prot · GF0998 · 1992-04-22 00:00:00 — Vi har således fått strykav oppositionen tillsammans med ett parregeringspartier. Det gäller Arbetets museum. Jagär förvånad över det agerande som har varit iutskottet. När vi har föreslagit att anslagen tillArbetets museum skall sänkas, har vår avsikt aldrigvarit en diskriminering av dess verksamhet.Vi har egentligen bara gått på samma linje som densocialdemokratiske kulturministern tidigare. Han frös vid något tillfälleanslagen helt och talade om att detta inte var någotstatligt ansvar, och inte fick bli det. Det kundenämligen leda till ett prejudikat. Var hamnarutskottet då inför nästa års behandling? Vi vet hurmånga museer som i så fall skulle vilja hänga pålåset, för att få statliga anslag i stället för deregionala anslag som de har varit tvungna att litatill. Arbetets museum är en stiftelse, och ansvaretfinns hos stiftelsen och de kommuner och landstingsom har med verksamheten att göra.Vi har aldrig avsett att göra någon utvärdering avArbetets museum. Den skall inte göras av någraandra än dem som söker sig dit. Om man söker sigdit och använder sig av museets tjänster, visar detockså att man vill ha det kvar, och det blir lättareatt få pengar från det håll där pengarna bör kommaifrån.Tidigare har det föreslagits att anslagsbeloppet tillposten som kallades för Utveckling avcentralmuseernas verksamhet skulle utökas med 7milj.kr. Det märkliga är att man nu skär ner på detoch lägger över pengarna till museum.Det gör man trots att man måste vara medveten omatt denna utökning redan var planerad.Arbetsgrupper har tillsatts, där det har diskuteratshur dessa pengar skall kunna komma tillmuseibesökarnas glädje. Sedan får de plötsligt vetaatt dessa pengar nog inte kommer, för utskottetkommer inte att följa regeringens förslag. Men jag beklagar det i högstagrad. Jag tror att det är många som är av sammauppfattning som vi reservanter och anser att det ärett olyckligt beslut när det gäller museivärlden idess helhet. Det är det ansvaret vi har. Därför yrkarjag bifall till de reservationer som ,har fogat tillbetänkandet.Anf. 185 ():Herr talman! Jag måste säga att det var med vissspänning som jag gick till kammaren . Jagtänkte att nu skulle väl för första gångenmotiveringen komma till den kraftiganedskärningen av anslaget till museum.Men jag måste säga att jag blir besviken. Jag tyckeratt det verkar som om det stora motivet förnedskärningen av medlen till museum äratt museet inte skall ha några statliga medel. Jag serdet förslaget som förelåg som en första etapp i etttotalt borttagande av statliga pengar till Arbetetsmuseum.I motion krävde vi inte att manskulle föra över pengar från de andra centralamuseerna. Detta är en konstruktion som inteVänsterpartiets hand ligger bakom. Vi ansågnaturligtvis att Arbetets museum, i likhet medexempelvis , bör få sina pengar. Vihar också vid besök på museet fått reda på attkulturdepartementet inte har tagit några initiativtidigare för att reglera uppdraget ochhuvudmannaskapet. Jag hoppas att så kommer attske och att de formella hindren för att infogaArbetets museum i kretsen av statliga museerdärmed upphävs.Herr talman! Jag vill inte uppehålla mig längre medatt argumentera för bidrag till museum.Jag tycker att det har framkommit iutskottsbehandlingen tidigare tillräckligt medargument för det. Jag vill med detta yrka bifall tillVänsterpartiets meningsyttring när det gälleranslag till museum.Anf. 186 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas enmedelstilldelning på nästan 800 milj.kr. Det kanvara värt att påminna om detta. Merparten av dessakulturpengar är utskottet fullständigt enigt om.Som framgått av de inlägg som har gjorts idenna debatt anser en majoritet i kulturutskottetatt anslaget till museum skall räknas upp iförhållande till regeringens förslag.Även om uppräkningen inte är av denomfattningen som vi socialdemokrater hade önskatär det i varje fall ett steg i rätt riktning. Jag villgärna passa på att rikta ett erkännande till Kds ochCenterns representanter i kulturutskottet som, tillskillnad från kulturministern, sett det ansvar somstaten har för verksamheten vid Arbetets museum.Förra året beställde hos regeringen enhöjning av resurserna till museet. Den nu sittandeborgerliga regeringen föreslår en nedräkning avanslaget och antyder i budgeten att anslaget på siktskall avvecklas. Det har också bekräftats här i dagav från talarstolen.Från socialdemokratisk sida anser vi attregeringens förslag är oacceptabelt. Det vore etthårt slag inte bara mot Arbetets museum och denviktiga kulturella verksamhet som bedrivs vidmuseet och som just har startats. Om regeringensförslag skulle vinna kammarens gehör är det ocksåett slag mot uppbyggnaden av helaindustrimuseiverksamheten.För att klara verksamheten vid Arbetets museumhar det varit nödvändigt att göra en omfördelninginom ramen för kulturbudgeten. Det hadenaturligtvis varit bra om vi hade sluppit att göra det.Men var läget sådant att det var nödvändigt föratt nå enighet. De problem som uppstår till följd avbortfallet av medlen under anslagsposten Utveckligav centralmuseernas verksamhet, menar utskottetfår lösas i kommande budgetarbete.För min del är jag övertygad om attansvarsmuseerna ställer upp på att det är underdenna anslagspost det är bäst att göraomfördelningen om den nu måste göras.När den borgerliga regeringen säger att staten intebör ha ett ansvar för att skildra arbetslivets historiaär det enligt min mening i bästa fall en illagenomtänkt ståndpunkt och i sämsta fall enklassmässig reaktion som för det första borde varövervunnen och för det andra inte hör hemmai det här ärendet.Herr talman! Det kan var på sin plats, i synnerhetefter det har sagt, attunderstyrka att Arbetets museum är ett museumsom har till uppgift att dokumentera ochlevandegöra arbetet och arbetets värde. Det ärinte, vilket man kan få intryck av när man hörborgerliga företrädare tala om museet,fackföreningsrörelsens museum även omfackföreningarna tillsammans med KF är ägare tilloch tar ansvar för fastigheten där Arbetets museumfinns.I den reservation som finns till betänkandet ochsom Moderater, demokratistår för, hänvisar man bl.a. till att också den tidigaresocialdemokratiska kulturministern i en debatt häri kammaren uttalat att staten inte påtagit sig ettansvar för museets framtida finansiering. Så kanman naturligtvis läsa protokollet från förra åretdebatt i kammaren om man vill, men jag gör detinte.Jag vill i sammanhanget understryka att riksdagennaturligtvis har rätt att både ge synpunkter på ochändra på förslag som kommer från regeringen. Detär uppgift.Vidare framhåller man i reservationen att Arbetetsmuseum erhållit 45 milj.kr. istatsbidrag, vilket äger sin riktighet. Men det ärockså så att stiftarna har skjutit till mer kapital änvad staten har gjort. överlätfastigheten till ett lågt pris, viket kan anses varakommunens bidrag. Stiftarna har sammanlagttillskjutit 53 milj.kr. för fastigheten och bidrar tillkapitalkostnader med i storleksordningen 6 milj.kr.per år.Det kan vara på sin plats, herr talman, att här göraen jämförelse med , som inteheller är ett statligt museum, vilket jag villunderstryka. Staten har tecknat avtal med Tekniskamuseet. Det är ett avtal som bygger på att statenoch näringslivet samarbetar om en angelägenkulturell verksamhet.När det gäller är näringslivet viaen stiftelse ägare till huvudbyggnaden och upplåterden utan ersättning mot att staten svarar för driftoch underhåll. Det är fullt jämförbart medArbetets museum.Så sent som beslutade vi här ikammaren att får i fråga ompersonal som är anställd vid museet fatta sådanabeslut som avser myndighetsutövning i den måninte annat är föreskrivet. Detta är ett utmärktexempel på hur verksamhet där staten samarbetarmed en annan part kan utvecklas.Vi socialdemokrater tycker att samarbetet medTekniska museet är bra och kan tjäna som modelloch att detta kan vidareutvecklas till att ocksåomfatta Arbetets museum.Därför anser vi att det är angeläget att staten harkvar sitt engagemang i museum. I likhetmed utskottets majoritet anser vi att att en dialogmed företrädare för stiftelsen skall komma till ståndså att man kan diskutera på vilket sätt och i vilkenomfattning staten skall vara engagerad i museet.När det gäller målsättningen med diskussionernaskiljer sig utskottsmajoritetens uppfattning, det villjag här klart säga. Men vi socialdemokrater anseratt verksamheten är så viktig och faktiskt så unik attöverläggningarna med stiftarna bör gå ut på attutveckla verksamheten och inte avveckla den.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillkulturutskottets betänkande nr 23.Anf. 187 ()replik:Herr talman! Jag ärinte alls förvånad över att ni i er motion inte föreslårnågon finansiering av er ökning. Det brukar ni integöra, och det har ni naturligtvis inte gjort den härgången heller. Det är inte någonting märkligt meddet.Det är alldeles riktigt, , att vi är enigaom det mesta. Men i en sådan här debatt brukar detinte vara de punkter som vi är eniga på som vi tarupp till debatt. Det var därför som jag till stor dellät dem vara förutom att jag uttryckte min glädjeöver att vi har kunnat öka kulturbudgeten på detsätt som den borgerliga regeringen och majoritetenhär i stort har kunnat göra.När det gäller Arbetets museum hänvisade vi tillvad sade . Det märkligaär bara att här säger att det helaberor på hur man vill läsa protokollet. Ja, inte harvi läst det fel. sade själv: Jag läserdet gärna som osv. Jag är övertygad om detta. Detär därför har kommit fram tillresultatet att icke var av denuppfattningen att detta icke var ett statligt ansvar.Stryk de två ickena, och det blir en positiv mening.Stiftarna måste se längre än till själva inledningenav verksamheten, och det är det har man här integjort. Förslaget är oacceptabelt, säger . fick jag fram en ny uppgift som varganska intressant. Anledningen till att ni harfinansierat förslaget genom en minskning på detandra kontot var att detta var enda sättet att fåenighet så att ni skulle få majoritet över oss. När jagfår den uppgiften blir jag helt övertygad om att detstämmer. Ni gick således med på att minska med 2miljoner för att få de två avhoppanderegeringspartierna på er sida. Det var en väldigt brainformation som gav mig. Jag hävdarfortfarande att vi för kulturens skull och förmuseernas skull har fattat det rätta beslutet.När det gäller Arbetets museum och dessverksamhet är det inte fråga om någondiskriminering. Men säg mig de museer som inteskildrar arbetet i vårt land, . Det görvåra stora museer. Det gör , för attta ett exempel i , det gör de regionalamuseerna, länsmuseerna och hembygdsmuseerna.Överallt är arbetet och dess verksamhet enhuvuduppgift.Anf. 188 ()replik:Herr talman! Jag blev angripen i den replik somElisabeth begärde på . Jag måste formellt fråga om jag har rättatt bemöta . 189 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Elisbeth gick ju till angrepp i sin replik.Anf. 190 () replik:Herr talman! Då vill jag utnyttja tillfället till attsäga vi finansierar våra förslag. Det är bara att tittai vår budget som vi lade fram . Vihar när det gäller slutsumman inga andraprioriteringar. Budgeten skiljer sig inte i någraavgörande avseenden när det gäller summor frånexempelvis regeringens budgetförslag.Jag vill också påpeka att när det gäller det ärendesom behandlades förut hade vi verkligen gjort enfinansiering. Då togs detta som intäkt för någontinghelt annat. Jag tycker att resonemanget är mycketkonstigt och att det inte hör hemma i behandlingenav det här ärendet. Självfallet är våra förslagfinansierade även om vi inte på varje enskild punktanger att pengarna skall tas från ett viss håll utanfrån kulturbudgeten över huvud taget. Jag vill härhänvisa till budget.Anf. 191 ()replik:Herr talman! Javisst, , har nifinansierat enligt er budget. Det tror jag visst det.Det är bara det att det att era satsningar enligt minuppfattning ofta är populistiska. Det vilar ett tungtansvar över detta. Här tänker jag som moderatbl.a. Där har ni en post där ni kanspara ganska mycket.Jag är övertygad om att om det händer någonting ivärlden om några decennier -- jag hoppas att detaldrig händer -- kommer de som då upplever att viicke har satsat på vårt försvar att fördöma vårthandlande. Därför har vi varit beredda att spara inpå annat i stället för att spara in på ett sätt som ärmer populistiskt. Vi tar ansvar och vågar inte följaen sådan linje.Anf. 192 () replik:Herr talman! Vi i anser att det är enviktig uppgift för att försvara bl.a. detsvenska kulturarvet, kultur för barn och ungdomoch nysatsningar som t.ex. Arbetets museum.Frågan är om vi kan vara utan den typen avkulturellt försvar.När det gäller försvarsbudgeten vill jag ärligterkänna att jag inte är förberedd att i detalj gå inoch diskutera den. Men jag tar gärna en diskussionom försvaret av vår kultur och våra konstyttringar.Jag tycker att det är väl satsade pengar att se till attArbetets museum kan fortsätta sin verksamhet närdet gäller dokumentation av arbetet på det sätt somär påbörjat. Jag tycker att detta är en viktigförsvarsgärning för värden som jag trodde vi varöverens om var viktiga att slå vakt om.Anf. 193 () replik:Herr talman! sade att demuseer som finns i -- Nordiska,Historiska, osv. -- fyller de behov som Arbetetsmuseum försöker fylla. Jag anser inte att detär så. tillgodoser ett etnisktbehov, dokumenterarverksamhet , osv.Arbetet är ju inte bara maskiner och produkter,. Det är ju arbetare också, ochdet är framför allt arbetets villkor det handlar om.Industrialismens framväxt beskrivs vid Arbetetsmuseum. Visst ligger det ett stort kulturellt värde iatt kunna spegla arbetet i nutid och visa hur det harsett ut förr och att levandegöra det! Visst är det ettstort kulturellt ansvar att dokumentera och iframtiden kunna visa människor hur t.ex.jämställdheten i arbetslivet har utvecklats, hurarbetsmiljöer och arbetsorganisation , osv.Jag förstår inte, , varförArbetets museum inte skall ha det stöd för sinverksamhet som man behöver. Varför är det baraArbetets museum av de museer som staten tidigarehar tagit ansvar för som inte får en uppräkning avsitt anslag utan faktiskt en neddragning enligt detförslag som här försvarar?Anf. 194 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det verkar som omBjörn Kaaling håller på att få ont om argument. Jagnämnde ett museum i , och det varNordiska museet. Sedan nämnde jag regionalamuseer, länsmuseer, hembygdsmuseer. Jag sadeingenting om att museerna i skullekunna svara för den här uppgiften, som är så viktig.Det är så viktigt att skildra arbetet, arbetarnasvillkor, arbetsmiljön, industrialismens utveckling,maskinparken, osv., men det var ju just det som jagpåpekade att många museer kan göra.Björn Kaaling frågade varför Arbetets museum dåinte skall ha stöd. Jo visst skall det ha stöd, men intestatligt stöd när det inte är ett statligt museum. Detfår stöd på andra vägar.Från socialdemokratiskt håll drar man dåparalleller med . sägerman att vi har ett avtal med . Harvi ett avtal mellan Arbetets museum och staten?Det har vi inte.Anf. 195 () replik:Herr talman! Men det är ju faktiskt så, ElisabethFleetwood, att det går att dra paralleller medTekniska museet. är inte hellernågot statligt museum -- jag vill understryka det --utan det är ett museum som staten har ett avtalmed, och därigenom kan man behålla en viktigverksamhet.Har vi ett avtal med Arbetets museum, frågadeElisabeth . Nej, det har vi inte. Men detär ingenting som säger att vi inte kan få det. I deöverläggningar som en majoritet i utskottet vill hatill stånd har man möjlighet att ta upp olika frågorsom gäller Arbetets museum.Det är också möjligt, har jag fått klart för mig, förstaten att, precis som när det gäller Tekniskamuseet, utse en statlig representant i Arbetetsmuseums stiftelses styrelse. Det är ingenting somman motsätter sig från Arbetets museums sida.Tvärtom -- det skulle man välkomna. Man skullealltså ha möjlighet att få i stort sett sammakonstruktion vid Arbetets museum som man museet.Förste vice talmannen anmälde att ElisabethFleetwood anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 196 ():Herr talman! har Stiftelsen aktivt verkat inom sitt område, arbetetshistoria och samtida arbetsliv. Stiftelsen harbedrivit insamlings-, publikations-, konferens- ochseminarieverksamhet, producerat utställningarsamt lämnat service och rådgivning iarbetshistoriska frågor till organisationer,studiecirklar, lokala intressegrupper m.fl. samtidigtsom museilokalerna iordningställts. Dessa ligger iden åttakantiga byggnaden mitt iMotala ström i tidigare mäktiga ochunika industrilandskap.Staten har /85 lämnat ettårligt bidrag till verksamheten. Nominellt uppgården samlade statliga insatsen för museet fram till1991/92 till ca 45 milj.kr. Stiftelsens huvudmän harendast lämnat mindre driftbidrag men stått förmuseifastighetens kapitalkostnad. Under 1992beräknas kapitalkostnaden till ca 6 milj.kr.Vid behandling av denna fråga förraåret uttalades att regeringen vid kommandebudgetprövning borde beakta behovet av ökaderesurser till museum på grund av ökadedriftkostnader efter museets invigning, som ägderum . Ett av de nuvaranderegeringspartierna stod bakom detta beslut. Dettariksdagsuttalande har regeringen inte tagit hänsyntill i budgetpropositionen. I stället föreslås enminskning av det statliga stödet med 2 milj.kr.Neddragningen motiveras med att staten inte haråtagit sig ett permanent ansvar för museets drift.Regeringen anser enligt propositionen att ettbetydande kontinuerligt statligt driftstöd bara ärnaturligt i fall där verksamheten avser statligegendom eller bedrivs under statlig insyn. Dennaskrivning i propositionen kan uppfattas som omstiftelsen motsatte sig statlig insyn. Så är emellertidinte fallet. I själva verket är det tvärtom.Herr talman! All verksamhet är beroende avrimliga planeringsförutsättningar. Att ena året fåökat stöd kopplat till ett uttalande som ingerstiftelsen förhoppningar om ytterligare ökningarför att året därpå få ett kraftigt minskat stöd skaparstora problem för verksamheten.Det är angeläget att staten inte ensidigt drar nedresurserna till museum med drastiskakonsekvenser för verksamheten. Staten måste föraen dialog med huvudmännen om den framtidaverksamheten och ansvarsfrågorna. försöka hitta en långsiktigt bralösning är angeläget.Det är rimligt att överväga en modell för Arbetetsmuseum liknande den som utformats för Tekniskamuseet. En annan möjlig lösning kan varasamarbete med något annat museum. Under allaförhållanden måste stiftelsen få rimlig tid föranpassning till förändrade ekonomiska villkor.Lokalt och regionalt stöd eller sponsorpengarkommer inte av sig självt. Det krävs tid och energiför att få fram de medel som behövs för enutveckling av verksamheten vid Arbetets museum.I avvaktan på ett utfall av en nödvändig dialog börmuseet tillförsäkras motsvarande resurser som manhar under innevarande budgetår, alltså en litenuppräkning från nuvarande . till9 , enligt yrkande i motion Kr278 av DanEricsson i , kds. Detta är en ökning iförhållande till regeringens förslag med 2 546 000kr.En ökad belastning av statsbudgeten bör undvikas.Finansieringen bör därför ske genom motsvarandeminskning av anslagsposten Utveckling avcentralmuseernas verksamhet under anslagetCentrala museer: Vissa kostnader för utställningaroch samlingar m.m.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i kulturutskottets betänkande 23.Anf. 197 ():Herr talman! Arbetets museum i Norrköpinginvigdes efter ett mer äntioårigt planeringsarbete. De första tre veckornabesöktes museet av mer än 15 000 människor.Intresset har fortsatt att vara lika stort. Det ärnaturligtvis mycket glädjande; kanske beror det påatt arbetets museum är ett annorlunda museum,både genom sin placering och genom sin inriktning.Det ligger där i , mitt i strömmen somrinner genom staden. Det är i det märkligaåttkantiga huset med namnet Strykjärnet somarbetets museum ligger.Utmed ström ser man raden avtextilfabriker som påminner om Norrköpingsledande ställning som textilstad under1800-talet. Det är industrialismens genombrott ivårt land som illustreras i kvarter efter kvarter längsströmmen. Men pulsen har stannat, maskinerna ärborta och arbetarna har gått hem. Kvar stårfabrikerna som märkliga fornlämningar från den tidsom flytt.Vid statens tidigare anslagsgivning har ett motivvarit att medverka till bevarande av förnyelse avindustrilandskapet som kommeratt vara ett av landets största projekt av det härslaget, jämförbart med det medeltida ellerGamla stan i Stockholm.Arbetets museum har genom sinverksamhetsinriktning, arbetets historia ochsamtida arbetsliv, täckt in ett område som fram tilldess inte haft någon riktig plats i svensk museivärld.1991 slöts ett avtal mellan Arbetets museum ochNordiska museet i avsikten att stärka samarbetettill gagn för arbetets och arbetslivets historia iSverige. Ett sådant samarbete förekommer ocksåmed andra vetenskapliga institutioner byggd påmuseets särskilda inriktning och kompetens. Undersenare tid har museet förstärktforskningsresurserna. En adjungerad professor iekonomisk historia är knuten somforskningsledare till museet. Uppgiften är attbedriva egen forskning, men också att fungera somhandledare för doktorandutbildning.Ett forskningsprogram för 1990-talet -- detmångkulturella arbetet -- har arbetats fram ochkommer att ligga till grund för verksamheten under1990-talet.Herr talman! Vi är många som har arbetat för attdet här museet skulle komma till stånd. Vi är självklart mycket glada åt attutskottsmajoriteten ställer upp bakom museet ochdess unika verksamhetsinriktning. Vi kan ocksåglädja oss åt en stark uppslutning lokalt för museet,både i och i , överpartigränserna. Jag utgår nu från att äveni fortsättningen kommer att ta ansvar för Arbetetsmuseums fortsatta verksamhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § betänkande1991/92:KrU24 Forskning (prop.1991/91:100delvis).Kammaren biföll förste vice talmannens förslag omatt betänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Förste vice talmannen konstaterade härefter attingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § Lokalförsörjning m.m.Föredrogskulturutskottets betänkande1991/92:KrU25 Lokalförsörjning m.m.(prop1991/92:100 delvis).Kammaren biföll förste vice talmannens förslag omatt betänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Förste vice talmannen konstaterade härefter attingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Anslag på massmedieområdetFöredrogskulturutskottets betänkande1991/92:KrU26 Anslag på massmedieområdet(prop. 1991/92:100 delvis).Kammaren biföll förste vice talmannens förslag omatt betänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Anf. 198 ():Herr talman! anmälde regeringengenom statsrådsberedningen att det kommer att lämnas en proposition omfilmpolitiken. är vi och någonsådan proposition har vi inte sett. Förutsättningenför att en sådan proposition skall kunna lämnas ärrimligen förhandlingar med branschen. Någrasådana har såvitt jag vet inte förekommit. Den endafråga som jag tänker ställa till utskottets talesman,, är därför: Kommer regeringen,som ni skriver i majoritetsskrivningen, att senare ivår -- man kan ju sträcka ut våren --lämna någon proposition med förslag tillfilmpolitik, eller kommer den senare? Jag tror atthela branschen väntar på ett besked på denpunkten. Det är min enda fråga till HugoHegeland.Utöver detta vill jag göra några kommentarer. Denförsta handlar om att jag tror att det är väldigtväsentligt att vi ser som en uppgift att stimulera ochstödja filmskapandet. Det är självklart att vi alltidkommer att ha behov av importerade filmer ochTV-serier, men dessa kan ju aldrig beskriva våregen historia, vår egen samtid och få sammabetydelse som de har för att bearbeta traditioner,framtidsdrömmar och samhällsproblem.Utifrån detta har vi från socialdemokratiskt hållsagt att filmpolitiken har en dubbel uppgift; denskall dels stödja den konstnärligt avanceradefilmen, men den skall också bidra till att skapa ettsvenskt kvalitetsutbud också i populära genrer,t.ex. triller och komedi.