den sociala dimensionen. Det fannsvisserligen en viss ambition redan i tidigare avtal,men här görs en mycket kraftig utvidgning.Konsumentfrågorna är helt nya i Maastricht-överenskommelsen. Miljöområdet byggs utordentligt. Det utrikes- och säkerhetspolitiskasamarbetet byggs ut. Det sker en gradvis breddningoch fördjupning av samarbetet. Det är enfördjupning som man nu likaväl som i framtidenmåste besluta om i enhällighet när det gäller atttillägga unionen nya verksamhetsområden.Anf. 37 ():Fru talman! Statsrådet uppgav att det inte är säkertatt kommer att träda i kraft den 1januari 1993. Jag undrar nu om det finns risk att detskulle försena förhandlingarna om fulltmedlemsskap. Jag hoppas att det inte skall behövabli någon sådan fördröjning. Finns det någrasärskilda skäl till att förhandlingarna inte skullekunna påbörjas redan innan ett har trätti kraft?Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att jag sade att kan komma att försenas, exempelvis somföljd av att ratificeringsproceduren drar ut på tideni något deltagande land. Min bedömning är attdetta icke behöver påverka tidpunkten förinledande av förhandlingar.Vi har redan tidigare förutsatt att den här fråganskall kunna diskuteras inom EG . En första indikation får viförmodligen redan vid iLissabon . Som jag sade i min inledanderedovisning har jag goda förhoppningar om attförhandlingarna skall kunna inledas kring årsskiftet1992/93. Jag tror inte att en eventuellsenareläggning av EES-förhandlingarna kommeratt påverka detta.Anf. 39 ():Fru talman! Jag vill ta upp en fråga som manmycket ofta möter och som oroar många med tankepå de öppna gränserna. Detta uttrycks som riskerför ökat inflöde av t.ex. narkotika. StatsrådetDinkelspiel snuddade vid den här frågan i singenomgång. Han sade att man nu skall genomföraen studie som skall handla om alternativakontrollmetoder. Jag förstår att det nu inte går attpresentera exakt vad det rör sig om, i så fall skulleman ju inte behöva studera det. Det vore ändå braatt få höra litet tankar om vad det kan vara förnågot. Jag tror att människor är intresserade av deninformationen.Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! Den frågan aktualiseras i hög gradinför tanken att tillskapa ett gränslöst Europa.Frågan sysselsätter i hög grad själva.Man är inom EG internt överens om att man intehelt skall avskaffa gränskontrollerna innan dennafråga är reglerad.Jag är inte expert på dessa frågor, men jag kantänka mig att man använder de resurser som frigörsfrån exempelvis hantering av dokument och heladen pappersprocedur som förnärvarande ärinvolverad i gränspassagen för varor och tjänster.Dessa resurser skulle kunna frigöras för t.ex.inspektioner och liknande.En annan möjlighet som man diskuterar är ett meraomfattande internationellt samarbete mellanpolismyndigheterna på detta område. Sådanalösningar diskuteras internt inom EG.Även är det en mycket begränsad del avnarkotikan som fångas upp i tullen. Det är oftasamarbete mellan polismyndigheterna som ledertill resultat i detta avseende. Det är alldelesuppenbart att det behövs förstärkningar på bådedenna och andra punkter den dag man släppergränskontrollerna i deras helhet.Anf. 41 ():Fru talman! Det har blivit inne att varautanför i EG-debatten, så att säga. En fråga somdiskuterats i det sammanhanget är möjligheten,eller snarare den påstådda omöjligheten, förSverige att gå ur EG när vi väl en gång har kommitmed. Därför vore det intressant om statsrådetkunde reda ut frågan om utträde, både beträffandeEES-avtalet och beträffande de politiskamöjligheterna för EG som organisation att hållakvar och riksdag i EG omriksdagen inte skulle vilja det i framtiden.Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller finns ensärskild paragraf i avtalet som säger att avtalet kansägas upp med varsel. Därefter står det alltsåvederbörande land fritt att lämna avtalet.Däremot finns ingen särskild utträdesklausul iRomfördraget, som tillkom 1956. Det är naturligt,eftersom det strider mot själva grundtanken i EG.Jag citerade tidigare grundtanken, nämligen attskapa ett allt fastare förbund mellan de europeiskafolken. Tanken är att bygga ett närmare samarbetemellan länder och folk för att på så sättundvika krig . Man vill ha en kontinentsom lever i fred och samförstånd och utvecklar ettallt närmare samarbete. Därför finns ingen särskildutträdesklausul i avtalet.Juristerna tvistar om vad som skulle hända om ettland trots allt skulle välja att lämna EG-samarbetet. Uppenbart är, att om de ursprungligamålsättningarna inte skulle förverkligas och vi motall förmodan skulle gå mot ett krig ellerkrigsliknande situationer och parterna splittras, dåbryter samarbetet upp. Det finns ingasanktionsmöjligheter.Detsamma gäller naturligtivs om ett land skullelämna samarbetet. Det finns inga sanktioner iRomfördraget för ett sådant läge. Men det skullesamtidigt innebära att man bryter upp allaekonomiska, kulturella, politiska och andra band,som skapas i ett och i ettmedlemskapsförhållande. De praktiskakonsekvenserna av detta blir naturligtvis stora,men möjligheter till sanktioner är i varje fall ickeförutsedda i avtalet.Anf. 43 ():Fru talman! Statsrådet sade att Sverigenu uppfyller konvergensvillkoren när det gäller detframtida EMU. har vårt land ökandearbetslöshet och stora behov av satsningar påinfrastruktur. Min fråga är då: Om skullegöra sådana satsningar mot arbetslöshet och förinfrastruktur att vi inte längre uppfyllerkonvergensvillkoren, skulle det då försvåra våramedlemskapsförhandlingar?Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror inte det skulle försvåra våramedlemskapsförhandlingar. Frågan omkonvergensvillkoren aktualiseras , dåett förstärkt samarbete inom ramen för enekonomisk och monetär union aktualiseras.Däremot menar jag att om vi avlägnsar oss alltförkraftigt från konvergenskriterierna, dvs. om vi harett för stort budgetunderskott, en för storstatsskuld, ett för högt ränteläge, undergräver vivåra egna möjligheter att föra en politik som slårvakt om den sociala välfärden, tryggheten, jobbenoch liknande. Då ger vi oss ut på det sluttandeplanet.Detta innebär inte att man i ett besvärligt läge inteskulle kunna vidta särskilda åtgärder. Detta har viockså gjort från regeringens sida för att i ettbesvärligt sysselsättningsläge skapa nyaarbetstillfällen. Arbetslinjen kommer att fullföljas.Om man i ett mycket besvärligt konjunkturläge gårutanför dessa konvergenskriterier är detta intenågot grundskott vare sig mot deltagande i denekonomiska och monetära unionen eller i detövriga samarbetet. Det är den långsiktiga politikensom är det väsentliga i sammanhanget, alltså att viför en ansvarsfull ekonomisk politik.Konvergenskriterierna är något av ett test på detta.Anf. 45 ():Fru talman! Om nu kommer medett uttalande som inte innehåller någon allvarliganmärkning mot är väldigt mycketvunnet. Ännu återstår dock några saker på vägen.En sådan sak är att få ett godkännande av avtaletfrån . Där måste det inte baravara majoritet för avtalet. Denna majoritet måsteockså bestå av halva parlamentet, dvs. Det sägs ibland att det kan varakomplicerat att få så många att finnas på plats isamband med omröstning och rösta ja.Min fråga till statsrådet är om statsrådet har någrafunderingar på vad man från regering och riksdag iSverige tillsammans med sina kamrater i EFTA kangöra för att stimulera parlamentarikerna iEuropaparlamentet att finnas på plats och rösta rättom EES-avtalet.Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Det var en intressant fråga. Vi vet jualla att det inte alltid är så lätt att inte baramobilisera alla som har rätt att delta i enomröstning, utan också, som i ,se till att en absolut majoritet av ledamöternadeltar.Mitt intryck, som har förstärkts av de mångakontakter som förekommit mellan inte minstföreträdare för och företrädare för EG-parlamentet, är att med mindre det blir svårighetermed domstolen och liknande, så finns ett starkt stödför i EG-parlamentet.Samtidigt tror jag det är nyttigt och nödvändigt ochbra om vi alla, från regeringen och ,utnyttjar de olika kanaler vi har, inte minst i deolika partigrupperna i EG-parlamentet, för attunderstryka den vikt vi fäster vid ochinte minst den vikt vi fäster vid en snabb behandlingav detta avtal.Just vikten av att mobilisera så många som möjligtför avtalet, att få dem att vara närvarande och röstaför det hela menar jag är ett gott skäl för oss attfortsätta att aktivt driva frågan i förhållande tillEG-parlamentet och andra instanser.Anf. 47 ():Fru talman! Jag skulle till statsrådet vilja ställa enfråga som knyter an till VEU. Jag tycker attbudskapen om Maastricht-processen och deneuropeiska unionen och dess relation till VEU harvarit oklara. Även statsministern har gjortuttalanden som jag tycker skapar ytterligareoklarhet.Vad har egentligen framkommit i ?Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att oklarheten delvis bottnar idet förhållandet att Maastricht-överenskommelsenpå denna punkt lämnar många olika möjligheteröppna . Vad Maastricht-överenskommelsen i grunden säger är att man skallgå vidare med en gemensam försvarspolitiksyftande till ett eventuellt försvarssamarbete iframtiden. Man har sagt att man skall återkommatill dessa frågor 1996.Samtidigt har man lämnat frågan helt öppen omEG:s roll i sammanhanget, VEU:s roll, vilkenknytning, om någon, det skall ha till den europeiskaunionen, om man skall ha en fastare länk eller inte.Just dessa frågor skall man ta ställning till 1996.I dag är inte ens alla EG:s medlemsländer med iVästeuropeiska unionen. Endast nio av de tolvmedlemsländerna är med.Maastricht-överenskommelsen öppnar dessutommöjligheter för nuvarande eller framtida . Om de vill ha något slags anknytning tillVästeuropeiska unionen kan de inte bara väljamellan medlemskap eller icke medlemskap, utande kan också välja observatörsskap.Dessa frågor är alltså olösta också inom EG. Först1996 kommer vi att ha klarhet om i vilken riktningman kommer att gå. Då får vi också anledning attta ställning till hithörande frågor. Dagsläget är attVästeuropeiska unionen är klart åtskild från EG-samarbetet. Det finns en länk i den europeiskaunionen. Frågan om medlemskap för de treåterstående medlemsländerna i EG är helt öppen,och det öppnas möjlighet för också andra former avanknytning till den Västeuropeiska unionen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Allmän kulturverksamhet,m.m.Föredrogskulturutskottets betänkanden1991/92:KrU18 Allmän kulturverksamhet, m.m.(prop. 1991/92:100 delvis),1991/92:KrU19 Ersättningar och bidrag tillkonstnärer (prop. 1991/92:100 delvis),1991/92:KrU21 bibliotek, bildkonst, konsthantverkm.m. 1991/92:100 delvis) samt1991/92:KrU22 Arkiv (prop. 1991/92:100 delvis).Talmannen meddelade att kulturutskottetsbetänkanden KrU18, KrU19, KrU21 och KrU22skulle debatteras gemensamt.Anf. 49 ():Fru talman! Det känns mycket positivt att somordförande i kulturutskottet kunna diskuteraett betänkande, där ett enhälligt utskott uttalar sigför tillsättande av en kulturpolitisk utredning. Omde nu gällande kulturpolitiska målen kanman säga att de i sina faktiska delar i långa styckenär genomförda. Därmed är det att dra upp nyapraktiska riktlinjer för kulturpolitiken.De riktlinjerna anser vi från socialdemokratisk sidabör vara att kulturpolitiken skall inriktas på attförstärka kulturen i hela landet. Det är viktigt attsprida kulturen och ta till vara den skaparkraft somfinns runt om i landet.Det gäller vidare att utveckla de nationellakulturinstitutionerna och ge nationella uppdrag tillkulturinstitutioner utanför . Vihar där talat om skapandet av kulturella centra,eller kulturella stödjepunkter.Det är också viktigt att skapa förutsättningar för attge oetablerade kulturverksamheter, unga artister,en chans att nå sin publik. Här har samhället, inteminst staten, ett ansvar för att ekonomisktmedverka till och stimulera detta.En socialdemokratisk kulturpolitik innebär ocksåatt vi vill medverka till att förstärka barns ochungdomars möjligheter att möta kultur och attutveckla ett eget skapande. Jag tror attkulturdebatten över huvud taget behöver vara merframtidsinriktad och handla om hur vi vill utvecklakulturen framöver.När nu utskottet säger att det skall tillsättas enkulturpolitisk utredning, är det framför allt fyraområden som skall ingå i direktiven, vilket visärskilt talar om för regeringen.För det första skall utredningen utvärdera i vadmån kulturpolitiska mål har uppfyllts ochdå ägna särskild uppmärksamhet åtdecentraliseringsmålet. Det är alltså inte primärt enfråga om någon omprövning av målen.För det andra skall utredningen utifrån resultatet aven sådan här utvärdering ta ställning till frågan omdet finns anledning att ändra någonting i innehålleti de kulturpolitiska målen.För det tredje skall behovet av ytterligarekulturpolitiska mål diskuteras.För det fjärde -- det är möjligen något merakonkret -- vill vi från sida att enutredning skall redovisa synen på vilka medel somman skall kunna använda för att nå de mål somuppställs för framtiden.I den socialdemokratiska partimotionen påkulturens område tar vi också upp frågan om ettmetodskifte. I det sammanhanget pekar vi explicitut statliga insatser för att främja tillkomsten avkulturella centra i landet. Detta bör ingåendeprövas med utgångspunkt i decentraliseringsmålet.Dessutom tar vi upp frågan om samspelet mellanolika kulturformer.Fru talman! Genom att regeringspartierna anslötsig till oppositionens krav på en parlamentariskutredning har vi också kunnat få ett utskottsinitiativtill en utvärdering av de kulturpolitiska målen från1974. hoppas jag att en enhällig riksdag ställersig bakom detta utredningskrav. Det är en lämpligtidpunkt att så sker; då kan utredningen ligga tillgrund för direktiven till myndigheterna våren 1994i fråga om den fördjupade anslagsframställningen.Det är min förhoppning att utredningen skall lyckasengagera hela kulturlivet till en bred diskussion omframtida angelägna insatser och inriktningen av denstatliga kulturpolitiken.