prot · GF09103 · 1992-04-29 00:00:00 — Påså sätt skulle en naturlig kommunikation kunnaskapas över mellan vänorterna Västervikoch Ventspils.Herr talman! Detta är ett exempel bland många.Jag tycker inte att vi skall köpa båtar förbiståndsmedel, men genom att ekonomiskt stöttaidéer, drömmar och ideellt arbete stöttar vi ocksåoch ger fortsatt liv åt all den entusiasm som frodasi de många småskaliga Baltikumprojekten.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 och 2 (riktlinjer för samarbetet medCentral- och , m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot138 för reservation 1 av m.fl.Mom. 12 (finansiellt stöd i övrigt)Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 19för reservation 4 av . 21 (miljövård)Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 19för reservation 5 av momentUtskottets hemställan bifölls.5 § Meddelande om frågestunden tisdagen den5 majAnf. 57 får anmäla att frågestunden , som igällande sammanträdesplan är utsatt till , istället kommer att börja kl. 15.00.6 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 28 april1991/92:186 av () tillkommunikationsministern om åtgärder mottrafikdöden:Trafiken fortsätter att skörda offer. Trafikenorsakar bevisligen mellan 700 och 1 000 dödsfall perår vilket motsvar mer än 2 miljoner förloradelevnadsår!Fortfarande kör bilister regelmässigt mot rött vidkorsningar där det skett dödsolyckor. Människorfår behålla sitt körkort trots upprepaderattfylleriförseelser och efter att ha skadat andra.Fortfarande är trafikövervakningen bristfällig.Trots att luftkuddar visat sig vara effektiva somskydd vid bilolyckor säljs inte nya bilar med dem iSverige.Det finns en rad åtgärder som skulle kunnaförbättra situationen i trafiken. Rödljuskörningskulle t.ex. kunna föranleda höga böter eller förlustav körkort. Vid andra allvarliga trafikbrott som attköra bil kraftigt berusad skulle fordonet kunnabeslagtas. Inrättande av vägarnas skyddsombud,, bättre hastighetsanpassning ärandra tänkbara åtgärder för att minska trafikdödenoch olycksfallen i trafiken.Med anledning av ovanstående vill jag fråga:Avser regeringen att lägga fram ett samlathandlingsprogram för att minska döden ochskadorna i trafiken och vad kommer i så fall ettsådant program att innehålla för åtgärder?7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 28 april1991/92:699 av () tilljordbruksministern om programmet rörandehästavel m.m.:Den dåvarande regeringen uppdrog i januari 1990åt lantbruksstyrelsen att utvärdera och utarbeta ettförslag till ett sammanhållet program för hästavel,hästuppfödning och hästsport samt utbildning ochforskning på området hästar.I april 1991 överlämnades förslaget till regeringen.Med hänvisning bl.a. till regeringens uppdrag tillskolverket att utarbeta utbildningsplaner,kursplaner m.m. för den nya gymnasieskolan ochvuxenutbildningen beslöt regeringen den 9september 1991 att inte vidtaga ytterligare åtgärder.Finansieringsfrågorna för utbildningen löstes inte.Inför kommande och EG-anslutning ärdet angeläget att överväga de möjligheter ochkonsekvenser som anslutningen innebär för svenskhästavel och hästuppfödning.Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd attvidta för att det samlade programmet för frågorrörande hästavel m.m. skall förverkligas?1991/92:700 av () tillarbetsmarknadsministern om lånen efter fullföljdarbetsmarknadsutbildning:En person som genomgårarbetsmarknadsutbildning har, efter genomgångenkurs, rätt att erhålla ett lån motsvarande enmånadslön. Lånet är räntefritt och ärtänkt som en ekonomisk garanti för dekursdeltagare som erhåller arbete och får vänta påsin första lön. Den som inte får jobb efterutbildningen eller går ytterligare en kurs kan ändåta ut lånet, trots att man har sin försörjning ordnadpå annat sätt, genom andra AMS-medel eller A-kassa. Istället kan man alltså t.ex. sätta inlånepengarna på banken för att på så sätt tjäna inräntan. Efter nästa kurs kan man ta ut ett nytträntefritt lån igen, och så vidare.I dagens arbetsmarknadsläge måste vi tillsammansse till att varje krona av AMS-pengarna används sånyttigt som möjligt, till att ge så många som möjligten bättre chans till arbete. Det är också viktigt attmänniskor upplever att deras skattepengar användsvettigt.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Avser arbetsmarknadsministern göra någraförändringar i dessa räntefria lån mot bakgrund avatt de kan utnyttjas som jag beskrivit ovan?1991/92:701 av () till statsrådet om rätten för enskild att träffaförsäkringskassas förtroendeläkare:Hos varje allmänförsäkringskassa skall det finnasen eller flera förtroendeläkare. Dessa skall biträdakassan i frågor som kräver medicinsk ellerodontologisk sakkunskap samt verka för ett gottsamarbete mellan kassan och de läkare ochtandläkare som är verksamma inom dess område.Det framgår också att förtroendeläkaren skallfungera som rådgivare till försäkringskassanstjänstemän i de enskilda försäkringsärendena. ''Allmänna råd'' finns det pånågra ställen bestämmelser som berörförtroendeläkarna men i avsaknad av en närmarereglering ankommer det på varje allmänförsäkringskassa att bestämma hur man skallanvända sig av förtroendeläkarna. Detförekommer att de försäkrade som är föremål förbeslut av inför ett avgörandeönskar få träffa förtroendeläkaren. I flera fallbrukar detta önskemål tillgodoses. Det kan varaaktuellt inför ett beslut om vårdbidrag,förtidspension m.m. Men det har också kommit tillmin kännedom att en försäkrad förvägrats träffaförsäkringskassans förtroendeläkare inför ettbeslut i socialförsäkringsnämnd.Avser regeringen vidta någon åtgärd somgaranterar den enskilde rätt att träffaförsäkringskassans förtroendeläkare inför ettbeslut som rör den enskilde?1991/92:702 () tillutrikesministern om förhandlingsinstruktionernainför FN:s miljö- och utvecklingskonferens:Regeringen har beslutat om nyaförhandlingsinstruktioner inför och under FN:smiljö- och utvecklingskonferens i ijuni. Instruktionerna är enligt uppgifter frånutrikesdepartementet hemliga.Min fråga är; varför?1991/92:703 av () till statsrådetBeatrice om klasstorleken i grundskolan:Det kommer allt tätare besked om attkommunerna planerar att öka elevantalet/klasssom en besparingsåtgärd. 35 elever per klass äringet ovanligt i framtidsbedömningarna.I debatten före valet förde ofta framkrav om färre elever i varje klass. Det var inteovanligt att detta presenterades som ett löfte tillväljarna.Mot denna bakgrund vill jag fråga skolministernföljande:Vilka åtgärder vill skolministern vidta för attmotverka allt större klasser i ?1991/92:704 av () till statsrådetBeatrice om skolbetygen:Skolsköterskorna är en yrkesgrupp med mycketstor kunskap om unga människors livssituation.Deras uppgift i skolan ger dem unika kontaktermed eleverna och möjligheter att följa förändringari våra barns och ungdomars uppväxtvillkor. Derasiakttagelser borde vara en viktig kunskapskälla förbl.a. politiker.Ordföranden i för skolhälsovård,som organiserar ca 2 000 skolsköterskor, varnar nuför att öka betygens betydelse i skolan. Hon gör detav omsorg om elevernas hälsa.Mot bakgrund av bl.a. detta vill jag frågaskolministern följande:Är skolministern beredd att tillmäta sådanakunskaper och erfarenheter, som t.ex.skolsköterskornas, stor vikt när betygsfrågornabereds?1991/92:705 av () tillfinansministern om användning av intäkter frånförsäljning av statliga företag:Företrädare för regeringen har vid olika tillfällenuttalat att inkomsterna från försäljning av statligaföretag skall användas för investeringar iinfrastruktur. I en uppmärksammad artikel avstatssekreteraren i förordadedenne emellertid att intäkterna i fråga i ställetborde utnyttjas för att minska statsskulden.I bilaga I:1.2 till kompletteringspropositionenanges att intäkterna från utförsäljning av statligtägda företag ''kommer att minska behovet avupplåning och sänka ränteutgifterna och därmedlångsiktigt förstärka statsbudgeten''.Mot denna bakgrund vill jag till finansministernställa följande fråga:För vilka ändamål avser regeringen att användaeventuella intäkter från försäljning av statligt ägdaföretag?1991/92:706 av () tillkommunikationsministern om Bothniabanan:Kommunikationsministern har uttalat att enfördjupad förstudie av Bothniabanan måste görasinnan man kan ta ställning till en projektering avbanan.Jag anser att resultatet av denna förstudie måstefinnas med som underlag när nästastomnätsplan fastställs.Jag vill fråga:Kommer kommunikationsministern att verka föratt skall få de medel som krävs för attgenomföra en fördjupad förstudie avBothniabanan?8 § Kammaren åtskildes kl. 14.43.Förhandlingarna leddesavtalmannen från sammanträdets början t.o.m. 3 §anf. 20 (delvis),avförste vice talmannen därefter t.o.m. 4 § anf. 37(delvis) ochavandre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.