prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — Inte minst för européer i gemenär det viktigt att alkoholpolitiken fungerar i dessatider, då länder börjar erfara vad denöverreklamerade vinkulturen kostar i form av liv,lidande och sjukvårdskostnader.Egentligen är det ett stort framsteg för svenskalkoholpolitik att olika åsiktsinriktningar tack vareEES-processen talar sig varma för det värdefullamed det svenska monopolsystemet, vilket ärmycket intressant och mycket konstruktivt.Herr talman! Något mera allmänt skulle jag viljasäga att vi går in i EES-samarbetet genom vårrepresentativa demokrati med vidöppna ögon ochsinnen. Varför gör vi det när vi nu befinner oss i ettannat extrem i pendlingen av opinionsrörelserna änvad vi var och när så många äroroade? Jo, vi gör det bl.a. för att samarbetet iEuropa är värt en seriös prövotid och en praktiskutvärdering.EES är inte en irreversibel process. Fortsättningenmåste inte bli ett EG-medlemskap. Vi är eniga iriksdagen om att folkomröstningen om etteventuellt kommande EG-medlemskap skall varahelt avgörande i frågan. Det är olyckligt att mångai debatten har använt begreppen EG och EU somett rött skynke och kommit med enskrämselpropaganda.Det här är egentligen ett ganska lyckosamt tillfälleatt ge en rejäl chans att pröva innanvi går in i ett medlemskap. Man kan användabildspråk och tala om ett slags förlovning som kankomma att brytas innan bröllop firas. Jag fårintrycket av att en del EG-motståndare vill ha ettslags samboförhållande där man vill ha så mångafördelar och så litet ansvar som möjligt.Herr talman! Debatten liknar ibland sagan ompojken och jätten som bar hem en stor tung stock.Jätten fick gå främst och göra jobbet för att ta hembördan, medan pojken satt på bakre ändan avstocken och åkte snålskjuts.Anf. 136 ():Herr talman! Den europeiska integrationen är detstörsta fredsprojekt som någonsin initierats. Gamlafiender har knutits samman i nära relationer. Fleroch fler länder har involverats. Genom EES-avtaletknyts 19 länder samman. Det är positivt för fredenoch avspänningen i Europa.Västeuropa har inte längre någon gemensam yttrefiende att hålla samman emot. I stället blir det alltviktigare att bygga sammanhållningen på egnaömsesidiga relationer. Framtidsutsikterna är godanär det gäller ytterligare utvidgning av deteuropeiska samarbetet. Jag hälsar en sådanutveckling med tillfredsställelse.Debatten om den europeiska integrationenfokuseras ofta kring ekonomiska intressen. Visstfinns det ett ekonomiskt motiv bakom önskan attdelta i EES-samarbetet -- men det är då rakt inteöverordnat andra motiv. För mig är det viktigare attdet mellan , övriga EFTA-länder och finns en samhörighet ochvärdegemenskap som bygger på demokrati,jämlikhet, social rättvisa och respekt för mänskligarättigheter. Denna gemenskap förstärks ochfördjupas om vi knyter närmare kontakter medEG.Herr talman! har många fördelar förvårt land. Jag vill särskilt framhålla den friarörligheten av personer och det samarbete på enrad viktiga områden som avtalet innefattar. Det ärmycket positivt, bl.a. för kultur- ochutbildningsområdena. De avtalsslutande parternahar bl.a. godkänt två förklaringar påkulturområdet. De deklarerar sin avsikt att stärkaoch bredda samarbetet på kulturområdet för attbidra till bättre förståelse mellan folken i ettmångkulturellt . Man vill säkerställa ochvidareutveckla det nationella och regionala arv somberikar den europeiska kulturen med sin mångfald.Riksdagen fastställde åtta kulturpolitiskamål, som det rått stor enighet omkring. Ett avmålen innebär att kulturpolitiken skall främja ettutbyte av erfarenheter och idéer inomkulturområdet över språk- och nationsgränserna.EES-samarbetet ger utrymme för en fortsatt ochintensifierad utveckling på kulturområdet.Möjligheterna för att delta i en rad EG-program ökar genom . Ett exempel ärEG:s särskilda program för att stärka produktionenav europeiska filmer, TV- och videoprogram,benämnt MEDIA 95. I första hand är strävan attöka programutbytet mellan de olika länderna ochspråkområdena i Europa.Herr talman! Ungdomsfrågorna tillhör de särskiltangivna områdena i där man skallstärka och bredda samarbetet. Avtalet innebär attSverige då avtalet träder i kraft skalldelta i programmet Ungdom för . Frånsamma tidpunkt kommer vi också att kunna delta iinformationsutbyte, seminarier och andrakontakter som rör ungdomsfrågor. Från den 1januari 1995 kommer att kunna delta i allaprogram som då är påbörjade eller är beslutade.Det är viktigt att människor tidigt i livet fårkunskap om olika kulturer och traditioner genominternationellt utbyte. Genom erfarenhet av andraländers kultur ökar svenska ungdomars förståelseför invandrar- och flyktingungdomar i vårt egetland. Kontakt mellan människor från olika länderkan också bidra till fred och avspänning.Herr talman! Möjligheterna för att delta ien rad EG-program inom utbildningsområdet ökargenom . EG:s insatser inomforskningen genomförs i fleråriga ramprogram. Dettredje ramprogrammet för forskning och tekniskutveckling sträcker sig . Genom ansluts till detta.Svenska forskare, institutioner och företag fårsamma rättigheter som sina motsvarigheter inomEG att ansöka om medel ur EG:s forsknings- ochutvecklingsbudget för projektmedverkan. Sverigefår delta i programmens olika kommittéer. Svenskaexperter får inflytande i planeringen av nyaprogram. Det är inte minst viktigt när det gällerplaneringen av det fjärde ramprogrammet. Iplaneringen av det programmet förutsätts stöd äventill forskning som motiveras av allmännasamhälleliga behov, t.ex. att åstadkomma en bättrelivskvalitet.Sverige är ett utvecklat industriland och som sådantmycket forskningsberoende. Internationelltsamarbete inom en mängd forskningsområden ärnödvändigt. Det är därför positivt att Sverigesdeltagande i internationellt forskningssamarbetekan stärkas.Sverige deltar redan i utbildningssamarbete inomEG, men möjligheterna kommer att förbättrasavsevärt genom . Vi kommer att kunnapåverka utformningen av framtida aktiviteter påutbildningsområdet. Alla de särregler som i daggäller för EFTA-ländernas deltagande i COMETToch kommer att försvinna.I övrigt är utbildningspolitiken en nationellangelägenhet. Vi utformar själva vår skolpolitikoch vår högre utbildning.Herr talman! I är vi i stort sett eniga om attjämställdhet mellan kvinnor och män är ett viktigtpolitiskt mål. Vi har höga ambitioner när det gällerjämställdhet och social välfärd. Uppenbarligenfinns en oro bland en del svenska kvinnor för attförhållanden och villkor som gäller för kvinnor ivissa skall smitta av sig på utveckling iSverige.Inom EG:s institutioner bedrivs ett omfattandesamarbete på jämställdhetsområdet. Utvecklingengår i riktning mot höjda ambitioner inom . Det finns fem EG-direktiv påjämställdhetsområdet. har i fleradomstolsutslag tolkat direktiven till kvinnornasfördel. Det finns t.o.m. kvinnor som anser att EG:slagstiftning är bättre än den svenska.I är kvinnorna starkt beroende av denoffentliga sektorn för att kunna förvärvsarbeta.Men det krävs en ekonomi i balans för att behållaoch utveckla den svenska välfärden. Genom får sanolikt en bättre ekonomi änom vi står utanför. Avtalet är därmed snararepositivt än negativt för kvinnor. Förutomekonomins betydelse beror en fortsatt positivutveckling av jämställdhetsarbetet i på våregen kraft och våra egna ambitioner på området.Herr talman! Jag vill slutligen understryka attupprättandet av ett EES-samarbete inte innebärnågon slutenhet gentemot omvärlden i övrigt. Detinternationella samarbetet på de områden som jaghar berört kommer även fortsättningsvis att sträckasig långt bortom gränser.Jag yrkar bifall till hemställan i EES-utskottetsbetänkande nr 1.Anf. 137 (nyd):Herr talman! Jag hade tänkt att undvika deallmänna utvärderingarna som vi i positiv anda harfått lyssna på . Jag ansluter mig till dem.Jag hade tänkt att ta upp två litet specifikaämnesområden, nämligen information ochdatorisering och vad dessa kan betyda försmåföretag och EES.En av människans mest förankrade egenskaper äroviljan mot förändringar och benägenheten att slåvakt om det bestående. En viktig faktor sompåverkar den här naturliga attityden ärokunskapen. Jag kan förstå att stora delar avsvenska folket säger nej till både EG och EES.Många har inte ens klart för sig skillnaden mellandessa begrepp -- ett förhållande som främstregeringen, men även vi i får ta på ossansvaret för. Jag och vi i Ny demokrati kritiseradeemellertid regeringen fördenna bristande information ut till familjenSvensson och allmänheten. Det skulle ha tagitsfram en pedagogisk lättfattlig information som påett enkelt sätt klargör och belyser nödvändighetenav vårt deltagande i EES och den europeiskagemenskapen. Där skulle då de positivakonsekvenserna av medlemskapet belysas menäven de negativa -- om vi skulle ställt oss utanförsåväl EES som EG.Dessa synpunkter har jag framfört vid upprepadetillfällen i kammaren och även i minegenskap av medlem i EFTA-delegationen tillstatsrådet . Han har då hävdat att såvälpolitiker som näringsliv fått en kontinuerliginformation bl.a. genom hela serienav gröna böcker, seminarier etc. Det är alldelesriktigt. Med den 30-åriga erfarenhet jag har frånmarknadskommunikation vågar jag påstå attregeringen faktiskt grovt har sumpat chanserna attpåverka allmänhetens, familjen ,kunskaper om EG och -- och därmedlåtit okunskapen medverka till den negativainställning många har och som vi upplever hosstora delar av svenska folket -- såsom det speglas imassmedia. De har ett tungt ansvar när det gällerden negativa attityden vi får oss till del.I det här läget är det inte tillräckligt med en fortsatt''rullande'' tung information till näringsliv ochopinionsbildare, som vi har hört ansvarigt statsrådföra fram -- med hjälp av gröna böcker, seminarier,andra sammankomster etc. och kanske kortadebatter i TV. Nej, det behövs en populistiskutformad kampanj, uppbyggd kring en lättlästbroschyr hem i brevlådan till varje svenskt hushåll.Den är förvisso inte lätt att producera. Det är alltidsvårt att förenkla komplicerade sammanhang, somdet här är fråga om här -- men visst är det möjligt,och nödvändigt! Med en broschyr i handen harvarje människa, familj möjlighet att stämma avsakinnehållet i EG och mot den mångagånger osakliga skrämselpropaganda som förs frami massmedia. kan den intresseradekonsumenten få kunskap om vad han eller hon kansöka med den fördjupade information som finnssom en kunskapsbas.Herr talman! Jag hoppas verkligen att regeringen ärberedd att konkret medverka till att svenska folketsnarast får hem den föreslagna EES- och EG-informationen i sin brevlåda -- som ett led i enallmän bredare populistisk kampanj kringbetydelsen av vårt deltagande i den europeiskagemenskapen. Detta är inte minst viktigt medtanke på den kommande omröstningen om vårtmedlemskap i några reflexioner i en helt annan fråga omsmåföretagen och EES. Jag är tyvärr tveksam tillsmåföretagens kunskaper och inställning till att vifr.o.m. har möjlighet till enframgångsrik marknadsföring i en marknadbestående av 375 miljoner människor. För de flestaföretag innebär detta en enorm omställning -- ochmöjlighet. Vi måste vara positiva! Jag blir rädd närExportrådets utomordentligainformationskampanj, som har genomförts iprincip i alla kommuner i hela landet, ''GomorronEuropa'' på vissa orter lockar fem till tio deltagare.Det är en indikation på ett visst ointresse för vadden nya inre marknaden betyder främst försmåföretagen, för , industrin och demöjligheter EES erbjuder företag som är påalerten. De större företagen är redan i gång medetablering av produktion och nätverk förmarknadsföring inom EES-området.I ett inledningsskede hoppas jag därför attregeringen tillsammans medbranschorganisationerna är beredd att medverkatill att vi får en förstärkt information till småföretaghär hemma, men också småföretagarservice såvälcentralt i som ute i de lokala marknadernamed proffsigt lokalt förankrade medarbetare,gärna inom ram.I och med vårt EES-medlemskap får vi ocksåtillgång till de av EG uppbyggdasmåföretagarprogrammet. Som exempel kannämnas BC-NET -- ett databaserat infosystem företablering av affärskontakter ochsamarbetspartners i Europa.Vi i Ny demokrati har särskilt uppmärksammatdatoriseringen av vissa affärstransaktioner inomEES-marknaden. Exempelvis att en order ellerfaktura kan utbytas via affärspartnernas datorergenom utnyttjande av systemet -- ElectronicData Interchange. Systemet kan kopplas direkt tillproduktionen -- för just-in-time-leveranser frånexempelvis en underleverantör i till enfabrik i . Snabbheten med EDI-systemetär redan en viktig konkurrensfaktor leverantöreroch tillverkare emellan. Det är en viktig fråga. Detutnyttjas av de större företagen menkommer också att kunna bli en viktigkonkurrensfördel för de svenska småföretagen.I det här läget har Statskontoret på regeringensuppdrag utarbetat en rapport om Samverkan omEDI och handelsprocedurer. Där förespråkasbildandet av en förening finansierad med hjälp avmedlemsavgifter och uppdrag från UDH ochNäringsdepartementet. Skulle en sådan föreningkomma till stånd finns det, enligt bedömningen irapporten, inte något behov av ett sammanhålletprogram för utvecklingen av detta viktiga EDI-system i Sverige.Majoriteten i såväl näringsutskott som EES-utskotthar anslutit sig till ovanstående uppfattning.Vi i Ny demokrati vidhåller emellertid våruppfattning om att snabbt måste utvecklas försmåföretagen och komma i praktisk tillämpning istörre omfattning. Detta kräver ett direktengagemang från regeringens sida och att konkretaåtgärder omgående vidtas.Riksdagen bör därför genom ett uttalande anmodaregeringen att omgående vidta konkreta åtgärderför att öka tillgängligheten till EDI-systemet förlandets småföretagare.Herr talman! Jag yrkar därför på bifall till vårmotion E11 yrkande 4, dvs. vår reservation i mom.17, småföretag.Herr talman! I övrigt ansluter jag mig medövertygelse till kommande beslut om ettantagande av EES-avtalet.Anf. 138 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill bara ta upp en punkt i detBengt Dalström framförde och som han harframfört också i tidigare sammanhang här ikammaren, nämligen önskemålet om ökadinformation och hans speciella synpunkter på detta.Vi har arbetat vidare med tanken på både riktadeinformationsinsatser och mer allmänt utformat,mer lättillgängligt material, som bl.a. tar sikte påökad information om den praktiska tillämpningenav EES. Vi har kommit långt i den planeringen, ochjag vill bara för kammaren och för ,eftersom han direkt har tagit upp frågan, säga att viplanerar med att, så snart vi har tidpunkten klar förikraftträdande av , gå ut med enbroschyr till alla hushåll.Jag nämnde redan tidigare under debatten här ikammaren att det förslag som väcktes från någoteller kanske några håll om att ge utskottets yttrandeöver en vid spridning skulle tjänasamma syfte. Jag har tidigare välkomnat dentanken. Jag tycker den är utmärkt som ettkomplement.Anf. 139 (nyd)replik:Herr talman! Jag tackar statsrådet för deninformationen att man äntligen kommit till insiktom att familjen också behöver den härsamlade, förenklade informationen hem till sig föratt där, precis som jag framförde, med fakta i handkunna värdera den skrämselpropaganda sommassmedia har utsatt för. Detglädjer mig.Samtidigt skulle jag vilja fråga vad statsrådet harför synpunkter -- om det finns några så härspontant -- kring EDI-systemet och dendatorisering för småföretagens behov, som jagtidigare framförde åsikter om.Anf. 140 Statsrådet ():Herr talman! Vi överväger och prövar förnärvarande de här frågorna i kanslihuset, i närakontakt med berörda organ och med näringslivet.Det gäller frågan om hur ärendena skall hanterasliksom arbetsfördelningen mellan näringslivet ochstaten och myndigheterna. Jag hoppas att relativtsnart kunna redovisa resultatet av detta, men fördagen har jag inga precisa besked att lämna på denhär punkten.Anf. 141 ():Herr talman! I modern tid har många länder påolika håll i världen varit med om krig och förföljelsemen till slut kunnat sluta fred, om än bräcklig. Idessa länder är man oerhört rädd om freden och villatt den skall bestå. Man talar om försoning,konsensus och samverkan och gör storaansträngningar att leva upp till vad de ordeninnebär i realiteten. Jag tänker bl.a. påLatinamerika, där många länder bildligt talatbalanserar på slak lina för att behålla ochvidareutveckla den sköra, och då också sårbara,avspänningsprocess som man är inne i.Under tiden efter var man ocksåi angelägen om att finna konsensus ochsamverkan mellan de olika nationer som stridit somfiender mot varandra. Ramen omkring EG,organisationen, ger också som jag ser detförutsättningar för just konsensus och samförstånd.Det är just det som själva organisationensuppbyggnad och verksamhet egentligen går ut på.Inget av kommissionens förslag genomförs om detinte har fått enhällig eller i vissa fall kvalificeradmajoritet i . Når man inte det fallerförslaget. I har de mindre ländernaett relativt stort värde i beslutsprocessen iförhållande till de större.Kristdemokraterna i vill dessutom kraftigtstärka parlamentets roll, vilket överensstämmermed andra demokratiska krafter i Europa.Det är just konsensus vi behöver också , när viser hur vår värld ser ut. Naturligtvis är det viktigtatt vi kommer in i det europeiska samarbetet, förvilket EES är en viktig början -- eller prövotid, sommånga uttrycker det --, så att vi kan påverkalagstiftningen i en samverkan som, vare sig vi villdet eller inte, ändå, vare sig vi är med i den ellerinte, påverkar vår nutid och vår, våra barn ochbarnbarns framtid.När det gäller krig är det kvinnor och barn somdrabbas värst. De är, som det visat sig, lovligt byteför dem som har skjutvapen och ammunition. I dagär bilder och rapporter från f.d. ochSomalia på våra näthinnor och i våra sinnen. Desom inte har vapen blir utan mat och förlorar ocksålivet. I t.ex. Bosnien skjuts obeväpnade människorav krypskyttar och andra vapenförsedda personer.Det europeiska samarbetets arbete för fred är braför kvinnor. Det arbetet skulle kunna vara ännukraftfullare. Där har vi en uppgift.Det sägs som ett motargument att den hårtförvärvade relativa jämställdheten i vårt land skullegå tillbaka om vi fick ett ökat europeiskt samarbete.Många har tagit upp den frågan. Jag anser attdet påståendet är helt befängt. Att påstå detta talaregentligen om att man inte riktigt har satt sig in vadsom kommer att gälla i relationerna mellan vårtland och andra länder i ett europeiskt samarbete.Socialpolitiken och jämställdhetspolitiken i Sverigegäller och oss svenskar. Vid ett utökateuropeiskt samarbete har vi dessutom möjligheteratt påverka och lansera vår syn på jämställdhet ochvilka konsekvenser den medfört för oss i vårt land.Olika länder i det europeiska samarbetet harkommit olika långt när det gällerjämställdhetsfrågorna. Vilken syn man i de olikaländerna har på jämställdhet beror också på vilkakulturella, historiska och sociala traditionerländerna har. Men det europeiska samarbetet harfått alla medlemsländer att mer aktivt arbeta förjämställdhet. Det är bra och också nödvändigt.Inom jämställdhetsområdet finns det också en delför oss svenskar att göra ute i . Exempelviskvinnor i och ser med glädje ochförväntan på att mer aktivt skall ta del i deteuropeiska samarbetet. De vill i Europasamarbetetha med vår fräscha syn på jämställdheten, eftersomde anser att vårt arbete och vår syn på jämställdhetskulle kunna ge dem en extra kick i deras situationoch påskynda jämställdheten totalt i Europa.Herr talman! Den främsta anledningen till att jag ärpositiv till ett EG- och EU-medlemskap, mot vilketEES-avtalet är ett steg på vägen, är EG:s tvågrundbultar att trygga freden och att höjavälståndet, så att vi i ännu högre grad kan hjälpa och dem som inte har det lika bra som vihar det.Sverige är ett stort biståndsgivarland. Vi har genomolika insatser exporterat solidaritet, humanism ochmedmänsklighet genom bilateralt stöd förmedlatgenom insatser från engagerade människor ochgenom ekonomiska medel. Vi har också i FN-sammanhang skapat oss en goodwill som ärenastående. Det är viktigt att våra goda relationer,trots ett intensifierat samarbete med , intemattas av utan också intensifieras ännu mer.Sveriges profil i världen får inte suddas ut. Sverigesroll i världen måste i stället lyftas fram som enhumanismens, solidaritetens och fredens exportör.Det har vi råd med. Vi har också råd ochmöjligheter att trots ett ökat europeiskt samarbetesälja eller marknadsföra vår profil för framför alltett arbete i den fattiga världen. Det är viktigt attkunna ge den tryggheten, med tanke på den orosom finns nästan överallt på jorden och deövergrepp mot mänskliga rättigheter som ständigtsker.Det engagemang har visat i FN-sammanhang måste vidareutvecklas och föras inockså i ett europeiskt samarbete. Där har vi eninledande möjlighet i EES.Ett ökat samarbete i och med skulle ge ossen ytterligare plattform för vårt internationellaengagemang vad gäller mänskliga rättigheter ochutvecklingsfrågor. Jag vill i detta sammanhangunderstryka den roll som ett i samverkanspelar som alternativ samarbetspartner i stället fördet tidigare stormaktsberoendet. Just den synen påett i samverkan hörs ofta frånkristdemokratiska kolleger i den tredje världen.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan iutskottets betänkande.Anf. 142 ():Herr talman! Det känns utan tvivel ansvarsfullt attfå vara med om att fatta beslut i denna den kanskeviktigaste politiska frågan i vårt land underefterkrigstiden -- speciellt för mig som är relativt nyi riksdagen.Jag vill redan från början klarlägga att jag är igrunden positiv till som princip, menatt jag trots detta känner en viss tvekan infördagens beslut.Jag har verkligen försökt att sätta mig in i EG-EU-frågan och , men jag vill inte alls påståatt jag kan det. Liksom flera talare före mig har jagvägt fördelar och nackdelar på min kunskapsnivåoch funnit att fördelarna väger över. Men det finnsen del frågetecken, varav vissa kommit påett ganska sent stadium.I första hand tänker jag på de ifrågasättanden somkommit till allmän kännedom om avtaletsgrundlagsmässiga konsekvenser. Vederhäftigakällor hävdar t.ex. att vi för att godkänna avtaletförst måste ta separata beslut om att ändragrundlagen.Herr talman! Om det är korrekt blir ju hela avtaletförsenat eftersom ett sådant beslut måste tas tvågånger med val emellan, eller genomfolkomröstning -- i princip innan vi antar EES-avtalet.Det gäller, som väl alla nu vet, i första handtryckfrihetsförordningen, som inteöverensstämmer med regler.Många av ledamöterna i kammaren har i daguttryckt förvåning och t.o.m. förtrytelse -- iblanduttalat med spydiga kommentarer -- över det somman säger yrvakna intresset för EES-frågan hospress, organisationer och allmänhet.Visst är det ett plötsligt intresse som har dykt upp.Man kan fundera över det också. Men detväsentliga är, enligt min uppfattning, att det finnsett intresse och en stor törst efter information påolika håll.Det tillkommer ju oss, herr talman, som folkvaldaledamöter av riksdag att se till attnödvändig information om ett så stort ärende somdet här är fråga om kommer till allmän kännedom.Det är vi som skall se till att det informeras,antingen genom att göra det själva eller anlitahjälpredor.Våra väljare, skattebetalarna, har rätt att krävadetta av oss. Det stora informationsgapet beroregentligen på oss politiker -- ingen annan.I dag ser det ut som om den kommandefolkomröstningen om i Schweizkommer att ge nej-resultat, vilket skulle innebäraatt avtalet inte kan träda i kraft , somplanerat. Efter de förhandlingar som då kommertill stånd blir det en försening av ikraftträdandetnågon eller några månader -- dock längst tillhalvårsskiftet.Vi har en grundlagsutredning som arbetar för fulltmed att se över de grundlagsmässigakonsekvenserna och ändringsbehoven införEuropasamarbetet. Den beräknas komma med sittbetänkande -- ,alltså.