prot · GF09105 · 1992-05-05 00:00:00 — Är den bara tomma ord påpapper?Inom två år efter det att konventionen trätt i kraftskall varje land redovisa till en särskildinternationell kommitté vad man gjort för attuppfylla konventionens krav. Mot bakgrund av denalarmerande rapporten är det angeläget attregeringen med det snaraste redovisar förslag tillåtgärder för att förbättra situationen för utsattabarn i . Ett förslag som framförs i rapportenär att inrätta en barnombudsmannainstitution.Barnombudsmannen skulle ägna särskilduppmärksamhet åt utsatta barn och fästauppmärksamheten på deras problem, bevaka derasrättigheter. Jag delar uppfattningen att enbarnombudsman med tillräcklig resurstilldelningkan vara av stor betydelse för att förbättra barnensvillkor i Sverige.Regeringen bör enligt min mening redovisa sinrapport och sina förslag till ytterligare åtgärder tillriksdagen, så att möjlighet ges för en diskussion ochbindande beslut.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågasocialministern:Vad avser regeringen göra för att skall levaupp till sina åtaganden enligt FN:sbarnkonvention?1991/92:193 av () tillmiljöministern om miljöpolitiken:I den regeringsförklaring som regeringen lämnadetill vid inledning uppgavsmiljöpolitiken vara en av fyra stora uppgifter somskulle dominera regeringens arbete. ''Regeringen kommer att ange tydliga miljömål,ställa bestämda miljökrav och använda effektivastyrmedel, t.ex. miljöavgifter''. väntarfortfarande på dessa bestämda miljökrav ochförslag till effektiva styrmedel.I regeringsdeklarationen sägs vidare:''Regeringen avser att ta initiativ till en breddiskussion om internationella miljöregler förhandeln''. Ingenting har hänt. ''En europeisk luftvårdsfond bör etableras''. Någonredovisning av hur (eller om) detta arbetefortskrider har inte kommit till . ''skall spela en pådrivande roll i deteuropeiska miljövårdsarbetet''. Beskedet attpropositionen angående övergripande miljöpolicyför förpackningar uteblir, med motivering attregeringen vill avvakta EG:s beslut, tyder inte påen ambition att spela en pådrivande roll. ''Målet är att nya fordon skall kunna drivas utanfossilbränslen''. Med ett sådant mål krävs det aktivoch engagerad handling. Inget har hänt. ''Energipolitiken är av stor betydelse förmöjligheterna till en hållbar ekonomisk tillväxt,men styrs också av starka miljöhänsyn''. Dennaoklara kompromissformulering har ersatts avkonkreta förslag som går i motsatt riktning.I juni hålls i FN:s stora konferensom miljö och utveckling. Regeringen har ännu inteför presenterat sina förslag införkonferensen. Det borde ha varit självklart attriksdagen beretts tillfälle till en genomgripandediskussion kring delaktighet i deninternationella miljöpolitiken. Vilka är regeringensviktigaste förslag till konferensen? Vilka åtagandenankommer enligt regeringen på ?Genom kompletteringspropositionen tas inte någraavgörande steg på vägen mot ett ekologisktanpassat samhälle. I stället växer nu en bild fram avett som är på väg bort från en relativtframsynt miljöpolitik. Detta har också utsatts förberättigad internationell kritik.I av ekonomisk lågkonjunktur och högarbetslöshet, som vi nu lever i, måste också enframsynt miljöpolitik bidra till att skapasysselsättning och nya ekonomiska strukturer. Hosregeringen finns inte tillstymmelse till nytänkande isådana banor.Regeringen har på intet sätt levt upp till dehöga ambitioner man uttalat på miljöpolitikensområde.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågamiljöministern:Om och i så fall när och hur regeringen har föravsikt att genomföra sin regeringsdeklaration vadgäller miljöpolitiken?1991/92:194 av () tillkommunikationsministern ominfrastrukturinvesteringar i Malmöregionen:För de tre storstadsregionerna ,och har Socialdemokraterna,träffatöverenskomelser som rör investeringar i den del avinfrastrukturen som är vägar och kollektivtrafik.De överenskommelser som har träffats innebär enkraftigt ökad bilism tvärtemot alla miljö- ochenergikrav. De har marknadsförts som miljövänligaoch ''rättvisa'' satsningar på både kollektivtrafikoch bilism. De ''rättvisa'' satsningarna på bilarnasframkomlighet innebär dock att underlaget förkollektivtrafiken undergrävs och därmed attgrupper som saknar bil diskrimineras.Resultatet av dessa överenskommelser innebärstarka negativa effekter på naturmiljön,hundratusentals storstadsbors boendestandard ochstadsmiljö. Det kommer att medföranegativa ekonomiska konsekvenser för bådesamhället och individen.Utbyggd kollektivtrafik är ett rättvisekrav eftersommånga människor av olika anledningar inte hartillgång till bil. Ungdomar -- särskilt istorstäderna -- tar inte körkort i lika högutsträckning som förr eftersom kollektivtrafikenredan i dag utgör ett alternativ. Det är viktigt att setill att denna tendens förstärks.Den individuella friheten beskärs än mer genomsatsningar på nya motorvägar och andra vägprojektsom innebär att man tvingas ha tillgång till bil föratt man smidigt skall kunna förflytta sig.I tättbebyggda regioner är det nödvändigt ochmöjligt ur både ekonomisk och ekologisk synvinkelatt kollektivtrafiken ökar i stället för vägtrafiken.Från sida menar vi att man måstebörja med en kraftig utbyggnad och upprustning avde kollektiva systemen för att därefter kompletteramed eventuella nödvändiga vägutbyggnader. Baseni storstadsregionernas kommunikationer skall varahögteknologiska, avancerade spårsystem, helstautomatiska. De skall kompletteras medservicebussar/taxi som drivs med miljövänligadrivmedel, såsom biobränslen. Cykel ochgångtrafik skall gynnas med målet att en nästan likahög andel av städernas persontrafik -- --skall ske med dessa transportsätt som i holländskaoch danska städer.Mellan städerna skall förbindelserna upprätthållasmed främst avancerade snabbtåg.Områdesavgifter på biltrafiken skall oavkortat gåtill utbyggnad av kollektivtrafiken. Det gynnarresenärer vare sig de åker kollektivt eller med bileftersom tillgängligheten ökar både på gatorna ochi kollektivtrafiken. Det gynnar också distributörerm.fl. eftersom antalet privatbilar i rörelse påvägarna minskar. Uttaget av bilavgifter bör såsmåningom ske via elektroniska system.Regeringen vill avvakta och skyller på att teknik ejfinns. Det är fel -- i bl.a. finns sådana systemsom fungerar utmärkt, de fungerar säkert även iSverige. . .Miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) som bl.a.skall innehålla olika alternativ måste genomförasför större projekt för att allmänhet ochbeslutsfattare skall kunna fatta korrekta beslut.En annan effektiv och samhällsekonomiskt starktmotiverad åtgärd är att införa regionaltdifferentierade drivmedelsavgifter. Att köra bil enmil i en storstadskärna är 10--20 gånger dyrare församhället än att köra en mil i glesbygd. Bl.a. visarett antal statliga utredningar(m.fl.) detta mycket klart.När dessa åtgärder har genomförts kan behovet avnya vägar bedömas. Trafikfarliga sträckor skallbyggas bort på befintliga vägar men ingakapacitetshöjande utbyggnader skall tillåtas inuvarande allvarliga miljösituation.Att nu planera för nya motorvägar som ofelbartgenererar ökad vägtrafik är inte av miljöskälförsvarbart. Att dessutom göra det i en region därmiljöskador orsakade av bl.a. en ohämmad bilismär de värsta i hela landet, är olycksbådande för helautvecklingen inom vår kommunikationssektor.På kontinenten konstateras nu -- av bl.a. ledandeEG-talesmän -- att om miljö-, hälso- ocheffektivitetskrav skall , måste järnväg, sjöfartoch andra transporteffektiva och miljövänligatrafikslag utvecklas i stället för ytterligarevägtrafik.Att det då i planeras för gigantiskamotorvägsringar runt storstäderna, broar ochtunnlar för ökad bilism får väl betecknas som en delav regeringens strategi att gå baklänges in iframtiden -- som såträffande betecknar regeringens handlande. Nusprids en bild utomlands av att överger enrelativt framsynt miljöpolitik -- vilket tyvärr är santoch mycket olyckligt, speciellt med tanke på denförestående Rio-konferensen.När det gäller och har intethänt i verkligheten som resultat av Hulterström-förhandlingarna. Berörda länsstyrelser m.fl. haruppvaktat regeringen med krav på att tidigareläggainvesteringar för att bl.a. motarbetaarbetslösheten. Projekt finns som kanigångsättas. Berörda myndigheter har tagit framförslag till tidigareläggningar av investeringar påsammanlagt . Detta ärockså projekt som är oberoende av hur lösningenav förbindelsen över löses. Detta är viktigteftersom miljökonsekvensanalysen av denföreslagna för vägtrafik förmodligenkommer att visa att endast en tågtunnel kanaccepteras. Risken är då stor attinvesteringsprocesserna försenas.Reaktioner och besked har från regeringens sidalåtit vänta på sig trots det allvarligaarbetsmarknadsläget. Var finns snabbheten iinvesteringsprocessen som exemepelvis CurtNicolin starkt förespråkar?I stället tilltar oron att projekten inte kommer igångförrän runt 1994--95 när vi ändå kommer att få enuppåtgående konjunktur. Detta kan då bl.a. skapaöverhettningsproblem.Jag vill med anledning av ovanstående frågakommunikationsministern:1. Hur skall klara de beslutade miljö- ochenergimålen om ett ekologiskt anpassat samhällemed lägre utsläpp, ökad energieffektivitet etc. omdet planeras och byggs för en kraftigtutökad vägtrafik?2. Vilka besked kan kommunikationsministernlämna om statliga medel tillinfrastrukturinvesteringar i ?1991/92:195 av () tillkommunikationsministern omkollektivtrafikinvesteringar i Göteborgsregionen:För de tre storstadsregionerna ,och har Socialdemokraterna,träffatöverenskommelser som rör investeringar i den delav infrastrukturen som är vägar och kollektivtrafik.Överenskommelsen för innehållerpositiva inslag när det gäller investeringar ikollektivtrafik. Men tyvärr fanns det också med enonödig utbyggnad av E 6-an öster om tättbebyggda regioner är det nödvändigt ochmöjligt ur både ekonomisk och ekologisk synvinkelatt kollektivtrafiken tar andelar från vägtrafiken. IGöteborg har biltrafiken fått komma först nu i fleradecennier. Detta mönster måste brytas. I principalla nyinvesteringar bör gå till kollektivtrafiken.Områdesavgifter på biltrafiken skall oavkortat gåtill utbyggnad av kollektivtrafiken. Det gynnarresenärer vare sig de åker kollektivt eller med bileftersom tillgängligheten ökar både på gatorna ochi kollektivtrafiken. Det gynnar också distributörerm.fl. eftersom antalet privatbilar i rörelse påvägarna minskar. Uttaget av bilavgifter bör såsmåningom ske via elektroniska system.Regeringen vill avvakta och skyller på att teknik ejfinns. Det är fel -- i bl.a. finns sådana systemsom fungerar utmärkt, de fungerar säkert även iSverige . . .En annan effektiv och samhällsekonomiskt starktmotiverad åtgärd är att införa regionaltdifferentierade drivmedelsavgifter. Att köra bil enmil i en storstadskärna är 10--20 gånger dyrare församhället än att köra en mil i glesbygd. Bl.a. visarett antal statliga utredningar(m.fl.) detta mycket klart.När dessa åtgärder har genomförts kan behovet avnya vägar bedömas. Trafikfarliga sträckor skallbyggas bort på befintliga vägar men ingakapacitetshöjande utbyggnader skall tillåtas inuvarande allvarliga miljösituation.Regeringen aviserar att avtillgångarna skall reserveras för investeringar i detre storstädernas trafiksystem. Dessa pengar täckerenbart en liten del av de satsningar som regeringenvill få till stånd. Sammantaget rör det sig om 45--50miljarder kronor under de närmaste åren.Eventuella bilavgifter kommer inte att täcka deytterligare medel som behövs. De senasteregeringarna har försökt förmå näringslivet attställa upp med kapital, men med föga framgång.I har det uppstått en alldeles särskiltmärklig situation. Från början krävde staten attkommunerna skulle enas om en sträckning av E 6genom öster om för att pengarnaenligt Adelsohn-överenskommelsen skulle betalasut. Men sedan har både berörda kommuner ochvägverket insett att denna dragning av inteborde komma till stånd. Bara 25 miljoner harbetalats ut till den s.k. Lisebergsstationen när dettaskrivs.Nu vill statens förhandlare att kommunerna snabbtskall visa på möjligheter att finansiera en nysträckning av genom vägavgifter. Men medtanke på konjunkturläget och de stora behov somfinns att starta kollektivtrafikdelarna i paketet ärdet orimligt att staten skulle hålla inne medpengarna i väntan på detta.Katastrofala olyckor har regelbundet inträffat inomkollektivtrafiken i bl.a. som ett resultatav behovet av att kunna konkurrera med dengynnade biltrafiken. Brist på pengar har bidragit tillatt kvaliteten och därmed säkerhets-, miljö- ochhälsoaspekter alltför länge försummats. betecknar vissa gator iGöteborg som sanitära olägenheter och kräveråtgärder. Detta gör att man t.o.m. måste fråga sigom beslutshavare, vilka länge tillåtit att dennasituation sakta men säkert förvärrats, har begåttbrott.Mot denna bakgrund vill jag frågakommunikationsministern:1. Kan statsrådet beskriva när och hur erforderligamedel skall bli tillgängliga för de investeringar somär nödvändiga i Göteborgsregionenskollektivtrafiksystem ?2. Kan statsrådet meddela att statliga medel tillkollektivtrafikinvesteringar kan betalasut så att investeringarna nu snabbt kan påbörjas istor skala?3. Tänker statsrådet ta några andra initiativ för atthjälpa att undanröja påtaladesanitära olägenheter från biltrafiken?1991/92:196 av () tillkommunikationsministern om Storstockholmstrafikinvesteringar:För de tre storstadsregionerna ,och har Socialdemokraterna,träffatöverenskommelser som rör investeringar i den delav infrastrukturen som är vägar och kollektivtrafik.De överenskommelser som har träffats innebär enkraftigt ökad bilism tvärtemot alla miljö- ochenergikrav. De har marknadsförts som miljövänligaoch ''rättvisa'' satsningar på både kollektivtrafikoch bilism. De ''rättvisa'' satsningarna på bilarnasframkomlighet innebär dock att underlaget förkollektivtrafiken undergrävs och därmed attgrupper som saknar bil diskrimineras.Resultatet av dessa överenskommelser innebärstarka negativa effekter på naturmiljön,hundratusentals storstadsbors boendestandard ochstadsmiljö. Det kommer att medföranegativa ekonomiska konsekvenser för bådesamhället och individen.Utbyggd kollektivtrafik är ett rättvisekrav eftersommånga människor av olika anledningar inte hartillgång till bil. Ungdomar -- särskilt istorstäderna -- tar inte körkort i lika högutsträckning som förr eftersom kollektivtrafikenredan i dag utgör ett alternativ. Det är viktigt att setill att denna tendens förstärks.I tättbebyggda regioner är det nödvändigt ochmöjligt ur både ekonomisk och ekologisk synvinkelatt kollektivtrafiken ökar i stället för vägtrafiken.Den samhälleliga kostnaden för biltrafiken iStockholms län uppgår till ca perår. Av dessa betalar bilisterna själva -- viabensinskatten -- ca . Resterande5 miljarder kronor betalas ej via skatter, utan är enindirekt subvention av biltrafiken. Dessa 5miljarder kan jämföras med subventionerna tillkollektivtrafiken i som uppgår tillca . anser det varhelt fel att subventionera biltrafik mer änkollektivtrafik.Regeringen aviserar att avtillgångarna skall reserveras för investeringar i detre storstädernas trafiksystem. Dessa pengar täckerenbart en liten del av de satsningar som regeringenvill få till stånd. Sammantaget rör det sig om 45--50miljarder kronor under de närmaste åren.Många -- bl.a. inom berörda kommuner -- äroroliga att oengiheten mellan parterna som ingickDennisöverenskommelsen skall hindrakollektivtrafikinvesteringarna som alla partier äröverens om.Eftersom delar av överenskommelsen redan harspruckit -- bl.a. blir det ingen västerled -- bordeförhandlingarna återupptas bl.a. med korrektbeaktande av de allt allvarligare miljö- ochenergiproblemen.Stockholm är en stad där det inte ens går att hållabilarna borta från avspärrade gator. Vilka medeltänker regeringen ta till för att nå målet minskadbilism när man tänker bygga ut vägnätetmed nya sexfiliga motorvägar?Jag vill med anledning av ovanstående frågakommunikationsministern:1. Kommer kommunikationsministern begäraomförhandlingar för Stockholmsregionensinfrastrukturinvesteringar?2. Hur motiverar kommunikationsministernsatsningar på vägtrafik som endast kommer vissagrupper av resenärer tillgodo?3. Hur kommer olyckstalen att förändras när vikommer att få en ökad vägtrafik?1991/92:197 av () tillarbetsmarknadsministern om företagshälsovårdensframtid:Den kompletta företagshälsovårdscentralen medmedicinsk, ergonomisk och psykosocialspecialistkompetens är en stor tillgång för anställdaoch företag när det gäller att förebygga ohälsa påarbetsplatsen och att utveckla effektiva ochkonkurrenskraftiga företag med god arbetsmiljö.Lagstiftning och avtal har medgivit attföretagshälsovården organiserats på flexibelt sättoch att beslut fattats nära de berörda.Verksamheten har inte varit problemfri. varit svårt att nå tillfredsställandeanslutningsgrad hos riktigt små företag och att ivissa fall erbjuda ''valuta'' för pengarna. Det ärproblem, som är väl kända och där man inombranschen utvecklat och anpassatverksamheten. Det största och mest svårforceradehindret på vägen till en god arbetsmiljö haremellertid varit en föråldrad syn på sambandetmellan arbetsmiljö och lönsamhet hosarbetsgivarna. Förebyggande arbetsmiljöinsatserhar t.ex. inte uppskattats efter förtjänst.En översyn av företagshälsovården kan varamotiverad om denna inriktas på hur behoven i desmå företagen bäst skall tillgodoses, men att avbesparingsskäl dra in statsbidragen och dessutomargumentera på ett sätt som intill förväxlingpåminner om ()inger oro. Den svenska modellen avföretagshälsovård med en helhetssyn påarbetsmiljön och betoning av förebyggande insatserbehöver utvecklas så att den i princip omfattar allaarbetsplatser. Den kan inte ersättas med någravårdavtal.Med hänvisning till det anförda vill jag fråga:Vad avser arbetsmarknadsministern göra för attutveckla företagshälsovården?12 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställts1991/92:714 av () tillutbildningsministern om uppehållstillstånd för s.k.Erasmusstudenter:När Erasmusstudenter antagits till svenskt programskall de också ha ett uppehållstillstånd för att fåvistas i . Detta skall ges enligt ett förenklatförfarande som innebär att när studenterna hossvensk ambassad eller motsvarande visar upp att deantagits får de uppehållstillstånd direkt på platsen.Till skillnad från många andra studenter har dessafinansieringen av studierna klar i och med att deantagits i programmet. Enligt uppgift är det dock såatt invandrarverket inte accepterar dettaförenklade förfarande. Är det så kommer hela vårtmedverkande i EG:s program att vara i fara.Vilka initiativ ämnar utbildningsministern ta för attdet förenklade tillståndsgivandet föruppehållstillstånd genomförs förErasmusstudenter?1991/92:715 av () till statsrådetBo Lundgren om återbetalningen av moms tillutländska företagare:Riksdagen antog lagen omåterbetalning av mervärdesskatt till utländskaföretagare. Syftet var att erbjuda möjligheter förutländska företagare att få tillbaka svensk moms,på samma sätt som svenska företagare kan fåtillbaka utländsk moms.Det är viktigt att underlätta för berörda att användasig av den möjlighet att återfå svensk moms, somdenna bestämmelse innebär. Lagens § 11 innebäratt den som har rätt att återfå moms, måste hakonto i för att RSV skall kunna utbetala deaktuella beloppen. Det stora flertalet företag sominkommer med ansökningar är i praktikendärigenom hänvisade till ombud. Det vill sägaföretag som specialiserar sig på denna tjänst, t.ex.handelskammarorganisationer, branschförbundetc. Syftet med möjligheterna till återbetalning ärju att det sökande företaget skall kunnatillgodogöra sig de minskade kostnader det innebäratt man får återbetalning på momsen. I de fallombuden ombesörjer detta avgår en hel del avåterbetalningsbeloppet i provisioner till ombuden.Vad avser statsrådet göra för att komma tillrättamed problemet?1991/92:716 av () till statsrådet om remisstvånget vid sjukgymnastik:För att privatpraktiserande sjukgymnaster skall fåut ersättning från för behandladpatient krävs att patienten remitterats dit av läkare.Inom den offentliga vården är det alltmer vanligt attdär anställda sjukgymnaster ger behandling utansådan remiss. Detta förhållande är diskriminerandeför den privata vården.Legitimerade sjukgymnaster arbetar under striktansvar oaktat om deras uppgift är förlagd tilloffentlig eller privat vård. I regeringsdeklarationenär klart angivet att målsättningen är att gepatienterna en ökad valfrihet genom fleraalternativa vårdgivare. Nuvarande ordningmotverkar intentionerna i regeringsdeklarationen.Vilka åtgärder är ministern beredd medverka tillför att remisstvånget för privatpraktiserandesjukgymnastverksamhet upphör så snart sommöjligt?1991/92:717 av () tillkulturministern om asylärendenashandläggningstider:Utlänningsnämnden inrättades vid årsskiftet1991/92. Det var än detursprungliga förslaget. har visat sig vara vida större ängjorda beräkningar. Det uppges att över 10 000överklagningsärenden nu väntar på att avgöras.Under den första tiden har det tillkommit flerärenden än vad hunnit avgöra.Risk finns enligt uppgift att ärendebalansen ävenunder kommer att öka, trots atttemporärt anställda rekryteras.I anledning av det anförda frågar jag statsrådetBirgit följande:Vilka åtgärder vidtar regeringen för attasylärendena snabbt skall avgöras och för attförebygga nya långa handläggningstider?1991/92:718 av (nyd) tillkulturministern om invandrarverketsmedelsförvaltning:Den ena hårresande skandalen efter den andrauppdagas på invandrarverket. Misshushållningenmed skattebetalarnas resurser har pågått länge ochinga tecken på förbättringar kan skönjas.Resonemanget verkar vara att ju mer pengar manspenderar, desto mer human kan man låtsas vara.Min fråga till kulturministern är vilka åtgärderkommer regeringen att vidta för att få bukt medinvandrarverkets slöseri med skattebetalarnasmedel?1991/92:719 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten iBohuslän:Arbetslösheten växer nu dramatiskt i hela vårtland. Det gäller också Västsverige.I väntar nu tusentals människor på att''Marknaden'' skall erbjuda jobb. Blandbyggnadsarbetarna är en av fem arbetslösa. Dettatrots att det finns byggobjekt i som kanstarta med kort varsel.Med detta som bakgrund vill jag frågaarbetsmarknadsministern:I väntan på ''Marknaden'', vad avser statsrådet attgöra för sysselsättningen i ?1991/92:720 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten iHalland:Arbetslösheten växer nu dramatiskt i hela vårtland. Det gäller också Västsverige.I väntar nu 5 650 personer på''Marknaden''. Dessa personer är öppet arbetslösa.Som exempel kan nämnas byggsektorn därarbetslösheten förvärras för . är13,av medlemmarna i byggnadsarbetarnasarbetslöshetskassa arbetslösa. Bedömningen är attsiffran kommer att stiga till är slut.Svåra problem är det också för de personer som är deltidsarbetslösa. I är antaletdeltidsarbetslösa 2 600 och ökningen fortsätter.Med detta som bakgrund vill jag frågaarbetsmarknadsministern:Vad avser statsrådet att göra i väntan på''Marknaden''?1991/92:721 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten iGöteborg:Arbetslösheten växer nu dramatiskt i hela vårtland. Det gäller också Västsverige.I väntar nu 12 201 personer på''Marknaden''. De är alltså öppet arbetslösa. T.ex.drabbas hårt av regeringenskommunalekonomiska förslag och nedskärningenav det statliga anslaget till kommunerna. Dettakommer att missgynna särskilt kvinnorssysselsättning. har regeringens åtgärderdrabbat byggandet i kommunen hårt och detförstärks nu av det nya förslaget tillbostadsfinansiering.Ett av de största arbetslöshetsproblemen är attungdomsarbetslösheten är på väg att nåkontinentala nivåer och att hela ungdomskullarriskerar att få lämna skolan och gå direkt in iarbetslöshet. I väntar nästan 600ungdomar och 2 800 mellan 20 och 25 årpå att få arbete. Vilken framtid väntar dem, BörjeHörnlund?De åtgärder som regeringen har föreslagiteller aviserat har alla varit negativa försysselsättningsläget i .