prot · GF09108 · 1992-05-08 00:00:00 — Ett villkor för att destatliga medlen skall kunna få disponeras av de trestorstadsregionerna är enligt riksdagsbeslutet attsyftet med uppgörelserna kan uppnås i sinahuvuddrag. har uttalat att det fårankomma på regeringen att pröva att så sker.De båda andra frågorna grundas på påståendensom inte stämmer överens med inriktningen avöverenskommelsen om trafik och miljö förStockholmsregionen. De trafikprojekt somomfattas av överenskommelsen innebärinvesteringar i kollektivtrafiken om ca 14 340milj.kr. och i trafikleder om ca 13 900 milj.kr.,således något mer till kollektivtrafiken än tillvägtrafiken. Den helt avgörande delen avinvesteringar i trafikleder förutsätts finansierasmed avgifter från trafikanterna. En del avavgiftsmedlen skall också användas förkollektivtrafikinvesteringar.Dessa satsningar på kollektivtrafiken kommer att, imotsats till vad påstår, leda till ökadtrafiksäkerhet och förbättrad miljö. Enligtöverenskommelsen skall förbättringar avgatumiljön i inner- och ytterstaden genomföras.Detta kan ses i samband med att biltrafiken kanminskas i innerstaden i takt med att Ringens olikadelar slutförs och det därtill koppladeavgiftssystemet sätts i kraft samt genom attsnabbspårvägen och stomnätet för kollektivtrafikpå innerstadens gatunät byggs ut.Vidare sägs att i inner- och ytterstadens centrum-och bostadsområden skall genomfartstrafikenminska. Trafiken koncentreras till huvudgator därmiljö- och trafiksäkerhetsförbättrande åtgärdergenomförs. Särskilt vid lokala centra, storabusshållplatser och vid tunnelbanestationer höjsutemiljöns kvalitet.För förbättrad gatumiljö inkl. åtgärder somminskar trafikens bullerstörningar avsättssammanlagt 850 milj.kr.Anf. 26 ():Fru talman! Jag skall inte vid dettainterpellationssvar upprepa de synpunkter jagframförde i den tidigare debatten. Jag tackarkommunikationsministern även för detta svar.Vad jag har att kommentera ytterligare, förutomdet vi diskuterade tidigare, är att jag inte tycker attkommunikationsministern tar miljöfrågorna påallvar. Det är självklart att satsningarna påkollektivtrafik leder till bättre miljö och ökadtrafiksäkerhet. Men skillnaden i satsning, med enmindre summa för trafikleder än förkollektivtrafik, är inte mycket att tala om. Det ärfråga om i stort sett jämförbara siffror. Satsningenär så pass marginellt större för kollektivtrafiken ändå måste säga att det sker en gigantisksatsning på trafikleder.Jag tycker att kommunikationsministern tar lätt påmiljöriskerna och den försämring av miljön somföljer av ett ökat antal trafikleder. Jag blir oroad avdet svar har lämnat på mininterpellation, eftersom den här oron inte alls tycksfinnas hos regeringen.Mats talade i den tidigareinterpellationsdebatten om och sadeatt före gryningen befinner man sig i mörkret i entunnel och att mörkret är som djupast då. Det ärbra att har klara förhoppningar om attkomma ut ur den mörka tunneln och träda fram iljuset. Med tanke på att det är fråga om en så passenorm satsning på trafikleder i stället förkollektivtrafik kan man undra hur det går attkomma ut ur denna mörka tunnel iförhandlingarna. Beskrivningen av mörkret ochtunneln är rätt träffande för dessa diskussioner.Fru talman! Jag vill tacka för de kompletterandesynpunkter kommunikationsministern har lämnat isitt svar. Men jag känner mig långtifrån nöjd, ochmin oro för miljön i har snarastbekräftats av svaret. Jag vill gärna hörakommunikationsministerns synpunkter och vilkaandra ågärder han är beredd att vidta. Man är välsom kommunikationsminister inte bara intresseradav att se hur omfattningen av trafiken ökar? Som enmedlem i regeringen måste väl även enkommunikationsminister ha synpunkter på atttrafiken byggs ut på ett så miljövänligt sätt sommöjligt? Eller har jag missuppfattat det hela, MatsOdell?Anf. 27 Kommunikationsminister ():Fru talman! Nej, har intemissupfattat det hela. Hon har nog alldeles rätt i attjag som trafikansvarig i regeringen vill gå vidaremed andra saker.Jag kan nämna några av de punkter som finns med iregeringens åtgärdsprogram och där åtgärder redanhar vidtagits. Enligt avtalet för ochGöteborg ankommer det på staten att genomföraåtgärderna.Bl.a. har , på förslag av regeringen,beslutat om en lag som möjliggör för kommunernaatt förbjuda tung lastbilstrafik enligt systemet förmiljöklassning. Regeringen har också gettvägverket i uppgift att lämna förslag till hur ettsystem med vägavgifter kan utformas generellt sett.Vägverket utarbetar i närasamverkan med förhandlingsdelegationerna iStockholms- och Göteborgsregionerna förslag tillutformning av avgiftssystem för de regionerna.Regeringen kommer att återkomma till riksdagenmed förslag till lagstiftning på området.Eva tycker att jag tar för lätt påtrafikmiljöfrågorna och att jag bör träda fram iljuset. Jag redovisade i ett tidigare inlägg att detutbyggnadsalternativ som finns förStockholmsområdet enligtDennisöverenskommelsen beräknas medföra enhel del förbättringar för miljön. Jag kan nämna enav de sakerna, nämligen att ett referensalternativhar utformats -- om man bara följer de planer somfinns i och regionens ordinarieplanering.Men om studerar dessa frågarfinner hon en helhet med en större investering ikollektivtrafiken än för trafiklederna och attvägsystemet kommer att beläggas med någon avgiftför att bromsa utvecklingen av trafikvolymen,vilken är med och finansierar en bättreframkomlighet.Anf. 28 ():Fru talman! Kommunikationsministern sade i sittsenaste inlägg att utbyggnaden av motorvägar ochtrafikleder skulle bromsa upp miljöförstöringenoch ytterligare försämringar på grund av trafikensskadeverkningar. Jag har mycket svårt att förstådetta. Det finns entydiga studier som visar attutbyggnaden av trafikleder och motorvägar ledertill en ökad trafik och därmed också till störremiljöförstöring.Jag kan hålla med om att det går att minska andelenolyckor där det finns speciella problem, som vidvägproppar, med hjälp av en utbyggnad avmotorleder. Men det är inte detta som utgör denstora satsningen i paketet.Jag upprepar min fråga. Varför kan inte regeringengå före där alla är helt överens och satsa på denkollektiva trafiken? Det är det som de allra flestainvånarna i vårt län får störst glädje av. Det tyckssom om inte har tagit del av de olikastudier som finns över just trafikensskadeverkningar.Anf. 29 ():Fru talman! Jag har gått upp i debatten igeneftersom sade att det krävs lagstiftningnär har fullgjort sin uppgift att utarbetanya avgiftssystem. Det sker i samarbete medföreträdare för både och Göteborg.Om dessa nya avgiftssystem förutsätter nylagstiftning, ankommer det på denna riksdag attfatta beslut om en sådan. Det betyder väl rimligtvisatt det inte går att begära att förslag skallpresenteras för definitiva finansierings- ochavgiftssystem innan ett sådant beslut har fattats.Jag återkommer till min fråga, som jag denna gångkan formulera litet mer allmänt så att den inte baragäller utan också och Malmö.Vad krävs av de inblandade kommunerna, när detnu ankommer på såväl som ,dvs. statsmaktens olika institutioner, att förstklarlägga vissa saker?Anf. 30 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det vill till att man uttrycker sig klart.Båda de senaste inläggen bygger på klaramissförstånd av vad jag sade.Jag sade inte, , att en utbyggnad avtrafiklederna ger positiva miljökonsekvenser. Jagsade att kombinationen av satsning påkollektivtrafik, trafikleder och avgifter leder till dekonsekvenser jag har redovisat.Johan missförstod också det jag sade. Jagsade, med anledning av en fråga från EvaZetterberg, vad som görs utöverstorstadsöverenskommelserna för att minskatrafikens miljöbelastning. Det pågår en delverksamheter. En del är beslutat, och annat är pågång. Jag sade vad som generellt kan tas ut i formav vägavgifter på befintligt vägnät utöver iStockholm och , och som redan finns medi det tidigare riksdagsbeslutet. ochGöteborg är alltså undantagna. Där kan avgifter tasut i samband med överenskommelserna. Det finnsett arbete på gång för att se om det går att användaett generellt avgiftssystem i olika sammanhangutöver i de regionerna.Anf. 31 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga så att det hela blirfullständigt klart.Det finns vissa diskussioner i om att detinte behövs någon ny dragning av utan kanskebara vissa kompletteringar på befintlig sträckning.Om ett avgiftssystem införs i anslutning till detta --som blir en ombyggnad i liten skala -- räcker det föratt överenskommelsen skall ha fullgjorts?Anf. 32 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kan inte ta ställning till dennafråga. Då skulle jag därmed gå in och delta iförhandlingarna om , ochdet är inte min avsikt.Överläggningen var härmed avslutad.6 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:153 Rekonstruktion av betänkande1991/92:KU33 Uppskov till 1992/riksmötemed behandlingen av vissa ärendenFinansutskottets betänkanden1991/92:FiU17 Offentlig sektor1991/92:FiU18 år 19911991/92:FiU19 Konsumentprixindex (KPI)betänkanden1991/92:SkU26 Ändring i lagen omdubbelbeskattningsavtal mellan ochSingapore1991/92:SkU27 mellanSverige och Schweiz1991/92:SkU28 mellanSverige och betänkanden1991/92:JuU24 Samhällstjänst1991/92:JuU25 Nytt kriminalregister m.m.Försvarsutskottets betänkande1991/92:FöU11 Tilläggsbudget II till statsbudgetenför /92Kulturutskottets betänkande1991/92:KrU27 Högre maximiinsatser i spelUtbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU25 Tilläggsbudget betänkande1991/92:TU17 Vissa normgivningsbemyndigandenpå vägtransportområdet, m.m.Jordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU15 Vissa jordbrukspolitiska frågor,m.m.Arbetsmarknadsutskottets betänkande1991/92:AU11 Arbetsmarknadspolitiken, m.m.7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 6 maj1991/92:726 av () till statsministernom regeringens politik i frågor som rör marscherade många arga ochbesvikna kullor från ner till föratt framföra sin besvikelse och vrede över denborgerliga regeringens kvinnofientliga politik.Budskapet från kullorna överlämnades nedtecknatpå ett Malungsskinn, som skulle vidarebefordrastill statsmininstern.Vad avser statsministern att vidta för åtgärder föratt tillgodose dessa kvinnors olika krav på ett föralla människor bättre och rättvisare samhälle?1991/92:727 av () tillsocialministern om alternativ inom barnomsorgen:Barnomsorgen privatiseras i många kommuner. IHelsingborg har den borgerliga majoritetenbeslutat att ingen ny verksamhet får startas ikommunal regi och att av befintligverksamhet skall privatiseras. De som är närmastberörda av dessa beslut, dvs. föräldrar och barnsom har eller önskar barnomsorg, har intetillfrågats om de önskar förändringar av det slagsom den borgerliga majoriteten nu genomför. Förden borgerliga majoriteten går dogmen om detprivata alternativets överlägsenhet före friheten förmedborgarna att välja det alternativ de önskar.På pågår arbetet med en lagom rätt till barnomsorg. På grund av denbegränsning av valfriheten som pågår iHelsingborg blir min fråga till socialministern:Kommer det i lagen att ges en rätt för föräldrarnaatt välja de alternativ inom barnomsorgen som deönskar?1991/92:728 av () tilljustitieministern om överklaganden av domar:Angående missnöje med domstolars domar.Under de sista åren har allt fler domar diskuteratsdär man ifrågasatt de avkunnade domarnasriktighet.Nu hävdar kritiker att domskälen blir allt kortareoch sämre. Och det är inte vilka kritiker som helstsom nu tar till orda. Det är bl.a. cheferna förhovrätterna i , och sombl.a. hävdar att kommentarerna är för korta. ''Detär väsentligt med en utförlig redovisning avbevisupptagningen när en hovrätt skall överprövaett ärende -- en väl motiverad tingsrättsdom kanvara skäl att INTE överklaga. ''Detta borde ändras speciellt med tanke på denstora mängd mål, som på detta sätt går till onödigprövning i högre instans.Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för attmedverka till att minska risken för onödigaöverklaganden?1991/92:729 av i (m) tillkommunikationsministern om högsta tillåtnatotalvikt m.m. för lastbilar:Vid en frågedebatt i med undertecknadbetonade kommunikationsministern de miljö- ochtrafiksäkerhetsmässiga fördelarna med störrefordon. Därför är det egendomligt att interegeringen beslutar tillåta inrikes trafik med 18 tonsboggitryck och 60 tons totalvikt förrän år 1995.Vägverket har t.ex. påvisat att en sådan åtgärdskulle vara en mycket lönsam och kostnadseffektivåtgärd i syfte att förbättra industrinskonkurrenskraft. Därför borde den införas redannästa år.Är statsrådet beredd medverka till förändringar ilagstiftningen så att det blir tillåtetmed fordon med 18 tons boggitryck och 60 tonstotalvikt i inrikes trafik?1991/92:730 av () tillutbildningsministern om statlig tillsyn överpostgymnasial utbildning i icke statlig regi:Den postgymnasiala utbildning i biodynamisktjordbruk som bedrivs vid har, utan rimlig motivering, förvägratsstatlig tillsyn och möjlighet till studiemedel av dentidigare regeringen. Den nuvarande regeringen harsagt sig vilja främja icke-statlig högskoleutbildning.Är statsrådet beredd att underlätta förpostgymnasial utbildning i icke-statlig regi attställas under statlig tillsyn som möjliggörstudiemedel för de studerande?den 7 maj1991/92:731 av () tillnäringsministern om skyddsanordningar på tak:Riksdagen gav på förslag avbostadsutskottet regeringen till känna att åtgärderborde vidtas för att informera fastighetsägarna omderas skyldighet att se till att de regler som gällerför skyddsanordningar på tak efterlevs. Regeringenhar därefter givit i uppdrag att bl.a.föreslå åtgärder för bättre information omfastighetsägarnas skyldighet samt undersökaförutsättningarna för förbättringar avseendeskyddsanordningar på tak. redovisadeefter vissa kompletteringar sitt uppdrag iår. förslag har remissbehandlats.Det kan noteras att i en propositionsförteckningsom lämnades till anmäldesatt en proposition om skyddsanordningar på takeventuellt skulle överlämnas till . Någotregeringsförslag i frågan har emellertid ännu inteöverlämnats till riksdagen.Med anledning av det ovan anförda vill jag tillnäringsministern ställa följande frågor:Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för attefterkomma begäran om en bättreordning för efterlevnaden av reglerna omskyddsanordningar på tak och när avser regeringentillställa en proposition i frågan?1991/92:732 av (-) tillkommunikationsministern om övningskörninginom gymnasieskolans körkortsutbildning:Enligt 71 § körkortsförordningen KKF gällersärskilda bestämmelser för gymnasieskola. Enligt75 § behöver inte den som har uppsikt överövningskörning i gymnasieskolan medfölja i bilen.Detta innebär att bussar och tunga lastbilar medsläp får framföras av elever utan sådan behörighet,ja t.o.m. tung lastbil utan vanligt körkort och utanstöd och hjälp av någon lärare. Inte ens om sådanlärare medföljer i bilen har läraren enligt 81 § KKFnågot ansvar om en olycka inträffar.AMU går på samma premisser trots att det inte ärnågon gymansieskola. Man undrar hur dessa reglervarit möjliga.Min fråga är:Avser kommunikationsministern att rätta tilllagstiftningen för att nå större trafiksäkerhet?1991/92:733 av () tilljustitieministern om åtgärder för att bevara de småtingsrätterna:Enligt en aktuell departementspromemoriaföreslås att ett tjugofemtal små tingsrätter runt omi landet skall läggas ned. Förslaget skulle om detgenomfördes leda till en försämrad service och enökad centralisering av makt och beslut.Tingsrätterna har en värdefull person- ochlokalkännedom som bör tas till vara.Min fråga till justitieministern är följande.Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för attbevara de små tingsrätterna?1991/92:734 av (-) tilljustitieministern om en demokratikommission:Under valet försigkom det i kommunoegentligheter i vallokalerna. Partiaktivister frånolika partier stod inne i vallokalerna ochblockerade valsedlar. Partiaktivisterna kunde ocksåse och registrera vilka valsedlar människor tog trotsatt vallagen är entydig och inte kan missförstås.Det finns ju kontrollinstanser som skall se till attvallagen följs. Trots dessa kontrollinstanser brasttillsynen i kommun, vilket ju är ettunderbetyg åt dagens kontrollsystem, dvs.kontrollen är släpphänt, vilket ju skall varaomöjligt.Demokratin är ju helig i vårt land och skall intekunna gå att manipulera.Min fråga är: Kommer regeringen att tillsätta endemokratikommission, med deltagare från allariksdagspartier med uppgift att komma med förslagpå hur demokratin omöjligen skall gå attmanipulera ?1991/92:735 av (-) tillnäringsministern om selektiv marknadsföring:Selektiv marknadsföring, dvs. att leverantörenbestämmer vilka som skall få sälja leverantörensvaror och vilka som inte skall få det. Tyvärr har deti dag blivit så att selektiv marknadsföring användsför att förhindra konkurrens och för att höjapriserna. Det har blivit ett slags bruttoprissättning ipraktiken. Skall selektiv marknadsföring fåmissbrukas som det är även i fortsättningen.Min fråga är: Kommer regeringen att skriva in i dennya konkurrenslagen att selektiv marknadsföringendast får användas när leverantören kan bevisa förKonkurrensverket att denna selektivamarknadsföring är till konsumentens fördel?1991/92:736 av () till statsrådetBeatrice om glasskolan i Nybro:För nordiska elever vid glasskolan i hartidigare utgått ersättning från resp. hemland medbelopp motsvarande den interkommunalaersättningen. har beräkningssättet förinterkommunala ersättningar radikalt förändrats.Enligt uppgift kan endast ca . per terminutbetalas från när den verkligakostnaden är . Eftersom skolverketsbeslut inte kan överklagas är det viktigt attersättningen får rätt nivå från början.Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för attglasskolan skall erhålla ersättning för de verkligakostnaderna för nordiska elever?1991/92:737 av () tillutrikesministern om de f.d. sovjetiska trupperna iBaltikum:Enligt bilaterala överenskommelser skulletillbakadragandet av de f.d. sovjetiska trupperna iEstland, och inledas i mars i år.Förhandlingarna har emellertid dragit ut på tidenoch fortfarande finns i ca 120 000främmande soldater. En tidsplan förtillbakadragandet saknas. Det finns heller ingenöverenskommelse om ersättningskrav för militärutrustning och militära byggnader. ,och kräver ett omedelbarttillbakadragande och ser sin nationella suveränitetkränkt så länge som ryska trupper finns kvar inomresp. Den å andrasidan bromsar förhandlingsprocessen bl.a.beroende på att bostäder och arbeten saknas iRyssland för återvändande militär personal.Geopolitiska skäl liksom de ryska minoriteternasställning i och har bidragit till attde bilaterala förhandlingarna stannat upp.Eftersom säkerheten och stabiliteten i regioneninte endast är av nationellt intresse för ,och bör frågan omtrupptillbakadragandet internationaliseras ochföras upp på den internationella dagordningen.Avser utrikesministern ta ett svenskt initiativ i ESKeller FN för att finna lösningar på frågan omtillbakadragandet av de f.d. sovjetiska trupperna iBaltikum?1991/92:738 av () till statsrådet om sjuklön när anställd är på läkarbesök:Jag har fått flera rapporter om att arbetsgivarevägrat betala ut sjuklön när en anställd är påläkarbesök. betalar då utsjukpenning enligt tidigare regler och praxis.Om detta fortsätter kan vi se fram emot en mängdtvister i både tingsrätt och arbetsdomstol medåtföljande kostnader både för samhället och för denenskilde arbetsgivaren.Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för attsnabbt klargöra vad som gäller?1991/92:739 av () tillkulturministern om reglerna för bevarande avskrifter m.m.:Det tryckta ordet har en särställning i vårt land.Pliktexemplar från svenska tryckerier alternativt.förlag i den mån det trycks utomlands går tillsamtliga universitetsbibliotek och KungligaBiblioteket i . UB i och KB iStockholm är skyldiga att spara allt. Enbart dessabåda får dessutom vissa kategorier av tryck, främstoförändrade nytryck och dagstidningar. KB ärnationalbibliotek medan Lunds UB har det s.k.nationella reservexemplaret. KB:s exemplar fårenbart användas inom KB:s murar, medan LundsUB har ansvaret för fjärrlån till andra bibliotek --både inom och utom landet.Situationen inom mediaområdet har dramatisktförändrats -- både vad gäller det mer traditionellttryckta ordet i form av datateknik samt eventuelltsparande av radio- och TV-program. En statligutredning ser över reglerna för bevarande avskrifter och ljud- och bildupptagningar m.m.Direktiven säger bl.a. att åtgärderna inte får ledatill ökade kostnader.Det finns en oro inom forskarsamhället för attdenna ekonomiska begränsning kommer att ledatill en försämring av den svenska traditionen att väldokumentera det tryckta ordet.Mot bakgrund härav vill jag fråga kulturministernföljande: Skall det finnas ett nationelltreservexemplar?1991/92:740 av (-) tillkulturministern om utlänningslagen:Utlänningsnämnden tar 150--300 beslut iveckan! sitter det personer i våraförläggningar som har väntat på beslut.Min fråga är: Vad kommer statsrådet göra för attutlänningsnämnden skall fungeratillfredsställande?1991/92:741 av () till kulturministernom utjämning av löneskillnaderna mellan män ochkvinnor:Den socialdemokratiska regeringen tillkallade 1991en särskild utredare, vars uppgift var att på ettdjupare plan belysa orsakerna till kvinnors ochmäns löneskillnader. Utredaren skulle ocksåanalysera möjligheterna att användaarbetsvärdering som ett instrument för jämförelserav arbeten som är olika, men som ändå kanbetraktas som likvärdiga.Bakgrunden var att vi vet att, oavsett utbildningeller yrkesområde, tjänar kvinnor mindre än mänpå sitt lönearbete.Dessutom är det fortfarande så, att många kvinnor''väljer'' deltidsarbete för att få familjens vardag attgå ihop (det s.k. osynliga familjekontraktet). Ettval som straffar sig under livet genomatt kvinnan då har på sig att utvecklas iarbetet och därigenom har svårare att komma uppi en högre inkomst, vilket i sin tur leder till lägrepension.Med anledning av det ovanstående vill jag frågakulturministern följande:Vilka initiativ har eller avser statsrådet att ta för attlöneskillnaderna mellan män och kvinnor skallutjämnas?1991/92:742 () tillarbetsmarknadsministern omungdomsarbetslösheten:I regeringens proposition 1991/92:124 föreslås attungdomspraktik inrättas för att motverkaungdomsarbetslösheten. Utbildningsbidrag skallutgå till den som deltar i åtgärden i fråga. Dennaungdomspraktik är inte förknippad med någonkostnad för arbetsplatsen/företaget.En av farhågorna från oss socialdemokrater harvarit att vissa företag kan komma att använda dessaungdomar som gratis arbetskraft. Dessa farhågorhar redan besannats, långt innan åtgärden träder ikraft. Vid ett besök hos arbetslösa ungdomar iDegerfors säger arbetsförmedlingen att det nu integår att få några av de arbetslösa placerade eftersomföretagen inväntar den gratis arbetskraft mankommer att kunna få i form avungdomspraktik.Jag vill nu fråga arbetsmarknadsministern vilkaåtgärder han tänker vidta för att se till attarbetsförmedlarna kan använda de åtgärder som nufinns för att placera arbetslösa ute hos företagen.1991/92:743 av (-) tillkulturministern om extra insatser beträffandekulturhistoriskt värdefulla byggnader:Kulturminneslagen skyddar det kulturhistorisktmest värdefulla byggnadsbeståndet i vårt land. IStockholm, liksom i många andra städer, har vimånga värdefulla hus, i enskild och ägo,som ej omfattas av denna lag, utan befinner sig i en''riskzon''. Det ekonomiska läget just nu gör attdessa byggnader alltför ofta förfaller. Det ärsorgligt att se hur tak och stuprännor läcker,smutsig puts spricker upp och rasar, samt attutsmyckningar av olika slag vittrar och försvinner.För att förhindra att autenticiteten hos dessabyggnader, ofta och framåt, integår förlorad, måste insatser göras.