prot · GG0915 · 1992-11-03 00:00:00 — I summan ingår löner ochlönebikostnader plus andra kostnader som t.ex.hyror, kontorsutrustning och löner förlokalanställda.För SIDA-tjänstemän som tjänstgör vidbiståndskontoren gäller normala statliga löner.Lönerna beskattas i Sverige.Vid sidan om lönerna utgår också vissautlandsförmåner. Dessa regleras i särskilda avtalsom förhandlats fram mellan och de centralapersonalorganisationerna.Personal som arbetar för enskilda organisationerhar varierande anställningsvillkor. Vissa har s.k.volontärlön, som är låg. Andra har för svenskbiståndspersonal mer ''marknadsmässiga'' löner.Dessa löner är normalt sett skattebefriade iSverige.Med anledning av tidningsartiklarna i Expressenoch har jag begärt och fått information frånSIDA om SIDA:s lönepolitik och kostnader förutlandsstationerad personal. Den information jagfått ger mig ej anledning att företa en översyn avbiståndsarbetarnas löner och förmåner.Anf. 206 ():Herr talman! Jag tackar också för det här svaret.Jag tar upp den här frågan därför att det är mycketav skall och av hugg och slag mot SIDA, vilket mandär faktiskt inte förtjänar. Jag anser i motsats tillmånga andra att SIDA är en effektiv organisationmed en mycket väl kvalificerad personal, som utförett fantastiskt arbete under mycket svåraförhållanden.Jag tycker också att detta förtjänar att omtalas,kanske i annons eller på annat sätt -- jag ser intenågot fel i det. Jag har tagit upp detta bl.a. därföratt kritiken inte skall få stå oemotsagd. Men jag trorändå att det ligger ett problem i lönefrågan.Tidningen redovisar att det är storlöneskillnad mellan å ena sidan volontärer, somutför ett fantastiskt arbete till en kostnad av 175 000kr. , och å andra sidan SIDA-arbetare, somkostar mellan 700 000 och 1 miljon kronor.Konsulterna är enligt min uppfattning det storaproblemet, som man bör titta ytterligare en gångpå. För en sådan är kostnaden 1--2 miljoner kronor.Men det finns ytterligare ett problem, som jag ärlitet förvånad över att biståndsministern intenämner , nämligen att beträffande hela ,vilket påpekades av revisorerhäromåret, belastas biståndsanslaget också medUD:s ambassadkostnader. Jag tycker att vi bör taytterligare en funderare på om det kan vara riktigtatt använda biståndsanslaget på detta sätt, bl.a.med tanke på att man nu skall skära ned det. Dettamåste ut och renodlas.Såvitt jag vet finns det en grupp på UD som skallse över biståndsrollerna mellan UD och SIDA. Vadhar det blivit av den?Anf. 207 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill gärna säga att jag tycker attdet är bra att dessa frågor ställs. Också jag tyckeratt det är trist med skallet mot SIDA och desspersonal, för SIDA gör i mångt och mycketutomordentliga insatser. Som jag sade tidigarebetygsätts SIDA av och får etthögt betyg.Det är naturligtvis tufft att jobba i en organisationdär kritiken är så pass enveten. Inte blir SIDAbättre av dessa attacker.Som svar på den sista frågan, herr talman, vill jagsäga att vi är inriktade på en integrering mellanambassader och biståndskontor för att bättretillvarata varandras resurser. Jag menar att denintegreringen är mycket betydelsefull. Jag tror attden är nödvändig när vi skall skära ner, och man ärfrån båda håll inriktad på att göra något positivt avden.Det pågår en utredning, som skall lägga fram sittresultat . Jag tror faktiskt att denkommer att hjälpa oss åtskilligt när det gäller attstrama upp och kanske också delvis strukturera omvår biståndsgivning.Vad gäller lönerna är det viktigt att det inte baragäller dem som är utskickade från SIDA eller frånnågon av de andra myndigheterna, utan sammaavtal och förmåner gäller för dem som ärutskickade från UD över huvud taget. Vi kan inteha någon diskrepans mellan dem som är anställdapå biståndskontoret och dem som är anställda påambassaden.Det är viktigt för mig att få understryka att detförhållandet att lönerna blir så höga beror på räknar in bostad, fri skolgång för barnen, friläkarvård, ersättning för tandläkarkostnader,semesterhemresa, av och till fördyradelevnadsomkostnader och ersättning för make ellermaka, som utgår om vederbörande inte har egeninkomst.Det är inte rim och reson i att, som tidningarna gör,bunta ihop allt detta och kalla det lön. Det ärnaturligtvis mer än så. Det kostar för människor attlämna bostad och bohag här och att resa ut till ettu-land för att göra en insats där.Anf. 208 ():Herr talman! revisorer gjorde ingenvärdering, som tidningen påstod. Det är enorättvis beskyllning. De redovisade bara detfaktiska läget. Jag tycker att också detta skall förastill protokollet.Både UD:s ambassadpersonal och SIDA:s personalbelastar biståndsbudgeten. Man räknade fram vadden här personalen i genomsnitt kostar , ochman kom då fram till . Jag menar attdet här är en orättvisa gentemot SIDA. Det här börklargöras och renodlas på ett bättre sätt.Genomsnittligt kommer SIDA-lönerna då kanskeinte upp till de här siffrorna utan ned på en heltannan nivå. Det är såvitt jag förstår stor skillnadmellan UD:s ambassadpersonals och den anställdaSIDA-personalens löner och förmåner.Konsulterna är ett annat problem.Anf. 209 Statsrådet ():Herr talman! Jo, jag menar att de är desamma. Dehar samma avtal, och förmånerna är desamma församma kategorier av arbetstagare. Om man påSIDA eller på något annat håll anställer encivilingenjör, skall vederbörande ha lön ochytterligare till det de omkostnader som det medföratt ta en arbetsuppgift i , ellerLatinamerika.Jag tror egentligen inte att svenska folket har såförfärligt svårt att förstå detta. När det presenterassom om hela miljonen vore lön är det klart att folkreagerar. Men så är det alltså inte.När det sedan gäller konsulterna är det naturligtvisså att de kan irritera folk. Men då är det mycketviktigt att säga att SIDA från näringslivet,organisationer, , universitet ochhögskolor, lantmäteri osv. naturligtvis köperkonsultuppdrag därför att man inte kan hålla sigmed all expertis själv. Kan man bringa ner dekostnaderna vore mycket vunnet. Men jag tror attdet är svårt.Anf. 210 ():Herr talman! Traktamenten och liknande ärdesamma för ambassadspersonal och SIDA-personal. Men lönerna -- det finns ju också ensådan del -- varierar väl? En ambassadör har intesamma lön som en handläggare på ettbiståndskontor. Det finns en skillnad där. Men omman tar ut hela kostnaden på biståndsbudgeten, harman räknat ut ett genomsnitt och kommit fram miljon. Det är inte rättvisa enligt minuppfattning.Jag har en interpellation färdig tillbiståndsministern om neddragningen avbiståndsanslaget. Vi får tillfälle att återkomma ochdiskutera detta med litet mer tid till vårtförfogande. Den frågan kommer.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på fråga 1992/93:99 omkatastrofbistånd till VietnamAnf. 211 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mighuruvida regeringen avser anslå katastrofbiståndtill med anledning av de svåraöversvämningar som inträffat i de centrala delarnaav landet i år.Nyligen hemkommen från ett besök i , villjag säga att jag imponeras av de insatser som görsför att förändra det ekonomiska systemet imarknadsekonomisk riktning. Det svenskabiståndet förefaller härvidlag utgöra ett effektivtstöd.De översvämningar som föranlett inträffade alldeles innan mitt besök iVietnam. Hösttyfonernas härjningar har i åruppenbarligen varit vida allvarligare än undernormala år. Avsevärd materiell skadegörelsetillsammans med dödsoffer bland människor ochdjur har konstaterats.Regeringen är väl medveten om det mänskligalidande som överallt omger oss, och som vi allaständigt påminns om, i form av katastrofer,antingen orsakade av naturens egna nycker eller avmänniskan själv. Viljan att hjälpa finns naturligtvis.Men hjälpbehoven är mycket stora,vilket nödvändigtvis sätter gränser för vårtengagemang. I fall utgår för närvaranderedan ett icke obetydligt katastrofbistånd. Stödetägnas huvudsakligen FN:s flyktingkommissariesoch aktiviteter i . För 1992beräknas detta stöd att uppgå till ca 15 miljonerkronor.Ännu har vi inte nåtts av någon internationellappell i det aktuella fallet. Då en sådan föreliggerkommer den att behandlas på vederbörligt sätt.Härvid kommer dessa behov naturligtvis att vägasmot andra trängande behov av katastrofhjälp.Mot bakgrund av dessa omständigheter ser jag migförhindrad att nu göra någon utfästelse omytterligare bidrag till katastrofoffer i Vietnam.Anf. 212 ():Herr talman! Jag tackar biståndsministern ocksåför detta svar. Jag är litet besviken på att jag intekunde få ett mer konkret svar. Det sägs ju attöversvämningskatastrofen är den värsta som harskett i , och det säger inte litet.Översvämningarna har åstadkommit mycket storskada, och vi vet att är ett mycket fattigtland.Vietnam har också har ändrat sin ekonomiskapolitik så att det sker en dynamisk ekonomiskutveckling. Denna katastrof kan innebära att dennautveckling bromsas upp, och det tror jag skulle varamycket olyckligt.Jag tolkar svaret så, att kommer det en begäranfrån någon internationell organisation -- det skullesåvitt jag förstår i så fall vara fråga om FN ellernågot av dess organ -- skulle vara berett attpositivt pröva den begäran. Har det kommit någonbegäran från till den svenskaregeringen? Om det har gjort det förstår jag att dehar fått samma svar. Det tycker jag är synd. OmVietnams regering har begärt en hjälpinsats tyckerjag att man skulle kunna ställa upp på en sådan.Anf. 213 Statsrådet ():Herr talman! Att har ändrat sinekonomiska politik är uppenbart, och det är, somjag tidigare sade i svaret, glädjande. Jag tror förståsinte att denna utveckling kommer att stärkas ellerbromsas upp, i varje fall inte i någon storomfattning, av denna utomordentligt svåraöversvämning. Jag vill gärna ha sagt, herr talman,att det var imponerande att se den idoghet somvietnameserna visar när det gäller att bygga upp ochutveckla sitt land.Regeringen har den policyn -- och jag tror att vimåste hålla fast vid den -- att det är FN-appellersom vi positivt tar upp och nästan i regel försökermedverka i. Jag tycker faktiskt att det blir lättastockså för mottagarlandet om denna typ av insatsereller åtgärder är samordnade av FN. Det är intealltid lätt för ett mottagarland att hantera allabilaterala relationer, inte minst vid en katastrof.Anf. 214 ():Herr talman! Vi är överens om att samordnadeinternationella insatser naturligtvis är nödvändigaoch mer effektiva än om ett enskilt land skall gå inmed en liten del. Men i detta fall tycker jag ändå attSverige skulle kunna göra det.Biståndsministern säger i svaret att det varit positivtatt man förändrat det ekonomiska systemet imarknadsekonomisk riktning och att det svenskabiståndet härvidlag förefaller utgöra ett effektivtstöd. Om man nu får detta avbräck finns en viss riskatt processen kan stoppas upp. Det skulle kanskekunna förhindras om gick in med ettkatastrofbistånd på 5--, eller vaddet kan röra sig om. Det skulle kanske också sättafart på de andra länderna.Överläggningen var härmed avslutad.39 § Svar på fråga 1992/93:112 om brott motbarnkonventionenAnf. 215 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att ta upp frågan om brott motbarnkonventionen med berörda länder.Det är med avsky och bestörtning som vi alla tar delav rapporter om övergrepp mot barn. Alla barn, ivilket land de än är födda, har rätt att få en god starti livet. De har rätt att få sina materiella ochkänslomässiga behov tillfredsställda. De har rätt tillett liv i trygghet och social gemenskap. Barn ärsärskilt känsliga för övergrepp och behöver vuxnashjälp med att värna sina mänskliga rättigheter. Detär dessutom så, att då barn utgör nästan halvamänskligheten innebär det att åtgärder för attskydda deras rättigheter i hög grad påverkarsituationen vad gäller respekten för mänskligarättigheter i stort.Regeringen har med glädje kunnat notera attbarnkonventionen har ratificerats av ca 120stater, vilket näst efter konventionen omrasdiskriminering är bland det högsta antaletratifikationer bland konventionerna till skydd förde mänskliga rättigheterna. Ratifikationsprocessenhar dessutom gått osedvanligt snabbt. Dess värrehar vi dock kunnat konstatera att detökade antalet stater som ratificerat konventionenom barnets rättigheter inte har lett till enmotsvarande minskning i antalet alarmeranderapporter om kränkningar av barnets rättigheter.Vägen tycks vara lång mellan att vara part tillkonventionen och till att faktiskt tillämpa dessbestämmelser. Detta är något som den svenskaregeringen påtalat i en rad tal i FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna och igeneralförsamligens tredje utskott. Så kommer attske även under den nu pågåendegeneralförsamlingen.Enligt bestämmelser skallövervakningen av staternas efterlevnad avkonventionens bestämmelser utföras av enkommitté av tio experter. De stater som anslutit sigtill konventionen skall regelbundet rapportera tillkommittén om de åtgärder som de har vidtagit föratt uppfylla sina åtaganden enligt konventionen.Den första rapporten till övervakningskommitténskall inlämnas efter det att en statratificerat konventionen. och var destater som först inkom med sina rapporter tillkommittén. inlämnade sin rapport den 1september 1992. Fram skall totalt 57stater inkomma med sin första rapport. Under 1993skall ytterligare 44 stater inkomma med rapporter.Bestämmelserna om barnkonventionensgenomförande kan sägas vara byggda pågrundtanken att en dialog skall komma till ståndmellan staterna, kommittén för barnets rättigheter,de olika FN-organen och frivilligorganisationerna.För att främja konventionens genomförande ochinternationellt samarbete har () och andra FN-organ getts rätt att deltavid kommitténs granskning av rapporterna. De kanäven själva avge rapporter till kommittén omkonventionens tillämpning. Ävenfrivilligorganisationer kan inbjudas att komma medråd till kommittén angående genomförandet avkonventionen. Kommittén kan till dessa organ ochorganisationer överlämna rapporter från stater omrapporterna innehåller en begäran om teknisktbistånd. I samband med ett sådant överlämnandekan kommittén ge sina synpunkter och förslagangående behovet av bistånd.Den försöker att på olika sättstödja övervakningskommittén i dess arbete. Bl.a.har tagit initiativ till resolutioner i för de mänskliga rättigheterna och igeneralförsamlingen för att utöka mötestiden förkommittén. Vi har också uttalat oss gillande omkommitténs rekommendationer om att FN:s centerför mänskliga rättigheter skall tillhandahållateknisk hjälp för att bistå enskilda stater i derasarbete med att efterleva konventionen.Utöver de övervakningsmekanismer som regleras isjälva är det givetvis så attregeringen i både bilaterala och multilateralasammanhang tar upp frågan om kränkningar av demänskliga rättigheterna, inbegripet barnetsrättigheter. Mot bakgrund av att denna regering ihög grad lyfter fram demokrati- och MR-kriterier ibiståndspolitiska överväganden aktualiseras fråganom barnets rättigheter även i detta sammanhang.Anf. 216 ():Herr talman! Jag tackar för det utförliga svaret.För två år sedan satt statschefer från 159 länder iFN och lovade dyrt och heligt att de när de komhem skulle göra något åt de fruktansvärdaförbrytelser som deras egna länder begår mot sinabarn. Men vad gjorde många av de härstatscheferna? Jo, de åkte hem och gjordeingenting. De fortsätter sina förbrytelser. De harinte gjort någonting av vad som stadgas i den härkonventionen.Jag var mycket glad när konventionen kom till , och jag anser fortfarande att den är enav flera viktiga bitar i arbetet för att förhindra våld,mord, tortyr, fängelse och annat som barn utsättsför i olika länder.Det sägs att vi skall ha en dialog med de härregimerna, i , , , osv. Javisst, men hur länge skall vi ha det?Nu säger biståndsministern också att det i biståndetfinns en del om mänskliga rättigheter, och detinnebär att vi när vi diskuterar bistånd med våraprogramländer skall kunna ta upp sådana frågor. Vivet exempelvis att har 15 miljoner gatubarn.I sliter små barn hårt på olika arbetsplatseroch sliter sönder sina kroppar. Har detta tagits uppfrån sida med , som är ett stortbiståndsmottagarland?Anf. 217 Statsrådet ():Herr talman! Jag håller helt med omatt denna barnens egen lag hälsades med stor glädjeoch tillfredsställelse av oss alla. kände visäkert också ängslan, för att inte säga stort tviveloch stor tvekan, när vi såg de här regeringschefernapå fotot. Vi funderade nog litet till mans hur deskulle kunna drabbas av någon pånyttfödelse ochsinnesändring. Vi visste ju att de kom från länderdär man verkligen nonchalerar och förtramparbarnens rättigheter.Det vi kan göra och aldrig får upphöra att göra äratt och otid påtala att den som har skrivit underden här konventionen också får rätta och packa sigefter dess innehåll. Den bör man rätta sig efter --oavsett om man har skrivit under den eller inte. Detär ingenting annat än respekt för individen ochindividens fri- och rättigheter och integritet.Jag kan försäkra att jag själv intevid något tillfälle har varit i något av våramottagarländer för bistånd utan att ha tagit uppdetta. Är det något som jag känner mig av samvetetnödd att göra är det att påtala barns och kvinnorssituation i våra mottagarländer.Det är min innerliga förhoppning att vi skallkomma dithän att vi hittar bra kriterier att visa påför mottagarländerna, när vi förhandlar om nytteller fortsatt bistånd. Vi måste kunna visa att detfinns en del kriterier som de faktiskt måste börjauppfylla för att skall vilja varabiståndsgivare fortsättningsvis.Anf. 218 ():Herr talman! Det som biståndsministern nukompletterar med är viktigt. Det kom en som visar på att det finnshundratals miljoner barnarbetare i världen. Detfinns minst 6--7 miljoner i , 12 miljoner iNigeria och i vissa länder i 26miljoner barn, som tvingas ut i hårt arbete. Det ärinte fråga om att vara hemma på bondgården, litetpittoreskt. Det handlar om helt andra saker --arbete i stenbrott, gruvor, mattfabriker ochbordeller, eller mera.Det har kommit ett förslag om märkning av varorsom kommer från länder som inte harbarnarbetare, för att stävja barnarbete medframställning av exportvaror. Vad sägerbiståndsministern om ett sådant förslag? Går det att kontrollera?Anf. 219 Statsrådet ():Herr talman! Det är bedrövligt att vi har densituation vi har världen över, med mångabarnarbetare som får växa upp under heltoacceptabla och odrägliga förhållanden. Många avdem når aldrig ens ungdomsåren, därför att de slitsner, förstörs både fysiskt och psykiskt på grund avde arbetsinsatser som krävs av dem.Dess värre finns det i en del länder världen över eninställning till barn, till medmänniskan, som vikänner ett väldigt främlingskap inför. Vi skall ocksåkänna ett stort främlingskap inför den. Dennarelativistiska inställning till medmänniskan finnsdär, och det är i synnerhet kvinnor och barn somdrabbas. Den inställningen finns av tradition och avreligion. Det är därför utomordentligt viktigt att itid och otid understryka FN:s konventioner, somman har ratificerat och sagt sig vilja acceptera.Anf. 220 ():Herr talman! I finns vissakonkreta krav som skall uppfyllas . Mendet är också förknippat med stora finansiellainsatser, vad jag förstår. Det rör sig om åtskilligamiljarder. Där måste åta sig en stor del.Hur kommer det att gå? Vi skär ju ner biståndet nu.Jag säger inte att det kommer att ske på dettaområde, och jag hoppas att det inte gör det. Det är1,5 miljarder det rör sig om, och det är storapengar.Jag hoppas att våra åtaganden när det gälleruppfyllandet av och insatserna iolika länder där dessa brott begås inte kommer attdrabbas av dessa nedskärningar. Det skulle varaoerhört olyckligt.Anf. 221 Statsrådet ():Herr talman! Jag håller med om att 1,5 miljarder ärstora pengar. Trösten för mig får vara att det inteblev 3 eller 4,5 miljarder. Det stannar vid 1,5miljarder. Jag kan försäkra att vigör så stora ansträngningar vi kan, efter så gottförstånd det nu går att mobilisera, för att de sämstställda inte skall drabbas.Det är i synnerhet åtgärder som effektiviseringarsom vidtas. Men det är klart att någon drabbas. Detråder inga tvivel om att något projekt drabbas. 1,5miljarder är mycket pengar.Vi får göra det bästa av situationen. Målet är att viså snabbt som möjligt igen skall nå avBNI.Anf. 222 ():Herr talman! Detta är det sista jag skall säga. Tidenrinner i väg här.Jag tackar för detta. Jag tror att det är mycketviktigt att vi har den här uppekontinuerligt. Av svaret har jag förstått attregeringen är aktiv på det här området. Det gällernaturligtvis att vi alla är aktiva. När vi är ute ivärlden som riksdagsledamöter och politiker är detvår uppgift att ha tummen i ögat på derepresentanter vi träffar för de länder där detbevisligen begås sådana brott. Då tror jag att vi kanåstadkomma en hel del fram till år 2000.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:28 till trafikutskottet1992/93:29 och 30 till socialförsäkringsutskottet1992/93:40 till arbetsmarknadsutskottet1992/93:47 till näringsutskottet1992/93:48 till lagutskottet1992/93:51 till näringsutskottet1992/93:55 till bostadsutskottet1992/93:56 till näringsutskottet1992/93:61 till socialutskottet1992/93:65 till skatteutskottet1992/93:70 till konstitutionsutskottet1992/93:72 till trafikutskottet1992/93:73, 76 och 78 till försvarsutskottet1992/93:84 till trafikutskottet1992/93:85 till konstitutionsutskottet1992/93:87, 89 och 90 till näringsutskottet1992/93:92 till skatteutskottet1992/93:93 till trafikutskottet1992/93:101 till finansutskottet1992/93:102 till trafikutskottet1992/93:104 till konstitutionsutskottet1992/93:107 till trafikutskottet1992/93:109 till justitieutskottet1992/93:110 till lagutskottet1992/93:113 till konstitutionsutskottet1992/93:114 till socialutskottet1992/93:116 till socialförsäkringsutskottet1992/93:117 till arbetsmarknadsutskottet1992/93:118 till lagutskottet1992/93:120 till konstitutionsutskottet1992/93:123 till finansutskottet1992/93:128 till trafikutskottet1992/93:129 till socialutskottet1992/93:132 till trafikutskottetMotionerna1992/93:Kr1--Kr3 till kulturutskottet1992/93:N3 och N4 till näringsutskottet1992/93:L5 och L6 till lagutskottet1992/93:Fi4--Fi8 till finansutskottet1992/93:So1--So4 till socialutskottet41 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återJustitieutskottets betänkanden /93:JuU1 ochJuU2Lagutskottets betänkanden /93:LU1 och betänkanden /93:KrU1--betänkanden /93:TU1 ochTU2Jordbruksutskottets betänkande 1992/93:JoU242 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:94 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Botswana1992/93:130 Vissa jordbrukspolitiska frågor43 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 30 oktober1992/93:27 av () till näringsministernom dispens från PET-lagen:Enligt en artikel i den 22 oktoberfinns en stark oro bland småbryggerierna att dennya PET-flaskelagen -- om den tillämpas fullt ut --skall slå ut de mindre bryggerierna och därigenomminska konkurrensen i bryggeribranschen.De investeringar som små bryggerier tvingas göraom PET-lagen tillämpas utan dispenser är för dyraför småbryggerierna. PET-lagen är anpassad tillbryggerijättarna eftersom det krävs mycket storainvesteringar om lagen skall följas.Enligt artikeln har det föreslagits att småbryggerierkan köpa disktjänster hos de större bryggerierna.Detta leder emellertid till att de hamnar helt ihänderna på bryggerijättarna. PET-lagen är till dengrad anpassad till de stora bryggeriernas villkor från småbryggarhåll öppet misstänker ettsamarbete mellan dåvarande miljöminister , som drev fram lagen, och bryggarföreningen,som styrs av bryggerijättarna.De mindre bryggerierna återfinns ofta i mindreorter. Dessa bryggerier har vanligtvis också en godoch nära kontakt med sin hemmamarknad.