prot · GF0997 · 1992-04-21 00:00:00 — Dessabeskattas med en fastighetsskattsom uppgår till 3,5 %.I den situation som uppstått krävs enligtregeringens bedömning att speciella åtgärdervidtas. Regeringen kommer därför ikompletteringspropositionen att föreslå attfastighetsskatten för hyreshusenheter somhuvudsakligen består av lokaler slopas fr.o.m. den1 januari 1993.Ett slopande av fastighetsskatten på denna typ avfastigheter bör bidra till en stabilisering avfastighetssektorn och inom kreditsystemet. Vidarebör räntemarginalerna påverkas positivt, samtidigtsom utrymme skapas för en mer normalkreditgivningsverksamhet, till gagn församhällsekonomin.Enligt min mening kan ett uttag av fastighetsskattpå fastigheter med kommersiella lokalerifrågasättas också av likabehandlingsskäl, eftersomfastighetens resultat är föremål förinkomstbeskattning. Regeringen har emellertidtidigare inte velat prioritera en sänkning avfastighetsskatten framför vissa andra angelägnaskattesänkningar.Anf. 102 (nyd):Fru talman! Min första fråga är: Vad är innebördenav ''fr.o.m. Innebär detatt hyrorna blir lika höga och skatten lika hög ,1992, och att effekten uteblir till den första januari1993? Eller hur skall detta tolkas?Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Skattesänkningen gäller från den förstajanuari . Det som är intressant med tanke påfinansmarknadens sätt att hantera dessa frågor ochvilket värde som finns i fastigheterna är detframtida förväntningsvärdet. Med begränsaderesurser för skattesänkningar -- utrymmet ärbegränsat -- är det intressanta varken att genomföraretroaktiva skattesänkningar eller att genomföraskattesänkningar från , som hardiskuterats, utan det intressanta blir att fr.o.m. denförsta slopa denna skatt, vilket passarin i en långsiktig skattestrategi och också kommeratt innebära betydligt mindre belastningar påfinanssektorn.Anf. 104 (nyd):Fru talman! Vi får väl tacka för att regeringenhunnit till fastighetsskatten i sin prioritering innanalla dominobrickor hade ramlat och innan allafastighetsbolag och banker hade gått omkull.Orsaken till att man införde fastighetsskatten sadesvara att man ville förhindra överhettning, förhindraövervinster, osv., men jag tror att den egentligaorsaken var att staten skulle dra in merskattemedel. Man tyckte att det var fiffigt, eftersomfastigheter inte kan flytta utomlands. Så gick tiden,och så blev det lågkonjunktur i stället förhögkonjunktur, och snålheten bedrog visheten.Jag har en fråga: Behöver den härskattesänkningen enligt skatteministern självfinansieras, eller blir det måhända rent av några såförfärliga dynamiska effekter, några billigabanksmällar eller något liknande?Jag har en fråga till, men vi kanske kan börja medden jag nu ställde.Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Det finns gott om dynamiska effekter.Slopandet av aktieomsättningsskatten visar klart påeffekten av skattesänkningar. I det fallet fick viklart positiva effekter, som övervägde deskatteintäkter vi tidigare haft.Regeringen överväger vad som måstegöras både i ljuset av en långsiktig skattepolitik,som innebär en sänkning av strategiskt viktigaskatter, och med tanke på åtgärder som måstevidtas för att lindra desinflationsprocessen och sombehövs för att, så länge det passar in i denlångsiktiga ramen, bidra till en bra ekonomiskutveckling. Som jag har sagt tidigareär det en självklarhet att vi harfunderat kring fastighetsskatten och dess effekter.Det vore, som jag också har påpekat, t.o.m. etttjänstefel att inte göra det.Fastighetsskatten totalt sett är i mycket storutsträckning motiverad av den gamlahyreshusavgiften, som kom till för att kompenseravärdeökningar på äldre fastigheter. Jag skall intedra hela historien , men jag kan säga att det är enlång historia. Bakom just fastighetsskatten påkommersiella lokaler har legat en del av de motivIan talar om.Frågan om finansieringen får jag, med tanke påtidsbegränsningen, återkomma till i mitt nästainlägg.Anf. 106 (nyd):Fru talman! Min nästa fråga är: Hur ser regeringenpå fastighetsskatten över huvud taget? Det vi talarom nu är ju skatten på s.k. kommersiellafastigheter. Vad kommer att ske i övrigt? Kommerden skatten rent av att höjas?Anf. 107 Statsrådet ():Fru talman! Vi har ju kort om tid, eftersom dettainte är en interpellationsdebatt, och jag har därförinte hunnit svara på den första frågan. Jagräknar med att de positiva effekterna av ettslopande av fastighetsskatten på kommersiellalokaler kommer att bli ett mindre tryck på storainterna räntemarginaler, bättre möjligheter tillkreditförsörjning, ett mindre tryck på en alltför högextern räntemarginal i förhållande till andra ländersamt en möjlighet att minimera kostnader ochindirekta effekter i övrigt för skattebetalarna. Detkommer att finnas en mängd effekter som gör attdet statiskt beräknade skattebortfallet på 2,1miljarder kommer att vara väsentligt lägre ochkanske t.o.m. kan bytas i ett överskott förfolkhushållet totalt sett. Det är min bedömning ifinansieringsfrågan.När det gäller fastighetsskatten totalt sett får manskilja på det teoretiskt riktiga och vad som faktisktkommer att ske. I teorin är fastighetsskatten, somexperter på och andra harpåpekat, kanske en av de skatter som det är minstskadligt att laborera med i andra sammanhang ändet vi just nu diskuterar. Det innebär inte att manav det skälet skall höja skatten.Anf. 108 (nyd):Fru talman! Eftersom skatteministern inte riktigthann ända fram vill jag fråga: Vad kommer atthända med fastighetsskatten för övriga fastigheter,fastigheter som folk bor i, exempelvis villor? Vadkommer att hända med den fastighetsskatten?Kommer den rent av att höjas?Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! Fastighetsskatten på villor är i dag1,. Dock är den nedsatttill som ett resultat av den skattereform somgenomfördes framför allt fr.o.m. den första januarii fjol. Det vore naturligtvis ett önskemål att kunnasänka både den ena och den andra skatten, menregeringen har ju att dels se till att sänka strategisktviktiga skatter, dels banta ner den strukturelladelen av det budgetunderskott vi har, så att vi intebehöver ha den räntemarginal gentemot utlandetsom finns. Det gäller att föra enstram finanspolitik. Då måste man prioritera inomramen för ett begränsat utrymme och setill att man inte genomför ofinansieradeskattesänkningar. Det innebär att en sänkning avfastighetsskatten i det sammanhanget inte kananses vara det allra högst prioriterade.Det finns en del saker man bör fundera kring,beroende på vilka kostnader de medför. Men det äri så fall fråga om förhållandevis små förändringar.Det kan gälla regionala obalanser och annat sombåde jag och finansministern har talat om i olikasammanhang.Anf. 110 (nyd):Fru talman! Om jag uppfattade det hela rätt kan ensänkning inte prioriteras, men min fråga var om detkan bli aktuellt med en höjning.Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte aktuellt med en höjning avfastighetsskatten.Anf. 112 (nyd):Fru talman! Är det inte aktuellt på något plan?Anf. 113 Statsrådet ():Fru talman! Nej, det är inte aktuellt med en höjningav fastighetsskatten.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:646 ominbetalningarna till löntagarfondernaAnf. 114 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att befria företagen från den sistainbetalningen till löntagarfonderna.Låt mig först klargöra att löntagarfondernasmöjlighet att rekvirera medel har varit begränsaddels till beloppens storlek, dels i tiden. Någonöverföring av medel till löntagarfonderna har intekunnat göras . Den sista möjligaöverföringen avsåg alltså den vinstdelningsskattsom belöpte taxering. Härefter harytterligare en taxering till vinstdelningsskatt ägtrum, taxering. Den vinstdelningsskatt sombetalas på grund av denna taxering förs tillallmänna pensionsfondens första--tredjefondstyrelser.Regeringen har i en nyligen avlämnad propositiontill (prop. 1991/92:92 om utskiftning avlöntagarfondernas tillgångar m.m.) tagit ställningtill hur utskiftningen av löntagarfondernastillgångar bör ske. Förslaget innebär bl.a. attvinstdelningsskatten inte betalas tillbaka tillföretagen.I propositionen framhålls de betydandekomplikationer som uppkommer om man iefterhand skulle försöka sätta företagen i sammaläge som de skulle ha haft om vinstdelningsskatteninte hade införts.Det skulle krävas ändringar inte bara i företagenstaxeringar till vinstdelningsskatt utan också när detgäller inkomstskatten. Därvidlag skulle ocksåhänsyn behöva tas till vissa avdrags- ochreserveringsmöjligheter, som i sin tur kunnat fåeffekter vid följande taxeringar. En ändrad taxeringtill statlig inkomstskatt skulle i sin tur påverkataxeringen till vinstdelningskatt samma år.Ett perspektiv på problemens omfattning ges av detfaktum att det uppskattningsvis rör sig om 30 000taxeringar till vinstdelningsskatt, att ett antalföretag av olika skäl upphört med sin verksamhetoch att tillgångarna är placerade i aktier.Det förslag som regeringen lagt fram innebär atttillgångarna används till forskning, stimulans avlångsiktigt bundet sparande och ägarspridning samttill främjande av små- och medelstora företag.Därmed ökas förutsättningarna för en ökad stabiloch långsiktig tillväxt i Sverige.Jag vill avslutningsvis betona följande omvinstdelningsskatten på grund av taxering.Denna inbetalning har som jag tidigare nämnt ingetsamband med löntagarfonderna. En återbetalningav vinstdelningsskatt skulle endera minskaallmänna pensionsfondens storlek eller leda till ettökat underskott i de offentliga finanserna, med riskför ytterligare belastning på dagens räntenivå.Anf. 115 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för den ospardamödan att besvara min fråga. Jag vill med en gånggå in på det avslutande avsnittet i svaret. Jag tyckeratt det är rätt fantastiskt att företag får betala in enextra vinstskatt, som inte har något samband medlöntagarfonden, men det var ju därför den kom tillfrån början. Det vore väl därför i högsta gradrimligt att man befriade företagen från denvinstskatten. Annars anser man ju som sagt att enextra utdebitering är motiverad för att vi skall klaraav budgetunderskottet eller åtminstone göra detlitet mindre.I svaret står mycket om hur otroligt komplicerat detskulle vara att betala tillbaka vinstdelningsskattentill företagen, och det är klart att det innebär vissakomplikationer. Men i vårt land har vi väl aldrigsagt att det är för komplicerat att tillgodoserättmätiga krav. Detta gäller särskilt i det här fallet,när vi själva betonar att löntagarfonderna redanfrån början har varit något konstitutionellttivelaktigt. Dessutom står det i propositionen på s.2 att även de som av olika skäl inte deltar i detpremiegrundande allemanssparandet avrättviseskäl skall få del av löntagarnas tillgångaroch att alla därmed kommer att få en andel. Mendetta stämmer ju inte. De som har betalat inpengarna, dvs. företagen, får ju ingen del avutbetalningarna. Man åberopar i dettasammanhang rättviseskäl, men det har ju i så fallföretagen ännu större anledning att göra. Jag villminnas att det i regeringsdeklarationen talas omrättvisesamhället. Det avgörande är då enligt minmening att man aldrig får hänvisa till att det äralldeles för komplicerat att tillgodose rättvisa krav,som dessutom grundas på vad vi själva anser varaen konstitutionellt tvivelaktig åtgärd.Anf. 116 Statsrådet ():Fru talman! Den fråga som harställt går egentligen inte att besvara. Det ärnämligen, såsom jag klargjort, inte fråga om någonsista inbetalning till löntagarfonderna, utan detgäller en vinstdelningsskatt om vilken man kan hamånga synpunkter. Den skatten är numeraavskaffad. Den har betalats in av ett antal företag,medan andra företag har påförts kvarskatt. I denmån denna skatt inte tas ut eller återbetalning skervia AP-fonderna eller via budgeten, minskarstatens medel, och pengar måste i så fall tas frånannat håll. Det kan exempelvis medföra enminskning av möjligheterna att genomföraför småföretagen väsentliga skattesänkningar.Denna inbetalning har alltså ingenting medlöntagarfonderna att göra.Avvecklingen av löntagarfonderna sker i sådanaformer att det verkligen gynnar företagen -- framförallt de mindre och medelstora företagen ochdärmed oss alla, eftersom dessa företag är basen fören bra framtid.Satsningen på forskningen i detta sammanhanginnebär att vi i får möjligheter till enspetsforskning som vi annars inte skulle ha kunnatfinansiera.Vi får på detta sätt också en ökning av det riskvilligasparandet, varigenom ett antal nya miljarder ställsframför allt till de mindre företagens förfogande.Det blir inte bara en återbetalning av inbetalademedel, utan det blir en påspädning med dubbelt såmycket pengar, som kommer företagen till del.Det vidtas också enligt propositionsförslagetsärskilda åtgärder för just de mindre ochmedelstora företagen. Det är viktigt att kommaihåg att avvecklingen genomförs på ett sådant sättatt det verkligen gynnar tillväxten i ekonomin ochkommer oss alla till godo på grund av attföretagsamheten får bättre villkor.Jag delar uppfattningen att vi aldrig borde ha införtvinstdelningsskatten och inte heller någralöntagarfonder. Men menar att desammanlagt 10 miljarder som tagits ut för mycket ivinstdelningsskatt, extra ATP-avgifter och särskildvinstskatt skall betalas tillbaka? Vilka andraskattesänkningar som vi planerar att genomföra förde mindre och medelstora företagen under denärmaste åren anser att vi i så fallskall avstå från?Anf. 117 ():Fru talman! Jag menar att vi skall stå fast vid vad viskrev i vår trepartimotion till 1985/riksmöte.Motionen hade nummer 201 och behandlades avfinansutskottet. I den motionen, som alltså väcktesunder den allmänna motionstiden , föreslogsatt vinstdelningsskatten för inte skulle tasut. Motionsförslaget innebar att merparten avföretagen skulle slippa göra fyllnadsinbetalning förvinstdelningsskatt . De företag som hadebetalat in för mycket skatt skulle få tillbakaöverskjutande skatt.Det åberopades emellertid att det skulle bli förkomplicerat att göra 1984. Jag tycker emellertid inte att det varnågot särskilt starkt argument. Om det begåtts enorättvisa kan man inte gärna avstå från att rätta tilldet hela genom att åberopa att det blir förkomplicerat.Låt mig påminna om att har ådömtdanska staten att till de danska företagen betalatillbaka 52 miljarder, som man tagit ut genom enliknande vinstdelningsskatt ellerlöntagarfondsskatt. Den danska staten kan inte låtabli att fullgöra denna återbetalning underåberopande av att det blir alldeles för komplicerat.Anf. 118 Statsrådet ():Fru talman! motionerade man om att1985 års vinstdelningsskatt inte skulle tas ut. , år1992, diskuterar vi vinstdelningsskatt. Imotionen l986 sades ingenting om 1984 års skatt.Det är vinstdelningsskatten somjämförelsen bör gälla.Förslaget i motionen 1986 överensstämmer exaktmed den politik som regeringen för.Det är det viktigt att klara ut.Det är också viktigt att klara ut att avvecklingen,som jag sade, genomförs på ett sådant sätt att detgynnar samhällsekonomin, inte minst genom att demindre och medelstora företagen får bättrearbetsvillkor.Det rör sig här om 10 miljarder, som inte har gåtttill löntagarfondssystemet utan som har hamnatutanför detta. Menar att dessa 10miljarder skall betalas tillbaka? Det borde i varjefall logiken kräva. Jag frågade skattesänkningar för de mindre företagen hananser att regeringen i så fall skall avstå från attgenomföra?Tyvärr ingår i dagens bolagsskatt summamässigtockså den gamla vinstdelningsskatten. Det blevresultatet av skattereformen, och det accepteradesav företagarnas representanter.Anf. 119 ():Fru talman! Det sade är alldelesriktigt. Jag kan tillägga att vi protesterade mot attföretagen gav upp kravet på attvinstdelningsskatten skulle återbetalas. Nubakades den in i den allmännaföretagsbeskattningen.Man kan börja med att låta den sista inbetalningenåtergå. Den skall ske senast -- om man vill taen straffavgift kan man betala . Det kanknappast vara något problem med att låta deninbetalningen återgå till företagen.Jag återkommer gärna till rättvisekravet. Det ärnågot av häleri att vi tar pengar från företagen påett konstitutionellt diskutabelt sätt och sedan intevill betala tillbaka pengarna med motiveringen attdet blir för komplicerat. I stället delar vi utpengarna till människor som inte har ett skvatt meddem att göra.Anf. 120 Statsrådet ():Fru talman! Oavsett hur illa jag tycker omvinstdelningsskatten och de andra skatter somutgjort basen för rekvisitionerna av medel tilllöntagarfonderna, måste jag säga att dessa skatteraldrig varit konstitutionellt ifrågasatta. Det är istället löntagarfonderna och deras konstruktionsom har satts i fråga.Jag noterar att förslaget i den motion som väcktesunder l985/riksdag och som lades fram ijanuari 1986 till punkt och pricka tillgodoses vaddet gäller hanteringen av inbetalningarna. Detgjordes inga inbetalningar , utan densista inbetalningen av vinstdelningsskatt skedde år1990. Detsamma gäller nu som beträffandeinbetalningarna 1984.På tal om rättvisa: Menar att deföretag som inte har betalt sin skatt utan fårkvarskatt skall slippa betala vinstdelningsskatten,medan de företag som betalt sin skatt inte skallslippa undan? Det tycker jag vore en stor orättvisa,och den kan jag aldrig acceptera.Anf. 121 ():Fru talman! Jag blir djupt rörd när nublir så väldigt rättviseengagerad. Vi skall givetvisinte ha en orättvisa av det slag som Bo Lundgrentalade om, utan återbetalningen skall förstås gällaalla företag.Det här är inte mer komplicerat än om jag gjortnågot fel i min deklaration och avtaxeringsmyndigheten får föreläggande om att göraom deklarationen. Om jag svarar att det blir förkomplicerat, accepteras det naturligtvis inte avmyndigheten. Därför tycker jag att det är underligtatt vi inte accepterar att man rättar till en uttaxeringsom vi från början ansett vara konstitutionelltmycket diskutabel.Anf. 122 Statsrådet ():Fru talman! Det är lätt att trassla till det för sig,hänvisar själv till en motion, varsförslag vi nu tillgodoser. Det föreslogs i motioneninte att l984 års vinstdelningsskatt skulle betalastillbaka, utan motionen gällde l985 års skatt. 1984års skatt motsvarar nu skatten , och det ärdenna skatt vi nu diskuterar. ochjag är överens om att den skatten inte skall betalastillbaka. säger att anstånd inte börbeviljas med betalning av kvarskatt, om inte redaninbetalad skatt betalas tillbaka.Vi har då dilemmat att vi för att vara rättvisa måstefullfölja den politik som regeringen lagt framförslag om. Jag förutsätter att sig bakom den politiken.Anf. 123 ():Fru talman! kanske vi bör återvända till minfråga. Jag frågade om statsrådet var beredd attföreslå att företagen befrias från den sistainbetalningen till löntagarfonderna, avseende 1990års debitering. Denna sista inbetalning skall ske idag.En sådan befrielse kan väl knappast utgöra någotproblem.Anf. 124 Statsrådet ():Fru talman! Den sista inbetalningen, som HugoHegeland talar om, gäller inte löntagarfonderna.Anf. 125 ():Fru talman! Anledningen till denna sistainbetalning är att vi har haft löntagarfonder och attföretagen har ålagts att betala till dessa. Vi haravskaffat löntagarfonderna, men vi avskaffar inteuttaxeringen. motiverar den fortsattauttaxeringen med att pengarna inte går tilllöntagarfonderna.Anf. 126 Statsrådet ():Fru talman! Nej, jag säger liksom vi bör följa vad som sades i den borgerligamotionen till 1985/. På den punktenär vi överens.Hugo Hegelands fråga till mig bygger på en felaktigförutsättning. Han frågade om uttaxeringen tilllöntagarfonderna. Under det år som HugoHegelands fråga gäller förekom det ingenuttaxering till löntagarfonderna. Därför föreliggerdet egentligen inte någon fråga.Om vi ändå skall diskutera frågan omvinstdelningsskatten, vill jag säga att jag inte tyckeratt det var bra att den skatten infördes. Jagbeklagar att man kom i den situationen attvinstdelningsskatten bakades in i bolagsskatten.Detta accepterades av företagarnas representanter,något som jag hade synpunkter på iföretagsskatteutredningen.Egentligen är nog och jag heltöverens i denna fråga.Anf. 127 ():Fru talman! Jag skulle vilja säga att vi är nästanöverens.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:634 ominlandsbanekommitténs rapportAnf. 128 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att sända inlandsbaneutredningensrapport på remiss.Bakgrunden till utredningsuppdraget är attriksdagen efter förslag av regeringen påtilläggsbudget /92 beslutat om medel för attupprätthålla trafiken på under ettrådrumsår, för att ge tid till att pröva banansframtid. Med hjälp av de anslagna medlenupprätthålls persontrafiken på banan fram tillhösten 1992.Kommunikationsdepartementet har valt attinbjuda närmast berörda remissinstanser till enhearing om inlandsbaneutredningens rapport.Denna hearing genomfördes onsdagen den 15 aprilvarvid det gavs tillfälle att lämna både muntliga ochskriftliga yttranden över rapporten.Anf. 129 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret på min fråga.Det som föranledde mig att ställa denna fråga ominlandsbaneutredningen är ett uttalande avkommunikationsministern i samband med attutredningen överlämnade sitt betänkande. Av ettpressmeddelande framgick attkommunikationsministern ansåg att utredningenvar mycket intressant. Jag och många andra somsysslar med trafikpolitik blev oroliga för attkommunikationsministern okritiskt skulle läggafram en proposition på grundval av dennaorealistiska och ofullständiga utredning.Enligt min bedömning -- och jag tror att mångadelar min uppfattning -- blir det helt omöjligt attdriva trafiken på på det sätt somutredningen föreslår.I direktiven till utredningen sadekommunikationsministern att stor restriktivitetmed statens ekonomiska engagemang skulleiakttas. Utredningens förslag innebär emellertid ettstörre statligt engagemang än under det rådrumsårsom nu löper.Anser kommunikationsministern att det går attlägga fram en proposition med utgångspunkt idenna mycket orealistiska utredning?Anf. 130 Kommunikationsminister ():Fru talman! anser att jag gjordeokritiska uttalanden när utredningen avlämnadesitt betänkande. Vad jag sade var att jag tyckte attdet var en intressant utredning. Jag anser attutredningen utgör ett bra underlag för det arbetesom nu pågår. Propositionsförslaget, som kommeratt föreläggas ,kommer emellertid att innehålla avvikelser frånutredningsförslaget.Anf. 131 ():Fru talman! Det kommer alltså att läggas fram enproposition på grundval av utredningens förslag.Av svaret framgår att det under förra veckananordnades en hearing, varvid det gavs tillfälle attlämna både muntliga och skriftliga yttranden överrapporten. Även om de som yttrat sig haft mycketkort tid på sig, får vi hoppas att det kommit framsådana synpunkter att kommunikationsministerngör ordentliga avvikelser från utredningsförslaget.Om jag stod kommunikationsministern politisktnärmare, skulle jag ge rådet: Lägg inte fram någonproposition på grundval av den utredningen! Menjag förmodar att kommunikationsministern intelyssnar till råd som kommer från ensocialdemokrat.Anf. 132 Kommunikationsminister ():Fru talman! På den punkten har fel -- jag lyssnar på alla goda uppslag somkommer fram i debatten, och sådana kommer detofta från socialdemokratiskt håll. Jag tar ingenhänsyn till varifrån förslagen kommer, utan det ärförslagens karaktär och innehåll som är det för migavgörande.De viktigaste remissinstanserna -- bl.a. statensjärnvägar, länsstyrelserna ochtrafikhuvudmännen -- var representerade vidhearingen och lämnade även mycket fullödigaskriftliga rapporter.Anf. 133 ():Fru talman! Det sista somkommunikationsministern sade gör mig lugnare.Det var också trevligt att hörakommunikationsministern säga att han lyssnar tillvad en socialdemokrat säger. Jag vill därföråterigen säga: Lägg inte fram någon proposition!Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på frågorna 1991/92:678 och 679 omtågtrafiken i BergslagenAnf. 134 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag kan ge ett klart besked som gör det möjligt attfå bättre fungerande tågtrafik i Bergslagen ochsamtidigt rädda jobben vid ABB Railcar iÖrnsköldsvik.