prot · GF0967 · 1992-02-20 00:00:00 — 12 ():Herr talman! Jag förstår mycket väl hurskolministern måste agera. Men jag förstår ocksåatt det är ändå skolministern som ger övriga iregeringen signaler om hur ett direktiv skallutformas.Jag måste säga att efter det senaste inlägget från vårskolminister är jag väldigt glad över att riksdagensledamöter i så stor utsträckning har reagerat när detgäller hemkunskapsämnet och även slöjdämnet.Jag förstår att vi behöver agera, om det också iframtiden skall finnas obligatoriska ämnen somheter t.ex. hemkunskap och slöjd.Anf. 13 ():Herr talman! blir upprörd såsomyrkesarbetande, får vi höra, och anser att alla i dagär så välutbildade att de inte behöver hahemkunskap som obligatoriskt ämne. Jag blirförbluffad över det, för här handlar det om ettämne som har stort stöd ute bland människor. Detgäller ett område där det fattas kunskaper hosväldigt många.I höstas kunde man läsa i tidningarna att till deyrken som har en framtid hör dietist. En dietist fårgripa in så att säga när skadan redan är skedd. Ihemkunskap handlar det om förebyggande arbetenär det gäller kosten, hushållens ekonomi, osv.Människors möjligheter att vara välutbildade ärockså hotade. Även i det fallet handlar det omutbildningsdepartementets budget.Här är det också en fråga om skillnader ikunskapssyn, i synen på hur man inhämtarkunskaper. Jag har som hushållslärare flera gångerråkat ut för elever som matematiskt kan skriva trefjärdedelar, men de vet inte vad är. Man kan inte flytta hemkunskapen tillmatematiken, men man kan praktisera matematik ihemkunskap, och man kan praktisera svenska där.Jag anser att alla elever behöver den härkunskapen.Anf. 14 ():Herr talman! Mot bakgrund av talmannensuppmaning kommer jag att koncentera mittanförande, men jag vill ändå visa att det finns desom vill utveckla möjligheterna till valfrihet ochindividuell utveckling mer än vad statsrådet hargjort.På det här området som på så många andra är detviktigt att öka valfriheten och i all synnerhetmångfalden. Det är inte självklart att allt skallförbli vid det gamla. Tiden är begränsad, och pånågot sätt måste man ge plats för det nya. Skolanmåste anpassas till förändringarna i samhället ochpå arbetsmarknaden. Statsrådet är på rätt väg --men gå !Låt inte bara hemkunskap, barnkunskap och slöjdomfattas av det mera moderna ochindividanpassade tänkande som växer fram!Läroplansutredningen bör pröva varje ämne, dvs.hur många timmar och hur mycket kunskaper somkan göras frivilliga. Varje verksamhet som vill varaaktuell och som vill kunna anpassas till tiden måsteomprövas, förnyas och ändras. Lägg till nytt, tabort mindre aktuellt, disponera om! Hur skall manannars få plats med det nya och kunna anpassa sigtill efterfrågan och behov?Självklart skulle de flesta ämnen bli kvar iobligatorisk form vid en sådan prövning, menställning skall ändå alltid tas till varjeverksamhetsplanering, precis som man gör när manverksamhetsplanerar i privata sektorn.Min utgångspunkt är att elevens goda sidor bör fåutvecklas och förstärkas, och det sker bäst genomatt man ger utrymme för det vederbörande ärduktig på. Då stärks självförtroendet, det blir enbättre individuell insats, det blir högre kvalitet påden kollektiva insatsen, och det blir högreinkomster för såväl individ som samhälle.En individuell anpassning till eleven måsteinnebära att elever kan ha ganska olika scheman.Vi är alla olika. Vi har olika preferenser, olikautvecklingsmöjligheter. Statsrådet går i rättriktning, men även musik och teckning kunde fåvara frivilliga, som jag ser det, och kanske ävenvissa kunskaper över basnivå i vissa andra ämnen,under förutsättning att eleven vidareutvecklar sinabästa områden.Det är också viktigt att eleverna har godamöjligheter att utveckla förmågan att använda sinahänder, att tillverka något, att se någonting konkretväxa fram. Det ger de flesta människortillfredsställelse. Varför tvinga den som är duktig islöjd att syssla med musik, om vederbörande är heltomusikalisk och inte har någon motivation att ta tillsig undervisningen? Nej, ta vara på människorsegen kreativitet! Låt dem utveckla sina goda sidor!Framtidens spjutspetsar är inte stöpta i sammaform.Anf. 15 ():Herr talman! Skolministern säger i sitt svar att detär viktigt att läromedelskommittén får tänka frittoch klokt. Ja, det tycker jag också att den borde fågöra. Därför tycker jag att det är mycket oklokt avministern att peka ut just ämnena hemkunskap,slöjd och barnkunskap på det sätt som skett idirektiven. Jag vill därför att ministern redovisarvad det är som ligger till grund för dettaställningstagande. Vad är det för forskning somsäger att detta skulle leda till ett bättre resultat idagens skola?Sedan har ministern också vid ett flertal tillfällenoch i olika debatter faktiskt uttryckt sin personligaståndpunkt när det gäller andra delar av skolan . säger ministern att det inte är hennesuppgift att redovisa sina personliga synpunkter.Men det var, hoppas jag, en personlig synpunktfrån ministern när hon uttalade att det är dags attsätta betyg på eleverna redan i lågstadiet. Detuttalandet, tillsammans med den debatt som harförts , tyder på att skolministern behöverspecialundervisning i hur elever fungerar och hurundervisningen bedrivs i dagens skola. Lärare ochövrig personal som arbetar ute i dagens skola ochsom träffar barn gör en helt annanbedömning än vad ministern gör.Herr talman! I förrgår fick jag ett brev från engrupp lärare i . Anledningen till att deskrev till mig var regeringens nya direktiv tillläromedelskommittén. De framhåller i sitt brev attde inte vill ha en skola som kommer att tillverkarobotmänniskor utan känsla för kultur, skapandeoch kreativitet. De uttrycker också i sitt brev storoch stark oro för att en skola utan dessa tre ämnen,som är föremål för dagens debatt, kommer att bidratill en utslagning av de mer praktiskt inriktadeeleverna.Jag vill verkligen instämma i av vikten av att just dessa tre ämnen fårvara med vid inlärningen. All forskning visar ju atteleverna behöver både praktiska, estetiska och merteoretiska ämnen för sin allsidiga utveckling.Därför tycker jag och många med mig att det är ettsteg tillbaka att göra dessa tre ämnen -- slöjd,hemskunskap och barnkunskap -- frivilliga.Modern hjärnforskning visar också att bådahjärnhalvorna måste vara med för att vi skall fåkreativa och harmoniska människor.Herr talman! Inom de ämnen som är föremål fördagens debatt har det under årtiondenframgångsrikt arbetats med könsrollsfrågor. Tashemkunskap, slöjd och barnkunskap bort somobligatoriska ämnen, spolieras detta arbete. Ochvad säger jämställdhetsministern ,skolministerns regeringskollega, om detta?Skolministern har i andra sammanhang uttalat sigom vikten av att vi bevarar våra kulturtraditioner.Menar skolministern att direktiven tillläroplanskommittén underlättar detta?Till sist, herr talman! Skolministern säger attregeringen har höga ambitioner när det gällerutbildningen. Läroplansdirektiven och regeringensbudgetproposition talar dock ett annat språk. Detstår helt klart att regeringens ambition och talet omEuropas bästa skola inte gäller alla elever.Anf. 16 ():Herr talman! Jag håller med statsrådet om att detär viktigt att själv kunna ta ett större ansvar för sinutbildning och sitt ämnesval. Men är det ju så,att vissa ämnen har högre status än andra, varförman kanske också behöver ha en viss fingervisningför att kunna välja.Arbetet i hem och familj, och med barn, har intehög status i vårt samhälle. Kvinnor eller män somhar valt att vara hemma och helt ta hand om sinabarn får t.ex. ingen ATP, och förlorar ofta rätttill ATP-år. Ändå är den nära omsorgen så viktig.Detta gäller också i en barnfamilj där bådaföräldrarna förvärvsarbetar och inte har den tideller möjlighet som de kanske önskar att ägna åthushållsarbete.I vilken situation en människa än hamnar i livet ärdet därför viktigt att ha en basalkonsumentkunskap, inkl. kunskap om sambandetmellan kost, hälsa och miljö, dvs. hemkunskap.Sådan kunskap handlar också om kulturtraditionoch jämställdhet, och behöver därför också ifortsättningen vara en viktig del av undervisningeni . För att kunna värdera fakta, kritisktgranska larmrapporter om bl.a. olika tillsatser tilllivsmedel, luftföroreningars påverkan på animalaoch vegetabila födoämnen, och för att kunna insekonsekvenserna av beslut om ämnens gränsvärdenför skadlig påverkan, är det nödvändigt att få enhandlingsmodell -- så att man vet hur man skallställa sig till olika varor och det informationsutbudsom sköljer över oss.För att hitta i dagens och morgondagens storautbud av varor, som bl.a. inträdet i EG kommer attmedföra, är det också viktigt att hakonsumentkunskap. Och för de människor somskall ta över och vidarebefordra samhälletsfunktioner och kulturella traditioner är det av storvikt att ha en baskunskap om de områden somberör det nära arbetet i hem och familj. Det kanhandla om överlevnad.I ämnet hemkunskap finns arbetsglädje. Där kaneleverna i teori och praktik koordinera sinakunskaper i matematik, datorteknik, biologi, miljöoch annat. Kreativitet, motorik, koncentrations-och koordinationsförmåga tränas på ett naturligtsätt i det ämnet. I hemkunskap lär sig barnen ocksåatt själva klara av sina vardagssituationer, vilket ären viktig kunskap när föräldrarna t.ex.förvärvsarbetar. Det är också värdefullt att senareha med sig denna kunskap ut i vuxenlivet. Ämnethemkunskap är viktigt.Försök har visat att intresse och förståelse förmåltidernas sammansättning har ökat avsevärt, närelever med t.ex. datorns hjälp har gjort pris- ochnäringsberäkningar. I hemkunskap kan elevernamedvetandegöras och konkret praktiserahushållning med resurser. De får också insikter i detegna ansvarets betydelse för att förbättra miljön.Det är viktigt att förmedla den svenskamatkulturen till både invandrare och svenskar,liksom det även är viktigt att svenska barn ochungdomar lär känna invandrarnas matkultur. Iämnet hemkunskap möts olika kulturer.För att man skall förebygga ohälsa -- cancer,hjärtoch kärlsjukdomar -- är det betydelsefullt attockså sambandet kost--hälsa belyses. Av bl.a. denanledningen behöver eleverna ha grundkunskaperom våra vanligaste råvaror och livsmedel, och hurde tillagas. Hemkunskapsläraren är ennyckelperson i skolans och samhälletsfolkhälsoarbete.Att göra hemkunskap till ett frivilligt ämne skullekanske visa eleverna att skolan och samhället gerdet ämnet en lägre dignitet än de obligatoriskaämnena. Detta får i sin tur konsekvenser församhällets syn på traditionellt kvinnoarbete,jämställdhet och kultur. Att föra över ämnethemkunskap till gruppen av frivilliga ämnen, somde nya direktiven för läroplanskommitténs arbeteföreslår, vore kanske inte så lyckligt. Det skulleockså kunna få konsekvenser för människornasattityder, liv och hälsa.Herr talman! I det fortsatta läroplansarbetet är detviktigt att se på ämnet hemkunskap i mångadimensioner.Anf. 17 ():Herr talman! Det finns mycket i det sade och som hon har sagt och skrivitsom jag till 100 > e% ställer upp på. Det gör att jagutgår från att det måste ha gått en rysning genomkroppen när en tidigare partikollega frånStockholm här anförde sin människosyn och sinkunskapssyn.Jag instämmer i det har sagt,nämligen att direktiven inte är styrande i riktningmot att dessa ämnen inte skulle vara obligatoriska.Ett misslyckat pressmeddelande har givit anledningtill den debatt som har förevarit. Man kan tänka sigatt detta misslyckade pressmeddelande nu ändåstyr diskussionen och de överväganden somläroplanskommitténs ledamöter måste göra.Den svenska har en klar ambition attlära för livet. Den är inte bara till för att förberedaför högre studier, utan den skall förbereda för detverkliga livet. Eleverna skall utveckla sin hjärna,sina känslor och utvecklas socialt, kulturellt ochmotoriskt. I detta totalperspektiv är slöjd,hemkunskap och barnkunskap ämnen som behövsför att eleverna skall kunna leva livet.Man lär eleverna att förstå och hantera sinvardagsverklighet. Dessa ämnen inbjuder, sommånga talare här har sagt, på ett naturligt sätt tilllaborationer och praktiskt arbete. De är ocksåutmärkta för att förebygga och bryta dekönsrollsmönster som trots allt finns.Till detta vill jag lägga elevernas egen kunskap omvad den egna kroppen behöver. Det lär de sig ocksåi hemkunskapen. är det så illa att det finnsrapporter från skolhälsovården som säger att t.o.m.pojkar har järnbrist. Det har aldrig hänt förut.Järnbrist har på grund av menstruationer osv. visar en folkhälsorapport attpojkar har järnbrist. Detta vill man härleda till attde äter för dåligt och vet för litet om vad den egnakroppen behöver. Det säger ocksåfolkhälsogruppen i sin rapport, och det bör vara ettargument som bör kunna vägas in iläroplanskommitténs diskussion.När pressdiskussionen har varit het har BeatriceAsk sagt att alla viktiga ämneninte behöver vara obligatoriska. Nej, det håller jagmed om. Men jag vill då veta vilka andra ämnenBeatrice tänker på. Är det möjligt att göranågot språkämne icke-obligatoriskt, att göramatematik icke-obligatoriskt eller något annatviktigt ämne?Jag tycker det är bra att vi allihop har respekt förläroplanskommitténs obundna arbete. MenBeatrice har ändå i sitt svar tafsat litetgrand på den respekten. Hon säger, att även omämnet inte blir obligatoriskt vid den slutligabedömningen, bör konsumentekonomi ochmiljökunskap kunna täckas. Det är väl ändå ettställningstagande som statsrådet gör?Till sist; Det finns en sentens som lyder: Att lärautan att göra är som att älska utan att röra.Anf. 18 (m):Herr talman! sade: Skolministernhar minsann uttalat sig om sin personligauppfattning i andra frågor, exempelvisbetygsfrågan. Det är alldeles riktigt. Jag har kanskeockså lärt något av det och om de svårigheter somuppenbarligen finns att lyssna när jag markerar attdet är en uppfattning som jag själv har och attregeringen har sagt någonting annat. Det fungerarinte, och därför måste jag försöka att hålla mig tillvad regeringen har sagt. Det kommer inte att varaenkelt, eftersom skolan är ett vittomfattande fält.Det är viktigt att vi får en öppen och friläroplansdebatt där olika synpunkter kan kommafram i arbetet utan att det uppfattas som att jag haren mycket bestämd uppfattning om det ena ellerandra.Sedan till könsrollsfrågorna, som jag anser oerhörtcentrala. Det är ett av skälen till att vi i direktiventill läroplansarbetet har markerat att det ärnödvändigt att analysera om det ligger någonting idet forskare säger, att vi bl.a. i naturvetenskap ochteknik borde arbeta något tidigare med flickorna.Det finns en del skrivningar som visar att vi tar dethär på allvar.Det finns dessutom en annan problematik som jaghoppas att är intresserad av, nämligendet faktum att flickor inte hörs lika bra i skolan ochatt de inte ges lika mycket tid. Det finns mycket attgöra här.Elvy har helt fel när det gällerkulturarvet. Det står mycket om kulturarvet idirektiven.Jag skall läsa innantill: Skolan verkar i en värld därkunskaps- och informationsmassan förändrassnabbt. Det ställer höga krav på skolans flexibilitetoch variation. Men det kräver också att större viktläggs vid kunskaper som är beständiga över tidensom språk och matematik samt de kunskaper sombygger upp elevens egen identitet i hembygden, detsvenska språket och kulturarvet i vid mening. Detstår att detta behöver få en framträdande plats iundervisningen osv. Det här är ingenting somregeringen har glömt bort.Margitta frågar om min syn på vilka ämnensom bör vara obligatoriska resp. frivilliga.Egentligen önskar jag att vi kunde nöja oss med atttala om att människor skall lära sig läsa, skriva ochräkna samt vissa andra moment och att det ärobligatoriskt. Sedan skulle man ha krav på vissaramar och att vissa typer av ämnen skulle ingå, menatt man hade mycket stor valmöjlighet. Det tyckerjag vore idealet. Men jag tror att det är mycketsvårt att komma så långt med den organisation somskolväsendet har.Jag vet att de flesta mycket kunniga pedagoger somi dag lyckas bra med sina elever inom klassens ramger elever mycket vida möjligheter att väljamoment och arbeta på det sätt som passar denenskilde eleven. Då lyckas man mycket bättre.De ämnesföreträdare som lutar sig tillbaka ochtror att det bara är fråga om slöjd, hemkunskap ochbarnkunskap som man eventuellt kan diskutera attgöra till tillvalsämnen, bör nog vakna så snabbt sommöjligt. De behöver också delta i diskussionen ochpresentera vad de undervisar i och på vilket sätt devill utveckla dessa ämnen.Anf. 19 INGA ():Herr talman! Låt mig nu göra en liten utblick tillandra sidan jordklotet, närmare bestämt till Japan.Vi jämför oss från och till med . Det kan gällautvecklingen inom elektronikens område ellerproduktiviteten. möter man ocksåpåståenden om att vi som människor har vissalikheter. Dessutom är förvärvsfrekvensen i ,precis som i , hög för kvinnor.Vad vill jag nu komma med detta? Jo, det ärintressant att konstatera att man i just nu ståri begrepp att införa obligatorisk utbildning i ''HomeEconomics'' för både pojkar och flickor pågymnasienivå. Jo, i har mankommit fram till den slutsatsen att ''HomeEconomics'' är viktig för dagens ungdomar.Undersökningar har nämligen visat att ungdomarär dåliga på ''homemaking'' och att det finnsskillnader mellan pojkar och flickor. Flickornaklarar sig bättre än pojkarna eftersom de tidigarehar läst hemkunskap medan pojkarna inte har gjortdet. Efterhand som förvärvsfrekvensen hoskvinnorna har stigit, har det inte funnits utrymmeatt få kunskaperna i hemmet. Det kanske ärnågonting för oss i att fundera över.Flera gånger och även i daghar statsrådet tagit upp frågan om de tekniskaämnena. Statsrådet har då poängterat att dessaämnen kanske kan tidigareläggas, och då specielltför flickor. Det är intressant. Det tycker jag att manskall pröva. Varför då inte också diskuteramöjligheten att låta flickor börja tidigt med detekniska ämnena som pojkarna börjarmed hemkunskap? Det kan i mångas öron tyckasbefängt. Med detta vill jag ha sagt hur oerhörtviktigt det är att värna den rätta balansen ochprioriteringarna mellan obligatoriska och frivilligaämnen.För mig gäller det då att man skall rusta förframtiden när det gäller dagens skola, på det sättetatt man skall förbereda de unga för de snabbaförändringarna och internationaliseringen. Jag troratt det är många i som välkomnar dehögt ställda ambitioner som den borgerligaregeringen har uttalat om att skapa . Många i vårt avlånga land anser också att detbör vara en självklarhet att det skall ges utrymmeför att i utbilda både språkkunniga,självständiga människor och kunniga konsumenter,som också är miljömedvetna individer.Anf. 20 ():Herr talman! Min grundinställning är att människormer skall kunna påverka sin utbildning. Jag ansersåledes att de som vill ha mer slöjd, barnkunskapoch hemkunskap skall ha möjlighet att få det. Detär valfrihet, . Det gäller att gemänniskor information om de olika ämnenasbetydelse.Det är rent oförskämt att påstå att mitt anförande,som går ut på att den enskilde individen i högregrad än skall kunna påverka sin utbildning,skulle vara ett uttryck för en underlig människosyn.Tvärtom vill jag ge den enskilde individen merinflytande. Antingen hade svårtatt följa med, eller också delar hon den synen attpolitikerna även fortsättningsvis skall fattadetaljbesluten över de enskilda människorna. Ibåda fallen är hon att beklaga.Den anda som regeringsförklaringen innehåller --dvs. ökat inflytande för individen över sitt liv -- ärnågonting som jag delar, och det vore roligt omfolkpartiets representant stämde in.Anf. 21 ():Herr talman! Det var bra att ministern så snabbtkom till insikt om att det inte går att sätta betyg pålågstadiet. Det finns ett ordspråk som säger att manlär så länge man lever, och ibland brukar jag sägaatt man lär så länge man har elever. Detta ärmycket positivt. Jag hoppas att insikten kommerlika snabbt om vikten av att dessa tre ämnen som vii dag diskuterar får vara kvar.I fråga om kulturarvet håller jag med ministern omatt detta är oerhört viktigt, och jag vill understrykaatt ministern har uttalat sig om detta vid ett flertaltillfällen. Jag kan berätta att det är just i ämnenaslöjd och hemkunskap som man på ett praktiskt ochteoretiskt bra sätt kan arbeta med att förakulturarvet vidare. Man jobbar t. ex. med gamlatraditioner, tillverkningsmetoder m. m. i ämnetslöjd.Jag fick inte klart för mig hur det var medjämställdhetsarbetet, och ministern kanske kanpassa på att fråga jämställdhetsminister vad hon anser om vikten av att ha kvardessa tre ämnen för att värna jämställdheten.Anf. 22 ():Herr talman! Det fanns mycket om valfrihet istatsrådets inlägg som jag naturligtvis håller medom, och det gäller även till viss del drömmen omskolan. Men det är utopiskt att tro att små barn iförsta klass skall kunna ta ställning till om de vill hasamhällskunskap eller historia. Det är en dröm, ochfrågan är om den ens är angelägen att göra tillverklighet -- jag är mycket tveksam till det.Valfriheten skall öka, och jag är glad för att jag fickveta att det inte bara är barnkunskap, slöjd ochhemkunskap som är mål för diskussionen om tillvaleller obligatorium.Herr talman! Till vill jagsäga att jag inte fattar dåligt -- vad jag har förståtthittills under min 50-åriga levnad. Jag vill bara att vitar den diskussionen sedan. Den människosyn somCharlotte gav uttryck för i sittanförande innebär bl. a. att den som i småskolaninte har musiköra skall välja bort musik. Där finnsingenting av dynamik, ingenting av process, dvs.ingen tro att man kan förbättra sig över tiden. Densom är duktig i ett ämne skall alltså bli ännuduktigare, och den som är dålig i ett ämne skallfortsätta livet igenom att vara dålig på det. Jag delarinte den människosynen.Anf. 23 (m):Herr talman! Får jag avslutningsvis säga att jaguppskattar det enorma intresse som finns här i salenför åtminstone en del av de ämnen som man i våraskolor undervisar i. Jag ser fram mot fleradiskussioner om andra ämnen, då inte minstutbildningsutskottets ledamöter kommer att kännasig styrkta av att få höra olika synpunkter och fåolika idéer på det här området, när de så småningomskall börja behandla förslagen till en ny läroplan.När det gäller hemkunskap vill jag påstå att jag viddet här laget vet mycket om just det ämnet -- ochäven om slöjd och andra ämnen -- och därför sägerjag att också andra ämnesföreträdare börpresentera sina ämnen på ett bra sätt förparlamentariker av alla de slag.Jag vill bara kort påpeka för attjag inte sade att jag har ändrat min personligauppfattning, men jag har insett att det ibland kanvara bättre att avstå från att framföra den omregeringen har en annan uppfattning. Det äruppenbarligen mycket svårt för alla att inse att detkan finnas en differens där, men jag tycker att detär självklart. Det finns de som tycker att det ärkonstigt att fyra partier inte tycker lika jämt ochständigt, och ännu konstigare att enskildamänniskor har olika uppfattningar. Jag har lärt migi politiken att rikedomen är att man inte alltidtycker lika men att man arbetar sig fram till engemensam uppfattning och står för den i detpraktiska arbetet.Jag tror inte heller att man kan ha fritt val i förstaklass. Det är inte så mycket att välja på där, utanhuvuddelen av tiden ägnas åt de grundläggandefärdigheterna. Men det är viktigt att även de yngstabarnen får känna att de kan påverkaundervisningen. Glädjande nog visar deundersökningar som har gjorts att barn i de förstaklasserna uppfattar att de har möjlighet attpåverka, men det blir klent ställt med det när de blirlitet äldre. Det är en synpunkt som finns med iläroplansdirektiven från regeringen, nämligen attelever i takt med stigande ålder och mognad skallfå ett ökat inflytande och ansvar för sina studier.Det är det som är anledningen till att vi nu brottasmed försök att ge eleverna litet tid som de harmöjlighet att förfoga över. Jag tror att det äroerhört angeläget att vi har en vital och intensivdiskussion om hur detta skall åstadkommas.