prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — Det vi kanske mest tar upp i dagligttal när det gäller jämställdheten är kvinnornasmöjlighet till arbete och till social service i form avexempelvis barnomsorg och åldringsvård somförutsättning för att kunna arbeta utanför hemmet.Vi tycker nog alla att det belystes ganska väl vidutfrågningen.Det framkom att såväl kvinnor som män kommeratt få tillgång till den inre marknaden somarbetsfält, sedan har undertecknat . Däremot kan man nog anta att kvinnornainte kommer att utnyttja den möjligheten i sammaomfattning som männen. Det hänger ofta sammanmed de traditionella könsrollerna, exempelvis attkvinnor tar ett större ansvar för barnen.Kvinnor är ofta mycket beroende av en väl utbyggdoch fungerande gemensam sektor. Dels är detmånga som har sitt dagliga värv inom dengemensamma sektorn, dels är man beroende avt.ex. barnomsorg för att kunna arbeta.I vilken mån den sociala servicen skall finansierasmed offentliga medel, liksom om verksamhetenskall bedrivas i privat eller offentlig regi, är helt ochhållet en inrikespolitisk fråga. Det finns inga om detta, och innebär intenågon harmonisering när det gäller skatte-,familjeeller socialpolitik.Det är många som anför att genom sannolikt får en bättre samhällsekonomi,vilket i sig är en förutsättning för att behålla ochutveckla den svenska välfärden. Det är då i sinförlängning också positivt för kvinnorna.I EG:s medlemsländer ökar just nu andelenkvinnor som förvärvsarbetar. Man kan säga attutvecklingen ganska mycket liknar den som vi harhaft på svensk arbetsmarknad de senastedecennierna. Det finns också ett stort intresse utei för svenska erfarenheter av jämställdhet.Samarbete kan helt klart ge oss nya erfarenheteroch impulser för vårt eget fortsattajämställdhetsarbete.Utifrån vad utskottet har kunnat inhämta betyderinte ett svenskt tillträde till attkvinnornas situation i ochjämställdhetsarbetet kommer att påverkasnegativt. Men naturligtvis är det fortfarande på detsättet att utvecklingen beror helt på våra egnaambitioner på området.När man möter kvinnor ute i vardagen, märks detatt det finns en stor osäkerhet. Det finns en oro förframtiden. Hur blir det med jobben? Hur blir detmed barnomsorgen? Kommer vi att tvingas tillbakatill hemmen till oavlönat arbete? Det är ganskavanliga frågor som man möter. Den oron tycker jagatt vi måste ta på allvar.Man har också svårt att skilja på EES, EG, EU ochallt vad det nu kan vara. Det är inte konstigt att detär på det sättet. Men jag anser att det är allas vårgemensamma uppgift att föra ut informationen omvad EES verkligen innebär för kvinnorna.Jag vill rikta en uppmaning till regeringen. Ianslutning till har EFTA-ländernakommit överens om bildandet av vissa nyainstitutioner som kommer att få en viktig uppgiftsåväl för det interna samarbetet inom EFTA somför samarbetet med EG inom ram.Jag anser att det är viktigt att dessa nya institutionerfår en jämn könsfördelning.Det är viktigt att få med både kvinnors och mänserfarenheter i det arbetet. Det är faktiskt också ensymbolisk fråga. Eftersom det ofta är kvinnor somkänner oro och osäkerhet, är det viktigt för kvinnoratt veta att det finns en stor andel kvinnor med i detfortsatta arbetet.Herr talman! Låt mig avslutningsvis beröra någotsom sade . Hontalade om arbetsmarknadspolitiken ocharbetsrätten, och eftersom jag tycker att det är tvåområden som har ganska stor betydelse förkvinnorna vill jag ta upp den delen.Gudrun var kritisk mot attarbetsmarknadsutskottet inte hade tittat påkonsekvenserna för arbetsmarknadspolitiken ocharbetsrätten i arbetet med EES. Men om man nutar sig tid att läsa propositionen,arbetsmarknadsutskottets yttrande och betänkande, skall man finna -- det stårganska tydligt och klart -- att vi inte behöver ändrainriktning på vare sig arbetsmarknadspolitiken ellerarbetsrätten för att delta i EES-samarbetet.Jag anser faktiskt att vi som svenskar skall stå uppför det vi har åstadkommit på det området.Vi skallstå rakryggade i förhandlingarna om ettmedlemskap med krav om att få behålla densvenska modellen. Men tar vi inte ställning tilldet, utan tar vi ställning till , ochi det kan inte jag se att det finns något hinder på dehär områdena. Därför tycker jag att GudrunSchyman gjorde ett litet övertramp.Herr talman! Jag yrkar bifall till desocialdemokratiska reservationerna och i övrigt tillutskottets hemställan.Anf. 96 PER STENMARCK (m):Herr talman! Det betänkande från EES-utskottetsom vi nu behandlar är förmodligen ett av de mestomfattande som någonsin har lagts på riksdagensbord. Vidden av det och betydelsen av det hartidigare framförts under den här dagen.Odiskutabelt kommer också detta attfå stor betydelse för oss alla.Jag kan mycket väl förstå att det finns entveksamhet hos många människor inför det som ärnytt, och många klagar på bristande information.Det är nog inte utan att det krävs ett ökatengagemang i Europafrågan och att fler ställer uppoch förmedlar den information som verkligen finns.Från att känna tveksamhet till att säga nej är, somjag ser det, steget långt. Ledamöterna i dennariksdag kan knappast klaga på bristandeinformation, även om ärendemängden har varitmycket stor.Herr talman! Man kan ställa frågan vad nej-sidanegentligen vänder sig emot. Är det ungdomars rättatt studera i andra länder? Är det allas vår rätt attsöka arbete och bostad inom ett mycket stortområde? Är det vår rätt att pensionera oss i någotannat land och ta med oss de sociala förmåner somvi har arbetat ihop under ett yrkesverksamt liv? Ärdet möjligheten att utnyttja förutsättningarna attkomma in på en omfattande marknad för offentligupphandling? Är det friheten för människor ochvaror att röra sig över gränserna? Är det faktumetatt vi får en gemensam konkurrenspolitik för enmycket stor del av ? Är det fel att vifår samma positiva effekter här i som andraländer i får?Jag tror trots allt inte att det är särskilt många somsäger nej till allt detta. För de allra flesta framstårdet förmodligen som en självklarhet att när alltdetta växer fram som något fullkomligt naturligt iEuropa i övrigt, skall inte stå utanför. Viskall vara med, och även vi skall ha möjlighet attpåverka den vidare utvecklingen. Därför skall vi nuta ett första steg närmare EG.Jag kan förstå att det finns en tveksamhet införolika delar i ett avtal som är så omfattande somdetta. har vi faktiskt också enskyldighet att se till helheten. Jag tycker att detfinns åtskilliga brister. Debatten har fokuseratskring frågor av teknisk art och frågor som knappastborde kunna påverka en positiv syn på helheten.Därför behandlar vi här ett betänkande som i allaväsentliga grundvalar är enigt i sin inställning tillhelheten. Vi har kanske mer att vinna på detta avtalän vad de flesta andra länder har. Vi är merutlandsberoende än de flesta. Med EES-avtaletuppnår vi en lång rad fördelar. Vi får bl.a. tillgångtill en marknad för offentlig upphandling. Detinnebär åtminstone två mycket stora fördelar föross om vi fullt ut kommer in på denna marknad.Vi har för det första ett antal stora företag som ärverksamma på just denna marknad. EES-avtaletskapar bättre förutsättningar för dessa företag attverka på den här marknaden. För det andra uppgårenbart den kommunala upphandlingen till myckeetstora belopp . En offentlig upphandlinginom ett så stort område som EES innebär ger ökadkonkurrens. Varje procentenhet som dekommunala upphandlingskostnaderna minskarmed, kommer att medföra mycket stora vinster föross.Det har ställts många frågor om hur stora de totalavinsterna av ett kommer att bli. Det ärnaturligtvis inte särskilt lätt att svara på det. Deviktigaste vinsterna, som jag ser det, är inte avsådan art att de direkt kan bedömas i ekonomiskatermer. De finns i stället i själva begreppetgränslöshet. Dagens debatt har handlat alldeles förlitet om dessa effekter av gränslösheten: Ett ökatutbyte över dagens gränser, möjligheten att studerai andra länder, en akademisk arbetsmarknad därakademiska examina skall bligodkända inom hela EES-område samt samarbeteinom forskning och utveckling. Att dagens debatthittills inte har berört dessa frågor så myckethoppas jag är ett tecken på att vi är helt överens pådet här området. Det är detta som i ordets verkligabemärkelse skapar ökad välfärd för oss alla.Det finns också förutsättningar för ekonomiskavinster. Det har tidigare debatteratshur stora dessa vinster är. Att det uppstår fördelarav själva samarbetet är nog helt klart. Menvinsterna uppkommer inte av sig själva. Detta trorjag att man skall ha klart för sig, och detta påpekasockså i betänkande. Vinsterna uppkommer inte utanatt vi utnyttjar dessa förutsättningar på ett positivtsätt.Politiker inom EG talar ofta om utvecklingen somen dynamisk process, en ständigt pågåendeförändring. Det är precis vad det gäller. För EG:sdel började den här utvecklingen för ungefär 45 årsedan. För gäller det nu att ta ett avgörandesteg på vägen i denna utveckling. göross delaktiga i denna dynamiska process. Det geross förutsättningar att få nytta och glädje av detpositiva som EG står för. Det ger oss också enmöjlighet att bidra på sådana områden där vi ärframstående. Det ger oss en möjlighet att vara medoch forma den framtid som är gemensam förEuropas folk.Om vi står utanför är vi beroende av besluten, utanatt kunna påverka dem. Om vi är med är vi ocksåberoende av besluten, men vi kan göra vår stämmahörd. Just därför är det så viktigt att EES-avtaletbara blir det första steget på vägen mot ett fulltmedlemskap. ger oss störremöjligheter än vad vi har att påverka besluten.Men först när vi är fullvärdiga medlemmar har videt inflytande som vi rätteligen skall ha. Innan dessstår vi utanför en gemensam jordbrukspolitik medfrihandel även på livsmedelsområdet. ärvi inte med i den öppna gränslösa marknaden.Innan dess är vi inte med i de sammanhang därmånga av de avgörande besluten fattas. Vi kommerinte att vara med i . Vi har ingenrepresentant i . Vi väljer ingaEG-parlamentariker. Det är det pris som vi fårbetala om inte är fullvärdig medlem.Just därför är så viktigt. Det är ettförsta steg på vägen. Det är viktigt att vi tar detsteget, men det är lika viktigt att vi också ärberedda att ta nästa steg. Först därigenom får videlta i en process där gränserna mellan Europasländer rivs. Att behålla det som är unikt svenskt iett alltmer gränslöst , är förhoppningsvis,herr talman, allas vår framtid.Anf. 97 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter kl. 19.00.Anf. 98 ():Herr talman! har detpåståtts i pressen att svenskarna inte vet någontingom och att riksdagsledamöterna ärokunniga om vad de skall besluta om.Jag tycker att det återigen finns anledning att pekapå att den här frågan har diskuterats påtagligt underde . Det är också ett faktum attsakfrågorna har varit kända och att materialet somdet rör sig om har varit känt och tillgängligt för alla.Det har ju handlat om att på ett smidigt sätt''kopiera'' en stor del av för attkunna delta i den inre marknaden. Avtalet i sinhelhet har varit tillgängligt och offentligt under etthelt år. En debatt har pågått i media och iorganisationer. Jag har liksom flera av minakolleger varit ute på många konferenser, seminarieroch möten av olika slag och talat om just detta. Folkhar ställt mängder med frågor. Att då förebeslutet komma och påstå att medborgarna inte fåttveta någonting och att riksdagsledamöterna ärokunniga är faktiskt ingenting annat än lögnaktigt.Det förhållandet att många ändå anser att de intefått tillräcklig information är någonting som vimåste ta till oss. Vi måste ställa frågan: Varför harså få brytt sig om att ta reda på någonting om dettaeller ta till sig den information som getts? Man harfaktiskt haft på sig att i detalj studeradet avtal som vi skall fatta beslut om i dag.Plötsligt påstås det också att avtalet skulle stridamot grundlagen. Avtalet har granskats av lagrådet,KU och en lång rad jurister, som kommit fram tillatt detta inte är fallet. När ett sådant påståendekommer innan beslut omavtalet skall fattas, trots att debattören haft ett heltår på sig att belysa frågan, ger det onekligenmisstanken att debattören har andrabevekelsegrunder än omsorg om avtaletsgrundlagsenlighet.Med hänvisning till vad von der Esch sadetidigare tycker jag att det finns anledning atterinra om att vid den gemensamma offentligautfrågning som ochkonstitutionsutskottet hade meddeladehovrättspresident , som varit enmycket stark kritiker till , att han försin del nu var övertygad om att det inte fanns någonmotsättning mellan i dess nuvarandeutformning och den svenska grundlagen.Jag tänkte fortsätta mitt anförande med att tala omde fyra friheterna ur den enskilda människanssynvinkel, dvs. våra möjligheter att ta del av detsom man i talar om som ettmedborgarnas Europa.Jag tycker att man skulle kunna liknamedborgarnas vid ett kalejdoskop -- ni vetett sådant där rör som är fyllt med speglar ocholikfärgade glasbitar och där ständigt nya ochskiftande visioner kommer fram när man vriderkalejdoskopet. Det finns dock ett villkor för skall få se alla dessa fantastiska bilder, och detär att man faktiskt måste göra någonting själv.Likadant är det med medborgarnas Europa.Vill vi ta del av alla de fantastiska möjligheter som19 länder erbjuder oss måste vi vara intresseradeoch ta initiativ. Man kan, som bakåtsträvarna ochnejsägarna vill, sitta ner och vänta. Men dåkommer man naturligtvis inte att märka så mycketav medborgarnas . Men är man nyfiken pålivet och vill pröva nya möjligheter, lära känna nyakulturer och vara med och utveckla det nyaEuropa -- ja, då finns alla verktygen, och det ärbara att ta för sig.Först och främst har vi den fria rörligheten förpersoner.Plötsligt öppnar sig en arbetsmarknad för oss i 19länder med 160 miljoner invånare. Överallt har vimöjlighet att ta ett jobb. Överallt kan allaungdomar studera med hjälp av de studiemedel dehar med sig hemifrån. Så snart förkunskapernaräcker, står alla studiemöjligheter öppna för oss.Nog är väl det fantastiskt!Vilken pensionär som helst i kan ta med sigsin pension och bosätta sig i vilket som helst av de19 länderna. Nog är väl det en fantastisk möjlighet!Också när det gäller friheten för varor anser jag attvi måste se den fria rörligheten ur den enskildamänniskans synvinkel. De nya reglerna innebärverkligen att man stärker den enskildakonsumentens ställning.Det står i Svenska Dagbladetsnäringslivsbilaga att kommer attinnebära en kulturchock för de svenska företagen.Ja, det kommer det att göra. Vad man inte sägernågonting om är att detta faktiskt är en enormmöjlighet för de svenska konsumenterna. måsteföretagen börja se saker och ting urkonsumenternas synvinkel. Konkurrensreglernagäller skydd för den enskildakonsumenten. Bort med prisöverenskommelseroch karteller! Här är den enskilda konsumentensskydd som värnas.Den ökade konkurrensen ger lägre priser ochbättre säkerhet.Även i övrigt blir det ett bättre konsumentskydd.Det gäller säkerheten på olika områden. Det gällerleksaker, vissa kemikalier, vissa farliga ämnen,innehållsdeklaration för kosmetiska, och det gällerhushållsmaskiner -- på alla dessa områden fårkonsumenten en bättre säkerhet.Sist men icke minst måste vi garantera säkerhetenhos maskinerna på arbetsplatserna. Att tillverkarenav maskinerna måste garantera säkerheten klararinte svenskarna, utan vi har fått ett extra år på ossför att kunna motsvara detta krav.Det görs många raljerande uttalanden, och man görsig löjlig över de detaljerade regler som faktisktmåste finnas om 19 länder skall kunna hanterasaker och ting på samma sätt. Man måste då skrivaned på papper vad det är som gäller -- det räckerinte med att utfärda rekommendationer, eftersomkultur, vanor och traditioner är så olika i de 19länderna.Först var det de krökta gurkorna som man gjordesig lustig över. Men den regeln har vi i Sverigeockså. Om man vill ange att gurkor är av förstasortering, skall gurkorna vara raka. I harman haft denna regel sedan 1927.I somras kom det nya signaler som man upprördesöver. Det gällde då säkerhetsregler för kondomer.Många frågade då om vi inte ens skulle få hakondomerna i fred i resp. länder.Jag tycker att det finns anledning att tänka efter.Bakom varje sådan här regel finns i allmänhet enmycket allvarlig anledning. I det här fallet gälldedet aidshotet. Med tanke på att hundra tusentalsungdomar reser över gränserna i hela hademan gjort säkerhetstester. Det visade sig att isomliga länder gick kondomerna sönder i avfallen. Som tonårsförälder är jag ganska tacksamför att man ställer upp gemensamma säkerhetskravockså på detta område.Det har också talats om den offentligaupphandlingen. Även här gäller det en enskildakonsumenten. måste kommunerna ta in anbudoch kanske inte göra första bästa affär, som kanskegynnar de egna mest och som man får betala etthögre pris för. På de håll där man har dennaregel har det visat sig att kommunerna har kunnatsänka sin kostnader med . Detskall vi väl vara tacksamma för -- det gynnar osssom skattebetalare, och de svenska företagen fårtillgång till anbud som gäller 12 miljarder kronorvarje dag.Jag skulle vilja sticka hål på ett par myter somcirkulerar när det gäller maten. Man säger att vi nufår nöja oss med så mycket lägre krav, eftersom detblir minimikrav. Det senaste exemplet gälldeleverpastej, och tidigare var det kaviar sominte innehöll tillräckligt mycket rom för att få kallaskaviar.Det är emellertid inte så att vi behöver nöja oss medminimireglerna. Om jag som konsument inte köperden pastej som inte innehåller en viss mängd lever,om jag som konsument vägrar att köpa en vara därjämförpris inte är utsatt eller vägar att köpa brödför vilket bakdag inte anges, då rättar sigproducenterna efter detta. Det är bara för mig somkonsument att kräva detta. Vem som helst som åkertill kan se att där finns bakdag utsatt påvartenda brödpaket därför att konsumenternakräver detta.Det finns ett område där konsumenter mångagånger upplever oro och ställer frågor. Det rör sigom många djurhållning, som en del äroroliga för. Vi har också skäl att vara oroliga. har inte samma regler som vi fördjurhållningen. Men genom kan viinte påverka detta, utan det är genom ettmedlemskap vi kan påverka. Sedan finns det ocksåanledning att titta på hur vi själva följer lagarna. Såsent som stod det i tidningen är oerhört orolig över att svenskafjäderfäodlare inte följer fjäderfälagen, utanhönsen har det alldeles för trångt.Herr talman! Jag måste be att få dra över min tidlitet grand, eftersom jag har en del av mittanförande kvar. Jag ber om ursäkt.Jag skulle vilja avsluta med att tala litet grand omkvinnornas arbetsmarknad och jämställdhet.Också på detta område finns en rad myter, somcirkulerar och som det det finns anledning att slåhål på.Man säger att deltidsarbete är vanligast i . Det är inte sant. Det finns en alldeles nyforskarrapport från två forskare i , somhar undersökt detta. Deltidsarbete är vanligast iSverige. av de svenska kvinnornadeltidsarbetar, medan det i hela EG-området baraär av kvinnorna som deltidsarbetar. Det landbland där deltidsarbete är vanligast ärDanmark. Forskarna fann att det framför allt ärsvenska kvinnor som väljer deltidsarbeten ellersektorer på arbetsmarknaden där det är lättare attfå deltidsarbete.Det finns också en del, framför allt inomVänsterpartiet, som i debatten brukar hävda attEG-kvinnor framför allt finns i ''atypiska arbeten''.Sedan slår de folk i huvudet med uttrycket''atypiska arbeten''. Man frågar sig då: Vad sjuttonär ''atypiska arbeten''?När man tittar litet närmre på det visar det sig attdet är i princip alla arbeten som inte utförs mellannio och --fredag. Man kan då se sig omi sin egen omgivning och se hur många som harsådana arbeten. Jag själv har aldrig haft ett nio--fem-jobb. Jag har barn som jobbar deltid, alltså haratypiska arbeten. Jag har en måg som jobbar skiftoch därmed också är atypisk. Jag har släkt som äregna företagare och bönder. De har heller aldrighaft ett nio--fem-jobb. De är också atypiska. Jaghar goda vänner som arbetar med hemdator. De ärockså atypiska. I det här huset finns det inte enmänniska som har ett typiskt arbete, utan här följeralla rytmen i det arbete som utförs i kammaren.Jag tycker att man skall tänka på att dettamed atypiska arbeten i stället är ett uttryck för denmoderna människans krav på flexibla arbetstiderunder skilda perioder i livet.Det sägs också att ensamstående mödrar har detförfärligt inom EG. En bekant till mig har undermånga år arbetat i flera . Hon ärensamstående med barn. Hon säger att hon aldrighar haft så svårt att få pengarna att räcka till som iSverige. jobbade hon i Österrike.Hon är sekreterare på mellannivå, har ingaspeciella uppgifter utan jobbar i ett vanligt företag.Hon tjänar , har ledigtper månad för familjeangelägenheter, lägre avgiftpå kollektivtrafiken, hyresbidrag, osv. Det är alltsåinte så nattsvart som somliga vill göra gällande.Orsaken till att färre kvinnor i ärsysselsatta i förvärvslivet är i stället attarbetsmarknadsinträdet för många kvinnor i hindras av den sortens skattelagstiftningsom vi hade innan vi blev särbeskattade. Det äralltså av ekonomiska skäl fråga om en hög tröskelatt ta sig över innan kvinnorna kan gå ut påarbetsmarknaden.Herr talman! Det finns en nackdel med , och det är att avtalet ger för litet inflytandeöver den framtida utvecklingen. För en gammaldemokrati som är det självklart att vi skallvara med vid de bord där besluten fattas och därinflytandet utövas. är ett bra förstasteg, men medlemskap måste till för denekonomiska utvecklingen, för miljöns skull och förfreden och säkerheten.Herr talman! Jag vill yrka bifall till hemställan iEES-utskottets betänkande.Anf. 99 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Det är vår avsikt att försöka färdigbehandla dettaärende under denna dags plenum. Om det skallfinnas någon möjlighet att klara detta får jag be deärade talarna att hålla sig inom den anmäldatidsramen, annars får vi skjuta slutbehandlingen avärendet till i morgon.Anf. 100 ():Herr talman! De övergripande motiven till att vifrån svensk sida skall säga ja till är attvi vill visa vår klara ambition, vår starka vilja attvara offensiva, att vi på ett offensivt sätt successivtvill förbättra förutsättningar att utvecklasvidare.Tillgången till den inre marknaden är oerhörtviktig. När jag har satt mig in i frågan har jagbedömt vad de olika fyra friheterna verkligeninnebär. Flera av debattörerna har ju vänt ut ochin på fördelarna utifrån vad friheterna innebär. Jagtänkte mer konkret gå in på några frågeställningarsom har betytt väldigt mycket för mig och för minståndpunkt just inför EES-avtalet.En fråga är: Hur påverkas regionalpolitiken? Vi iSverige betonar att det är oerhört viktigt att viaktivt kan bedriva en regionalpolitik, att vi kan tabort konkurrensnackdelar. Vad säger då avtalet?Jo, det säger precis samma sak. Vi kan fortsätta attbedriva vår egen regionalpolitik. Det säger t.o.m.att vi skall fortsätta att bedriva vår egenregionalpolitik.Nästa steg blir att fråga sig vilka krav vi behöver hainför EG-förhandlingarna, och naturligtvis skallden här aspekten vägas in även i detsammanhanget. Det är ju då vi kommer till nästanivå i den regionalpolitiska frågeställningen: vifå del av EG:s kvoter? Kan vi eventuellt få del avEG:s strukturfonder? Jag kan svara ja på de bådafrågorna. Men observera: det är fråga om nästasteg.Det vi tar ställning till är , och därframgår det klart att vi kan fortsätta att ha vårastödområden, att vi kan fortsätta att hadifferentierade arbetsgivaravgifter och att vi kanfortsätta att bevilja transportstöd. Snedvrider dåinte detta konkurrensen? Villkoret för är nämligen att det inte får bli fråga omnågon snedvridning av konkurrensen. De kravenhar vi ju också själva i . av detstöd som vi själva utger uppfyller EG:s krav.Alltså kan vi ta bort oron inför att vi inte längrekommer att kunna bedriva en aktiv regionalpolitik.Hur blir det då med de små och medelstoraföretagen? Vi betonar ju mer och mer betydelsenav de olika näringsaktiviteter som bedrivs i små ochmedelstora företag. Det är ett viktigt ben i svensktnäringsliv .