prot · GG0948 · 1992-12-18 00:00:00 — drastiskt skulle kunna beskrivas som forcemajeure-liknande. Då måste alla bära bördorna,och reduktionen måste ske över hela linjen. Vi harockså dragit ner kostnaderna i allatransfereringssystem.Vi har dock inte gått in på hur man skall ändraregeluppbyggnaden i pensionssystemet. Man skallinte vidta ad hoc-åtgärder i sådana här krislägen --för det krävs analys och överväganden. Sådana harvidtagits tidigare, men har visat sig inte varalämpliga. Det är mycket bättre att det görs enredovisning på det sätt som här har skett. Jaginstämmer därför inte i den debatt som BerithEriksson förde på den här punkten.Den tredje punkt där utskottet föreslår ändring avpropositionen gäller KBT. Jag återkommer straxtill detta.En nyhet i propositionen är återinförandet av enegenavgift inom sjukförsäkringen, vilket berördesav . Jag tycker att det är viktigt attkonstatera att det är fråga om en avgift. Varför skallvi ha en sådan avgift? Jo, därför att de försäkradeskall få information om att försäkringssystemkostar och även att det kostar att utnyttjaförsäkringssystemet.En avgift är ingen skatt. Om egenavgiften skullevara en skatt, skulle den falla under skattelagarnaoch behandlas som en del av beskattningssystemet,så att man skulle kunna få en bild av de totalafördelningseffekterna. Den här punkten har manmissat under 20--i svensk politik. Man har fåttett sammelsurium av fördelningseffekter ochskatteeffekter.Det som jag uppbär i försäkringsersättning ärbeskattningsbart. Det är därför som avgiften ocksåskall vara avdragsgill. Man skall ha symmetri iskatteskalorna. Jag vet att vi i svensk skatterätt harbrutit mot symmetrireglerna. Det är logiskt fel ochleder till att vi inte vet vad vi gör när vi tror att vibidrar till en bättre fördelning i samhället. Det ärdärför som jag anser att diskussion äralldeles felaktig.Den är kanske inte felaktig ur social synpunkt, mendärför att man inte lyfter blicken över den snävasociala horisonten och ser på systemet i dess helhet.Vill ni ha högre progressiva skatter -- okej, det ärett politiskt ställningstagande, men det skall ligga iskattesystemet och ingen annanstans. Jag yrkardärför avslag på reservation 4.För att inte de sämst ställda pensionärerna skalldrabbas alltför hårt kom man också överens om attge extra pengar till denna grupp. Det brukar mangöra på två sätt, via pensionstillskotten och viaKBT. Det finns delade meningar om det förslagsom gäller KBT. Som jag så ofta framhållitoffentligt finns det inget idealiskt KBT-system. Hurman än gör är det som med den bekanta alltförkorta skjortan: drar man ner den framtill, åker denupp baktill.Det är likadant här. Det gäller då att se till att deskadliga effekterna, som ofta är marginaleffekteroch ofta effekter som pressar upp kostnaderna, blirså små som möjligt vid regelutformningen. Vi sletmed detta problem i KBT-utredningen.Vi har sett mycket noga på designen av det förslagsom Socialdemokraterna har lagt fram i sin motion.Vi har inte gått igenom alla siffrorna, men vi harkonstaterat att det hade mycket stora brister,framför allt i den ekonomiska situation som vi nubefinner oss i.Regeringens förslag var att man skulle utge KBTvid en hyra mellan och . Vi har numycket noggrant en gång till prövatSocialdemokraternas motion. Vi har alltså intehandlat så som Socialdemokraterna gjort undertidigare mandatperioder när jag har suttit här iriksdagen, dvs. bara avstyrkt oppositionens förslag,utan vi gick upp till ochräknade en gång till.Vi fann då att vi kunde höja den övre gränsen till3 . Skulle vi däremot ha tagitSocialdemokraternas förslag, skulle vi ha fått enkostnad i miljardklassen. Alla dessa beräkningar äroerhört svåra att göra, men kostnaderna ligger där.Jag vet att procentsatsen låg lägre än vadutredningen beräknade. Kostnadsökningen blev 2miljarder, men häri låg en ökning av SKBT somfaktiskt blir dyr, eftersom SKBT omfattar såmånga.Vi föreslog i alla fall en höjning av gränsen till 3 000kr, och jag tror att biträdande socialministern ärnöjd med den pekpinnen från vår sida. Med dettahjälper vi de flesta av pensionärerna. Det finns engrupp som har hög hyra och mycket låga inkomster,men den räddas genomgående av SKBT.Men vad skulle Socialdemokraternas förslag ledatill? Först och främst skulle det bli högre kostnaderför det offentliga. Man måste vara litet konsekvent,. Det offentliga består delvis avkommunerna, och de skulle ju inte drabbas.Förslaget skulle på kort sikt leda till högrekostnader för det offentliga området, men framförallt leda till mycket högre kostnader på lång sikt fördet offentliga. Den öppna hyresgräns som finns iförslaget skulle nämligen leda till en kraftigkostnadspress uppåt. Många erfarenheter talar fördetta. Förslaget skulle också skapa höga kostnaderför den enskilde låginkomstpensionären.Ett fjärde problem är att vi skulle få betala utmycket höga bostadsbidrag. Jag har inte valt demest extrema exemplen, som kan ge en subventionom 80 000--. Vid en hyra om5 skulle subventionen dock ligga på 50 000kr. Då kommer man upp i sådana inkomster somyrkesaktiva låginkomsttagare kan ha, och dekanske tycker att det är litet konstigt att de skallbehöva betala det mesta av sin hyra själva medanpensionärerna får gratis hyra. Det är svåraöverväganden.Jag yrkar avslag på reservation 5.Jag skall innan jag avslutar mitt anförande ocksåsäga något litet om kommunerna. Dessa har redanfått en indragning av . Det harvi varit överens om i och beslutatgenomföra. Vi pekade också på att 10 miljarderkronor kommer att beröra kommunernasredovisning.En mängd andra saker kommer dock att gepluseffekter. Det gäller karensdagar,schablonavdrag, ersättningar i sjukförsäkringen,arbetsgivaravgifterna etc.Det är alltså ett oerhört komplicerat system. Jagskulle aldrig våga titta enbart på KBT ochpensionstillskottet. Vi kan med varm hand överlåtaräkneproblemet till både ochfinansutskottet här i riksdagen.Jag skall ge några siffror som visar på att man gören stor sak av något som ekonomiskt inte är såjättestort. Kommunerna har en omsättning på 400miljarder kronor. Det som sker när det gäller KBToch skattebasen för pensionstillskottet är någotbegränsat.Det finns ett problem i den svenska ekonomin.Skattebaserna försvagas på grund av deninternationella lågkonjunkturen. Det är ett mycketstörre problem för regeringen och staten än förkommunerna. Kommunerna får ju in skatten först.Här kan man tala om en prioriteringsordning.Kommunernas fordran på skattekassan ärprioriterad framför staten. Kommunerna får inskatt på alla inkomster . Det äregentligen här som de stora hävstångseffekternauppkommer i kommunernas ekonomi.Jag kan inte underlåta att säga att kommunerna harhaft ett bra år. 1992 har varit bra. Jag har fått enföredragning om detta av Stadsrevisionen i ordförande och andraföreträdare för kommunerna är naturligtvisföreträdare för sina särintressen. De skulle inte talaom för oss att de ändå har haft ett bra år i år.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslagpå alla reservationer och meningsyttringen.Anf. 104 ():Herr talman! Jag gör naturligtvis inte anspråk på attvara så konsekvent och kristallklar som fruGennser. Men jag skall ändå försöka reda ut någotav det som har sagts här.Det är ett faktum att avgiften är orättvis. Den ledertill större klyftor mellan människorna. Om jag haren hög marginalskatt och jag sedan får göra avdragför avgiften, blir resultatet att jag har gjort enförtjänst.Vidare har vi frågan om att räkna. Vid vårt förstasammanträde var alla ekonomiska beräkningarfullständigt vattentäta. Man hade räknat fram- ochbaklänges och hit och dit. Vi fick veta i utskottet attallt var klart.Men när man skrapade på ytan förstod man att detbehövdes nya beräkningar. Vi fick då höra attSocialdepartementet och Finansdepartementetåterigen hade fått hjälp med beräkningarna.Margit har inte på en enda punkt kunnatvisa att våra beräkningar var felaktiga. Frågan harinte diskuterats. Man har bara sagt att siffrorna intestämmer och att det måste bli dyrare. Jag har bettom att få veta hur mycket dyrare.I den proposition som remitterats tillsocialutskottet står det på ett ganska svepande sättatt 700--skall dras in. Av dessapengar skall dras in på vårtområde plus de som fanns medi överenskommelsen mellan Socialdemokraternaoch regeringen.Det finns mycket övrigt att önska även med dessaberäkningar. Man vet ju när det gäller KBT, överhuvud taget inte, , om man skallvåga bygga nya vårdhem med de hyror som deskulle få. Jag är väldigt rädd för att de hemmenkommer att stå tomma. Pensionärerna har inte rådatt flytta dit. Därför är det viktigt att se till att detfinns en minimistandardgaranti med i bilden och attdet går att få mer hjälp.Jag är något förvånad över att denna stora fråga --behandlad i fyra propositioner -- som gäller fråganom trygghet och vikande trygghet för så mångamänniskor, närmast verkar vara en lustighet förMargit -- i varje fall med tanke på det sätthon framträdde i talarstolen. Jag beklagar det.Anf. 105 ():Herr talman! Det är klart att man är hård ochcynisk om man har en ekonomisk bakgrund. Jagtror att det är bra i dessa tider.Jag har tittat litet grand på beräkningarna. Detfanns beräkningar i . De var svåraatt göra, eftersom även en begränsning av antaletkvadratmeter hade lagts in. Den fanns interegistrerad. De beräkningar som gjordes visade påkostnadsfördyringar på 1--2 miljarder kronor.Sedan har subventionsgraden minskat med enfemtedel i förslaget i motionen. Det betyder att förtoppsiffrorna skall räknas bort.Jag har gjort några kalkyler. Då får jag 1,6miljarder kronor räknat på de lägre siffrorna. Tar vibort blir det 800 miljonerkronor.Sedan behövs det nya datakörningar på SKBT, somär . Det är något mer än högre. Härfår man alltså lägga till någon hundra miljonkronor. Här ligger det -- låt mig räkna lågt -- mellan800 och 1,6 miljarder kronor.Jag har också räknat på de som vi fick med iförslaget. Alla fördelningar fanns med iutredningen. Låt oss säga att det låg någonstansmellan 30 och . Det är ett osäkertspann av siffror. Det är för att markera att alla dessaberäkningar är så osäkra. Den allra störstaosäkerheten beror på att när subventionssystemetändras, ändras beteendet och därmed ökarefterfrågan. Här sker beräkningarna enbart påstatiska kostnader. På skulle ett sådantsystem lätt leda till -- jag kan naturligtvis inte sägamed hundraprocentig sannolikhet, men till 90---- accelererande kostnader. Det finnserfarenheter av sådant.Jag hoppas att är nöjd med minsifferexercis. Vi har haft hjälp av folk frånRiksförsäkringsverket, ochFinansdepartementet.Anf. 106 ():Herr talman! Med den goda grund min utbildningger mig i socialförsäkringsfrågor och min långaerfarenhet, kan jag nog tillåta mig att delta idebatten och jämföra skattefrågorna. Där kan väläven finnas en grund för mig att stå på.I första, för mig mycketsvårbegripliga, anförande sade hon närmast attKommunförbundets ordförande inte riktigt vet vadhan säger och att han inte har klart för sig vadekonomi är. Han gick dock ut med ettpressmeddelande där han sade attförslaget innebär totalt sett en väsentligt ökadkostnad för hela KBT-systemet. Han menade attdet är anmärkningsvärt att regeringen i nuvarandeläge föreslår en sådan ökning av de offentligautgifterna. Dessutom är det oacceptabelt ochstrider klart mot den s.k. finansieringsprincipen,dvs. att kommunera utöver de medel de redan i dagtillför kommittésystemet skall drabbas av enmerutgift på . Dagenssamhällsekonomiska läge kräver mednödvändighet att de som lägger framkostnadsdrivande förslag också tar det fullafinansiella ansvaret för de merutgifter förslageninnebär.Detta säger alltså . Han är ju ändåordförande i . Ni kanske träffasi för att diskutera ekonomi.Han kanske inte har de goda kunskaperna när detgäller skatter och ekonomi som , men han har i alla fall blivit vald tillKommunförbundets ordförande och han har uttalatsig på ett stringent sätt.Kommunförbundets ordförande talade om att detblir en merutgift på drygt en miljard. Det är yttersttveksamt om pensionärerna kan efterfråga en dyrlägenhet med det kommunala bostadstillägget. Härkommer den sociala känslan in hos mig, och interäknemaskinen. En äldre människa kanske villflytta till en modern lägenhet med hiss osv. Man villinte behöva ta steget rakt in på ett vårdhem eller ettsjukhem, på grund av att sådana lägenheter är sådyra. Man vill ha en mellanstation, och ha råd attefterfråga en lägenhet av detta slag.Allt det som sades i och med ÄDEL-reformen varbra och vackert. Den innebär ett stort steg framåtnär det gäller att tänka på äldre människor. Men omdet inte kan förverkligas är det bara vackra ord.Anf. 107 ():Herr talman! När det gäller vår profil på KBT blevvi faktiskt gratulerade av bäggepensionärsorganisationerna till valet av modell.Det är klart att vi skulle vilja att alla människorbodde i en lägenhet byggd . Mendet finns inga ekonomiska möjligheter till det.Därför måste man göra avvägningar. Det kansäkert vara så att de som bor i en omodern lägenhetkan flytta till en modern lägenhet med hiss som inteär byggd . Det är här skillnaderna i kostnaderfinns. Med ett högkostnadssystem, ellerhöghyressystem, i ett välfärdssystem som KBT blirdet en väldig press på kostnaderna uppåt. Vi kanverkligen inte fortsätta den vägen.Joakim kan säkerligen sin ekonomi, även omhan är jurist. Vad jag säger är att vi inte kan se påsiffrorna för enbart KBT och pensionstillskott. Vimåste se på hela den kommunala kakan. Det är intevårt ansvar i socialförsäkringsutskottet. Det måstefinansutskottet göra. När man ser hur marginelladessa kostnader är i förhållande till hela denkommunala kakan, tycker jag att det är mycketväsen för litet ull. Det är naturligtvis enbedömningsfråga. Detta är inte den storaekonomiska frågan.Den stora ekonomiska frågan är att skattebaseninte växer utan minskar. Det slår hårdare motstaten än mot kommunerna. Men det är naturligtvisallvarligt för alla. Om vi skall komma ur det härmåste vi dra ner på våra utgifter och vara försiktiga,så att vi inte belastar systemen alltför mycket.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )6 § Vissa författningsändringarFöredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU18 Vissa författningsändringar (prop.1992/93:50 m.fl.).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § Förstärkning av den grundläggandehögskoleutbildningen m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1992/93:UbU5 Förstärkning av den grundläggandehögskoleutbildningen m.m. (prop. 1992/93:42).Kammaren biföll utskottets framställning om attbetänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Anf. 108 ():Herr talman! Detta betänkande, som litetoförargligt heter Förstärkning av dengrundläggande högskoleutbildningen m.m.,innehåller i princip tre frågor eller tre skandaler,om man så vill. På så som möjligt skall jagförsöka klargöra vari skandalerna består.För det första är själva hanteringen av ärendetingenting mindre än en skandal.Redan i juni stod det klart att långt fler söktehögskoleutbildning än som kunde tas in. Tusentalsoch åter tusentals ville studera i högskolan men fickinte plats. Naturligtvis var det den stigandearbetslösheten som gjorde att så många villestudera. Det är bättre att studera än att gåarbetslös!Under sommaren hävdade vi socialdemokrater attregeringen skulle komma med förslag om flerhögskoleplatser. Det gick inte, sadeutbildningsministern. Det fanns inte lärare och detskulle bli dålig kvalitet i utbildningen, hävdade han.Vi krävde också ett utskottsinitiativ när utskottetsamlades till sammanträde den 20 augusti.Då hade emellertid regeringen ändrat sig ikvalitetsfrågan och i ett pressmeddelande talat omatt det skulle komma 4 000 ytterligarehögskoleplatser från hösten 1992.Allting borde väl då ha varit gott och väl. Det ärbara det att det är här själva skandalen ligger.Regeringen delade ut platser och uppenbarligenockså pengar till högskolorna, och studenterna togsin. Men fick ingenting veta, fick ingenchans att ha synpunkter på vare sig finansieringeneller fördelningen av dessa 4 000 platser. Veckaefter vecka sades det att en proposition skullekomma. Men den kom inte. Inte förrän den 25november hade regeringen funderat färdigt på hurde nya insatserna skulle presenteras för riksdagenoch hur de skulle finansieras.Detta innebär självfallet att i praktikeninte haft någon som helst möjlighet att hasynpunkter på ärendet och framför allt inte kunnatgöra det som ankommer på , nämligenbestämma om medelstilldelningen.I dag kan inte göra annat än acceptera iefterhand vad regeringen bestämde . Fördetta klandrar vi socialdemokrater regeringen, ochnågra av oss har anmält ärendet tillkonstitutionsutskottet.Nu vill jag fråga : Varfördröjde regeringen så länge med propositionen?Herr talman! För det andra är vi socialdemokraterstarkt kritiska till hur de nya högskoleplatsernafördelats mellan universitet och högskolor.Betänkandet handlar dels om de 4 000 platsernafrån , dels om de ytterligare 2 000 platsersom ingick i krisuppgörelsen mellan regeringen ochoss socialdemokrater.De 4 000 platserna fördelade regeringen alltså heltpå egen hand och man lade nästan allt påuniversiteten. Till de små och medelstorahögskolorna runt om i landet gav man förfärandelite. För detta har vi socialdemokrater kritiseratregeringen. Däremot kan inte göranågot åt det. Studenterna finns redan på plats. Viförbehåller oss dock rätten att återkomma tillfrågan om fördelningen i ett mera samlatsammahang.I krisuppgörelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna blev det sagt att ytterligare2 000 platser skulle fördelas till högskolorna. Detblev också bestämt att om möjligt skulle alla dessaplatser gå till de mindre och medelstorahögskolorna. I propositionen efterkommer interegeringen denna överenskommelse. 300 platserhar tagits undan för universiteten. Vi harkontrollerat sakläget och funnit att det hade varitmöjligt att följa uppgörelsen.Nu vill jag fråga : Varföranser inte ni att det var möjligt att följakrisuppgörelsen på denna punkt?Herr talman! En tredje skandal gömmer sig också idetta ärende.I våras beslutade en riksdagsmajoritet attlärarhögskolan i skulle lokaliseras tillSödertälje. Då ingick Ny demokrati iriksdagsmajoriteten. Riksdagsbeslutet var ytterstvälkommet särskilt i de södra delarna avStockholmsområdet, skulle jag tro. har Nydemokrati bytt åsikt och förkunnat sittställningstagande i en motion som hakats på dettaärende. Ny demokrati byter åsikt mest , sådet har slutat att vara uppseendeväckande eller hanågot särskilt nyhetsvärde.Det uppseendeväckande är i stället att frågantillåtits trassla sig in i ett ärende omdimensioneringen av högskolan. Lokaliseringen avlärarhögskolan i har nämligen inte detbittersta att göra med propositionen. Nydemokratis motion med de ändrade åsikternaborde helt enkelt aldrig ha fått väckas i anslutningtill denna proposition. Detta hävdade visocialdemokrater i utskottet och menade attmotionen kunde bordläggas , då vi ändåskall behandla högskolefrågor i ett totaltperspektiv. Men utskottsmajoriteten körde öveross och vägrade bordläggning. Därför ligger fråganpå kammarens bord . Vi kritiserar alltsåutskottsmajoritetens agerande.Vad har lokaliseringen av iStockholm att skaffa med nya platser i högskolan,?Herr talman! Regeringens senfärdighet med attkomma till med en proposition är enskandal.Regeringens fördelning av de nyahögskoleplatserna och avsteget frånkrisuppgörelsen är en skandal.Utskottsmajoritetens styvnackade hållning i fråganom behandlingen av motionen om iStockholm är en skandal.Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2 tillutskottets betänkande men står naturligtvis ocksåbakom reservation 3.(Applåder)Anf. 109 ():Herr talman! Jag skulle hälsa från BjörnSamuelson, som önskar er en god jul, och meddelaatt kommer att rösta för reservation1.Anf. 110 ():Herr talman! Att stärka somkunskapsnation, att höja kvaliteten inom allutbildning och forskning och att öka antalethögskolestuderande kommer att vara avgörandeför konkurrenskraft och framtidautveckling. Utbildning och forskning av högstakvalitet är det moderna samhällets nyckel tillvälstånd. Utbildning av hög kvalitet öppnarmöjligheter för den enskilde och är ett viktigtmotmedel mot arbetslöshet.Regeringens arbete på att reformerahögskoleväsendet mot ökad frihet och kvalitet ochatt öka antalet platser är av stor strategisk vikt.Sverige har en lägre andel akademiskt utbildade änjämförbara länder. Detta är oacceptabelt. OmSverige skall klara sin konkurrenskraft måste dettaändras. låg omfattningen av denhögre utbildningen i i stort sett konstant.Följden blev att i vårt land låg andelen ungdomarsom påbörjade en högskoleutbildning kvar på enkonstant nivå. I jämförbara länder ökade dennaandel. Den högre utbildningen prioriteradesnämligen inte i under 80-talet.Sedan hösten 1991 har därför en väsentligutbyggnad skett av högskoleutbildningen. Deningår i ett program som syftar till en utökning avantalet nybörjarplatser med åtminstone 18 000senast till 1993/94. Den samlade effekten avsatsningarna är att antalet studenter i högreutbildning beräknas vara mellan 45 000 och50 000 fler än våren 1991.Enligt regeringsbeslut kom en satsning på4 000 platser. Skälet till detta var att undvikadröjsmål och att se till att ytterligare ungdomarkom in i högskolan. Är detta en skandal, BeritLöfstedt? Platserna behövde tas i anspråk redan vidterminsstarten. Sedan kom i den s.k.krisuppgörelsen ytterligare 2 000 platser . I uppgörelsen sades att dessa2 000 platser om möjligt skulle förläggas till småoch medelstora högskolor.Höstens platsökningar kommer tillsammans meden stor kvalitativ förstärkning av dengrundläggande högskoleutbildningen. Enutbyggnad av volymen måste ske på ett sådant sättatt högt ställda kvalitetskrav, bl.a. när det gällerlärarkompetensen, kan uppfyllas.Kvalitetsförstärkningar är en förutsättning för attdimensioneringsökningarna skall kunnagenomföras. Det är en mycket viktig strategi för attstärka den högre utbildningen och därmed Sverigeskonkurrenskraft.Kvalitetsförstärkningarna innebär- att ett program för att förbättra tillgången påforskarutbildade lärare introduceras,- att högskoleutredningens förslag om pedagogiskutbildning av universitetens och högskolornaslärare genomförs med början redan under läsåret1992/93 och- att humanistisk, samhällsvetenskaplig och juridiskutbildning tillförs sådana resurser att kvaliteten idessa utbildningar kan säkras på god internationellnivå.Detta är kända och ofta upprepade krav, inte minstfrån högskolevärlden själv. ,eller Grundbulten, betonar också dessa krav.Åtgärderna är mycket viktiga för det fortsattareformarbetet. Kvaliten spelar stor roll iregeringens högskolestrategi.Herr talman! Att dessa förslag läggs just nu visar attde är av stor ekonomisk vikt för ochSveriges framtid.Jag beklagar att det dröjt innan vi fått regeringensförslag, . Ärendets behandling ärotillfredsställande, skriver vi i betänkandet. Dethör samman med att olika intressen skall vägassamman vid fördelningen av platser. Universitetoch högskolor skall komma med förslag ochsynpunkter och sammanvägningar skall ske. Jagmedger att det har varit en svår beredningsprocess.Ärendet har därmed fördröjts.Men det går inte att lägga ut platser i all hast utanatt se till att kvaliteten tillgodoses. Jag måste frågaBerit om det är en skandal att manförsöker lägga ut platser så att kvaliteten iutbildningen också säkerställs.Vad beträffar det program för den fortsattautbyggnaden av den högre utbildningen somSocialdemokraterna kräver, kommer densjälvfallet i samband med budgetarbetet inför nästatreårsperiod.Herr talman! I betänkandet behandlar vi också ettmotionsyrkande från Ny demokrati rörandelokalisering av i , HLS.I våras tillstyrkte utskottet regeringens förslag omatt HLS skulle behandlas som en självständighögskoleenhet med placering i . Vidvoteringen röstade Ny demokrati med densocialdemokratiska reservationen som förordadeen lokalisering till . Därmed segradereservationen.Nu har Ny demokrati omprövat sittställningstagande. Jag tycker faktiskt att det ärhedrande.