prot · GF0983 · 1992-03-24 00:00:00 — Vi socialdemokraterhar dessutom lagt fram ett förslag om räntelån somskulle lösa många av de problem som finns.Anf. 115 Statsrådet ():Herr talman! Det är bra att man inför ett systemmed praktiklöner, så att man kan se till attungdomar inte är helt arbetslösa utan fårmöjligheter till sysselsättning. Det hade varitmycket passande om de som företräder den ungagenerationen hade känt detsamma.SABO:s siffror utgår från andra förutsättningar änvåra. De bygger t.ex. på att man inte kommer attkunna pressa produktionskostnaderna, vilket är enväl pessimistisk syn.Den förra regeringens politik var felaktig på mångapunkter, bl.a. på grund av bristande konkurrens ibyggsektorn, regleringen av byggnormer,lånehanteringen och bostadssubventionerna. Alladessa faktorer har påverkat byggkostnaderna, ochalla är ett utflöde av socialdemokratiskbostadspolitik.När det gäller frågan om ungdomar skall fåmöjlighet att bo på ett bra och vettigt sätt måsteman ta hänsyn till att diskussionen inte bara gällernyproduktionen. Det måste finnas en rörlighet påbostadsmarknaden. Men också där har densocialdemokratiska politiken utgjort ett hinder.Flertalet människor i bor i icke-subventionerade lägenheter eller småhus.Anf. 116 ():Herr talman! Det är kul att regeringen skall erbjudaungdomar sysselsättning. Det hade kanske varithedersamt om regeringen hade tittat på det förslagsom Socialdemokraterna lagt fram. Det handlar omatt ge ungdomar möjlighet att få arbeten meddrägliga levnadsvillkor.Det är möjligt att jag som representant förundomsgenerationen har möjlighet att bo bra medhjälp av min riksdagsmannalön. Jag tror också attBo Lundgren med sin statsrådslön har demöjligheterna.Bo Lundgren inser uppenbarligen inte vilka villkorungdomar skall leva under. Vilken sorts lägenheteranser att ungdomar skall bo i medinkomster på . om de dessutomskall få resurser över till annat?Rörligheten för dem som bor i detbefintliga bostadsbeståndet kommer att minska närkostnaderna för nybyggda lägenheter ökar. Detminskar möjligheten för ungdomar att få del av deäldre bostäderna. Det behövs inte så mycketmatematik för att inse detta.Anf. 117 ():Herr talman! Jag är den första att erkänna att detfanns bekymmer även innan blevansvarig för bostadspolitiken.Men på en punkt tycker jag att vi kan känna stoltheti det här landet. är, vad jag vet, ett av de fåländer i världen som har avskaffat trångboddheten,dvs. avskaffat det vi normalt sett betraktar somslum. Det finns egentligen ingen i som bori riktigt urusla boendemiljöer. En anledning till attdetta har varit möjligt är naturligtvissubventionerna men också att det har klart uttalatsatt urusla bostäder inte skall byggas. Det skallfinnas modern utrustning som kök och badrumsamt hyfsad standard och storlek på de bostädersom byggs.Jag är orolig för -- och tyvärr har jag inte fått någondementi -- att regeringen har släppt detta mål. Detfinns ingen gräns för hur mycket ungdomar skalltvingas sänka sina anspråk för att få tag på enlägenhet . Det här gör mig djupt orolig.Anf. 118 Statsrådet ():Herr talman! Frågeställarna utgår helt naturligtfrån sin ideologiska utgångspunkt, dvs. att politikerskall styra och ställa. Erfarenheten från denpolitiken upplever vi , med den kraftigtstigande arbetslösheten, med problemen förungdomar och andra när det gäller såvälbostadsförsörjning som mycket annat.Inte ens frågeställarna kan tycka att det är rimligtatt det i realiteten kostar . i månadenatt hyra en nyproducerad trerumslägenhet. Detkostar någon tusenlapp mindre ilandsorten. Det är den politik somsocialdemokraterna har stått för. Den politikenmåste förändras så att kostnaderna sänks.Det är inte heller rimligt att vi alla gemensamttvingas betala uppemot 30 000 milj.kr. iräntesubventioner till bostäder. Det är uppenbartatt det krävs en politik som leder till ökad tillväxt,dvs. lägre skatter för att få i gång tillväxten och ökavalfriheten hos människorna så att kostnaderna kanpressas även på andra områden.Vi måste skapa en situation där ungdomarnas egnaval styr vilka bostäder de skall bo i.Anf. 119 ():Herr talman! Jag blir litet bekymrad när jag lyssnarpå statsrådet.Om det system för bostadsfinansiering som vi harhaft hade orsakat alla de problem somskatteministern räknar upp, dvs. att det ärfinansieringssystemet som har påverkat denekonomiska politiken, drivit upp räntorna och medstatsrådets logik inneburit att tvingadeschockhöja räntorna , skulle jag iså fall vara benägen att resonera som statsrådet ochhålla med om en del invändningar. Men det är inteså!Jag hoppas att statsrådet skall lyssna påSocialdemokraternas kritik, men framför allt påden kritik som jag vet har förts fram och kommeratt föras fram och varningarna om vadomläggningen av politiken kommer att leda till.Anf. 120 ():Herr talman! Det verkar som om vi inte kommer såmycket längre i debatten. Jag tycker inte heller attdet är rimligt att lägenheterna kostar . Däremot tror jag att orsakerna är andraän dem som pekar ut.Jag har fortfarande inte hört något om denmonopolsituation som råder när det gällerbyggmaterial. Socialdemokraterna gjorde faktiskten hel del för att vidta åtgärder mot densituationen.Bo Lundgren säger nu vad en lägenhet kan kostautan subventioner. har uttryckt att devill avskaffa systemet med bostadssubventioner.Jag fick inget svar på vad det är för slags bostadungdomar med . Detkan inte vara en normal lägenhet med dagensbostadsstandard. I stället är det en lägenhet somdels är betydligt mindre, dels har betydligt lägrestandard. Det är vad ungdomarna skall få nöja sigmed och vad som är beskedet tillungdomarna i dag.Anf. 121 Statsrådet ():Herr talman! Nej, det är naturligtvvis intebostadsfinansieringen som har orsakat allt ont iSverige. Men det är i princip denregleringsekonomi, av vilken det tidigare systemetför bostadsfinansiering är ett utflöde. Det är sammatänkande som har skapat arbetslösheten, enproduktionskris för industrin och uppgången avbyggkostnaderna, vilken i sin tur har lett till kraftigtökade kostnader i boendet. Det här är oacceptabeltoch måste rättas till. Vi måste skifta system.När det gäller bostadsfinansieringen är det viktigtatt ha ett system som innebär att kostnadernapressas. Subventionsdelen skall successivt trappasner. Konkurrensen skall ökas. Regleringar ochstyrande element som fördyrar byggproduktionenskall tas bort. Den verkliga hyran skall sänkas så attmänniskor har råd att bo. Jag tycker att också ungasocialdemokrater borde stämma in i den politiken.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:537 omkilometerskatten vid ett svenskt EG-inträdeAnf. 122 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagsäkert kan fastslå att kilometerskatten måste slopasvid ett svenskt EG-inträde.Det nuvarande kilometerskattesystemet medför attbeskattningsåtgärder skall vidtas vid varjegränspassage av dieseldrivna fordon, såväl svenskasom utländska. deltagande i en kommandeeuropeisk transportmarknad ställer krav på atttrafiken över gränserna kan flyta utan gränshinder.Inom EG skall i princip alla gränshinder varaavskaffade , då den gemensammamarknaden skall vara fullt genomförd.Inom EG pågår ett arbete med attanta gemensamma regler för hur beskattningen avden tunga vägtrafiken skall vara utformad. Enighetföreligger om regler för beskattningen avdieselolja . Reglerna innebär bl.a.en miniminivå som ligger väsentligt över den skattsom tas ut i för dieselolja.Den diskuterade ordningen ger inte utrymme förmedlemsländerna att behålla eller införa andraskatteformer för trafiken. Det har inom EGdiskuterats olika möjligheter att införaen körlängdsberoende beskattning av den tungatrafiken. Något beslut härom har dock inte fattats.En sådan beskattning skulle inte kunna utformas ienlighet med den svenska kilometerskatten,eftersom denna kräver beskattningsåtgärder vidvarje gränspassage.Med hänsyn till den pågående utvecklingen iEuropa och till utvecklingen av dengränsöverskridande trafiken, anser jag att det intelängre finns någon förutsättning att behålla detnuvarande kilometerskattesystemet. En särskildutredare har därför tillkallats för att lägga framförslag till en beskattningsform för de dieseldrivnafordonen som kan ersätta kilometerskattesystemet.Inriktningen för utredningen är enligt direktiven attåstadkomma en teknisk anpassning till denbeskattning som kommer att gälla inom EG.Utredarens arbete skall enligt direktiven redovisastill regeringen senast i maj 1992.Anf. 123 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Jag tyckte attdet var angeläget att ställa frågan till statsrådet,eftersom jag vill peka på hur viktigt det är med debudskap statsrådet går ut med.Bo Lundgren var tvärsäker . Statsrådetsade att kilometerskatten måste slopas, inteförändras eller utvecklas, inte anpassas ellerersättas -- måste, inte kan, slopas.Den utredning som kommenterar ärinte lika tvärsäker. Utredningen säger bl.a. att detbör understrykas att förändrassuccessivt. Därav följer att den diskussion om vilkakrav på förändringar som ett EG-medlemskapförutsätter är förenad med en betydandeosäkerhet.Litet eftertanke, ödmjukhet och analys voreklädsamt. Det är helt klart att integillar kilometerskatten. Det är också klart att vi kanbehöva diskutera, utreda och analyserakilometerskatten. Men det går inte att vara såtvärsäker, som var ipressmeddelandet.Det finns ett ökat intresse inom EG för modellerliknande den svenska kilometerskatten. För tvåveckor sedan kom ett exemplar av the ,där behovet av ökad beskattning inomtransportsektorn tas upp. har uttalatsig för den färdlängdsberoende beskattningen somkommenteras i svaret.Det är bra att statsrådet är litet mer ödmjuk i svaretän vad han har varit i pressmeddelandena.Är statsrådet nu beredd att ta avstånd från sittmycket tvärsäkra påstående i pressmeddelandet?Borde inte statsrådet ägna det största arbetet åt attpå alla sätt försöka säkra de grundläggande kravsom finns i det svenska skattesystemet?Anf. 124 Statsrådet ():Herr talman! presenterades avtjänstemännen i en skrift meden djupgående analys av utvecklingen inom EG påskatteområdet och de formella och ekonomisktreella krav som bedöms ställs på förändringar i detsvenska skattesystemet. Det är förändringar som isig själva är positiva. Lägre skatter leder till enbättre fungerande ekonomi och till ökad frihet förmedborgarna.När det gäller bedömningen av kilometerskattenhar jag upprepat i detta frågesvar vilka slutsatsersom har dragits i tjänstemannarapporten och avandra fristående ekonomer och skatteaktiva idebatten. Jag har själv dragit slutsatsen att det integår att behålla den svenska kilometerskattenfr.o.m. Det krävs en förändring i detavseendet. Det här innebär inte att jag har uttalatmig i fråga om nivån på transportbeskattningentotalt sett.Anf. 125 ():Herr talman! Det var inte tjänstemännen somgjorde uttalandena. Uttalandena ipressmeddelandet var direktcitat av statsrådetLundgren.Regeringen har ett ansvar och vi har ett ansvar somenskilda riksdagsledamöter för att föra en sakligoch ödmjuk diskussion och ge information införsvenska folkets ställningstagande till svenskt EG-inträde. Det finns en mängd frågor som är svåra ochsom behöver analyseras, och det finns regler sombehöver ändras.Men ingen av oss har rätt, allra minst den somrepresenterar regeringen, att göra förhastade ochför tvärsäkra uttalanden. Det finns en tendens tillatt regeringsföreträdare på område efter områdeanvänder EG och EG:s nuvarande regelverk somen murbräcka för att genomföra sin egna syften.Det är utomordentligt farligt.Anf. 126 Statsrådet ():Herr talman! Det är inte fråga om att använda EGsom en murbräcka.Det är klart att om vi vill undvika en alltför kraftigtexpanderande gränshandel till skada för svenskekonomi, bör den generella mervärdeskattesatsensänkas. En sådan politik är bra för medborgarna iSverige. Det innebär de facto att skattenivån kansänkas. Det tycker vi är bra. Jag har dessutomnoterat att socialdemokratiska regeringaråtminstone har sagt sig sträva mot en sänktskattekvot i Sverige.Den slutsats jag drog i mitt pressmeddelandebygger på den analys som gjordes av tjänstemännenpå och som presenterades den16 mars. Det är deras analys och slutsatser som jagsedan använder som underlag för min slutsats attjust kilometerskatten som teknisk skatteform inteär något vi kan behålla vid ett EG-medlemskap.Det innebär inte att vi får några speciella effekterav detta ställningstagande. Nivån påtransportmedelsbeskattningen är någonting somman får diskutera senare.Anf. 127 ():Herr talman! Är det ändå inte, ,intressant att man inom EG diskuterar modellermotsvarande den svenska kilometerskatten? Denkan förmodligen inte bli kvar identisk sådan den är,men statsrådet sade ju bara slopa, inte förändra,inte utveckla och inte ifrågasätta.Jag vill erinra statsrådet om att det, även omstatsrådet tycker att det är kul att sänka skatter,också finns faror. Det har visat sig atteffekten av de skattesänkningar som statsrådetföreslog i budgetpropositionen var förödande, bl.a.på utbildningsområdet och när det gällersjukförsäkring, sysselsättning och andra viktigaområden för medborgarna.Anf. 128 Statsrådet ():Herr talman! Inom EG pågår, vilket jag mycket välkänner till eftersom jag har informerat mig ochdiskuterat med vederbörande instanser i , diskussioner om envägtrafikbeskattning eller någon form avtrafikbeskattning. Den kommer inte att införas, sådet kommer i och för sig inte att påverka detsvenska beslutet om kilometerskatten i detavseendet.Sedan kan man diskutera om det är kul att sänkaskatter eller inte, och vi kan ha olika ideologiskuppfattning. Låt mig notera att den slopadeaktieomsättningsskatten, som jusocialdemokraterna numera inte vill återinföra,vilket jag tycker är bra, har lett till en mycket bättrefungerande riskkapitalmarknad och ökatmöjlighetena för näringslivets kapitalförsörjning.Det är till nytta för tillväxten och jobben i Sverige.Det hoppas jag de flesta tycker är ganska bra.Den slopade förmögenhetsskatten på arbetandekapital har i sin tur inneburit att vi har fått betydligtmindre avkastningskrav på investeringar i mångamindre företag. Det innebär kanske investeringar inya trygga jobb. Det som var felet med den politiksom fördes tidigare var att man har haft skatter somi sig varit tillväxthindrande. Det har skapatproblem i ekonomin.Anf. 129 ():Herr talman! Uppriktigt sagt, herr statsråd: nya jobb har åstadkommits sedan denborgerliga regeringen tillträdde? Människorna äroroliga och skakade över detsysselsättningsscenario som finns inför framtiden.AMS har gett mycket allvarliga varningar.Jag vill åter ställa den fråga till statsrådet som jagbörjade med: Är statsrådet för sin del beredd att isamverkan med olika länder inom EG arbeta förmodeller motsvarande den svenskakilometerskatten?Anf. 130 Statsrådet ():Herr talman! Vilken modell man skall ha förvägtrafikbeskattning inom EG är en sak, men detjag tycker man skall göra inom ramen för ett vidgatEG-samarbete är att se till att utformabeskattningssystemen så, att man uppnår vissaviktiga mål. Den beskattning som man ändå måsteha, oavsett nivå, bör så långt möjligt miljörelateras,för att ta ett exempel. Det tycker jag är väldigtviktigt.Får jag sedan notera med anledning av frågan omeffekten av skattesänkningar att vi haftett mycket kraftigt fall i industriproduktionen.Under 1991 föll tillväxttakten och budgetsaldotförsämrades kraftigt. Allt detta är sådant som denpolitik som tidigare förts bär ansvaret för.Anf. 131 ():Herr talman! När statsrådet presenteradesin skattepolitik för tillväxt, gjorde statsrådetutfästelser om att propositionen skulle leda tillkraftigt ökad sysselsättning. Jag kan barakonstatera att vi inte sett några sådana effekter. Detvi har sett är att t.o.m. borgerliga ekonomer i dagvarnar för den efterfrågedämpande politik som denborgerliga regeringen bedriver. Det vi har sett är attnågra människor som har det gott ställt har fått detännu bättre ställt.Skattepolitiken är komplex, . Det ärinte så enkelt som att bara sänka skatter. Manmåste faktiskt titta på effekterna av en svagfinanspolitik och en efterfrågedämpande politik ien lågkonjunktur.Anf. 132 Statsrådet ():Herr talman! En svag finanspolitik är inteefterfrågedämpande. Vi driver en stramfinanspolitik med låginflationspolitik och annat föratt skapa möjlighet för tillväxt . Ingenkan utlova omedelbara jobb som effekt avskattesänkningar. Man ser effekterna av dentidigare regeringens bristfälliga politik. Om någotår kommer man att kunna se effekter av den politiksom vi nu lägger grunden för, dvs. en stabil tillväxti ekonomin.Om man nu skall citera borgerliga ekonomer, kanjag å min sida citera den förre socialdemokratiskefinansministern som, när hanbetraktar Socialdemokraterna ioppositionsställning, säger: ''Skulle man vinnavalet och driva den politiken kan det bli enkatastrof för Sverige.''Anf. 133 ():Her talman! Det förefaller som om Bo Lundgreninte längre har så många ekonomer att referera till.Jag konstaterar bara att det i den här debatten harklargjorts att verkligheten när det gällerkilometerskatten inte är så enkel som Bo Lundgreni sitt korthuggna uttalande i pressmeddelandet gavuttryck för. Det pågår faktiskt inom EG endiskussion om någon form av vägberoendebeskattning.Sedan finns det anledning för oss till en fördjupningoch en analys för att se efter hur vi bör agera framemot 1995. Men jag vädjar än en gång till statsrådetangående nästa pressmeddelande: Läs det litetnoggrannare! Tänk efter litet mera! Det skadar inteatt regeringen försöker att vara saklig i sin EG-information.Anf. 134 Statsrådet ():Herr talman! Såväl jag som övriga i regeringen ärsjälvfallet sakliga i vår argumentation ochpresentation när det gäller EG och annat. Men detpressmeddelande som jag utfärdade, den analyssom det bygger på och den bedömning som man iandra sammanhang kan göra innebär att dennuvarande kilometerskatten inte kan behållas. Detär svaret på frågan. Det gäller den 16mars, och det kommer att gälla också i framtiden.Anf. 135 ():Herr talman! Jag vill bara än en gång för statsrådetläsa upp vad som står i utredningen: ''Det börunderstrykas att förändras successivt.Därav följer att den diskussion om vilka krav påförändringar som ett EG-medlemskap förutsätterär förenad med en betydande osäkerhet.''Anf. 136 Statsrådet talman! Det är i vissa avseenden helt självklart.Ingen av oss kan bedöma i vilken mån, hur mycketoch hur snabbt mervärdeskattesatsen behöversänkas. Vi kan göra bedömningar avkapitalinkomstbeskattningen och avalkoholbeskattningen, men det finns en väldigt storosäkerhet. Vi kan dock göra en klar bedömningsom gäller strukturen. I fråga om t.ex.mervärdeskattebasen och kilometerskatten kan vigöra säkrare bedömningar, och det är vad jag harredovisat när det gäller kilometerskatten.Anf. 137 ():Herr talman! Man kan inte, herr statsråd, göranågra tvärsäkra bedömningar.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till kl.18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.19 § Svar på fråga 1991/92:521 om ändraderegler för förtidspensionAnf. 138 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att medverka till attförtidspensionsbestämmelserna ändras så att detblir möjligt att erhålla sjukpension.Enligt bestämmelser i 7 kap. 2 § lagen (1962:381)om allmän försäkring kan förtidspension utbetalas iform av hel, halv eller två tredjedels pension. Inomsjukpenningförsäkringen är däremotersättningsnivåerna kvarts, halv, tre kvarts och helsjukpenning. Frågan om införande av motsvarandenivåer inom förtidspensioneringen har diskuteratsav såväl rehabiliteringsberedningen (S 1985:02)som pensionsberedningen (S 1984:03). De bådaberedningarna kom till delvis olika resultat. Fråganbereds därför vidare i . Jaganser emellertid att starka skäl talar för attersättningsnivåerna inom sjukpenningförsäkringenoch förtidspensionsförsäkringen motsvararvarandra och avser därför att återkomma medförslag i den riktningen.Anf. 139 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Jag tycker att det var positivt.Jag vill ställa en följdfråga. Hur kan det tainnan det kommer ett förslag från regeringen? Jagförstår att det är svårt för statsrådet att ge ettkonkret besked. Men det skulle ändå vara bra omvi i detta sammanhang kunde få någon tidsplan.Jag ser det som mycket angeläget att vi får till stånddenna förändring. Genom att ge möjlighet att få förtidspenion och kunna arbeta kan vi höjalivskvaliteten för väldigt många. Det gäller t.ex.reumatiker. Jag hänvisar i min fråga till ettuttalande från Reumatikerföreniningen iJönköping. Men det är inte bara fråga omreumatiker, utan detta gäller också många andragrupper som inte har möjlighet att arbeta en heldag. För dem skulle pension och arbetevara positivt.Jag ser detta som positivt också rentsamhällsekonomiskt. På detta vis kan människorvara ute i arbetslivet till i stället för somkanske nu är fallet vara pensionerade till 50 %.Även dessa aspekter talar för att vi bör få till stånddenna förändring. Tror statsrådet att det kan finnasförutsättningar för att får ett förslag inomrimligt tid, och i så fall när?Anf. 140 Statsrådet ():Herr talman! Först till frågan om de ekonomiskaoch samhällsekonomiska konsekvenserna. Det harunder tidigare utredningsarbete, förutom depositiva effekter som nu talar om,också nämnts att en och annan som eventuelltinte berörs av någon pensionsregel alls skulle fåmöjlighet till dennna kvartspension.Jag skulle kunna tänka mig att det i dettasammanhang som i så många andra finns både plusoch minus. Icke desto mindre har ochjag mycket likartade uppfattningar i den här frågan.När det gäller frågan om tidsplanen är det minambition att regeringen, kanske i samband mednågon annan proposition, skall kunna ta upp fråganredan till höstriksdagen.Anf. 141 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för det beskedet.Jag tror att det är väldigt många som ser fram emotett sådant förslag med stor förväntan. Det kommerockså att innebära att vi kan höja livskvaliteten förmånga som inte har denna möjlighet.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:538 om etiskagränser i sjukvårdenAnf. 142 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att vidta några åtgärder medanledning av de diskussioner som förts om att sättaviktgränser för livsuppehållande åtgärder förnyfödda.Jag deklarerade när frågan kom upp attjag anser detta vara ett orimligt förfarande och attjag förutsätter att inom ramen försitt allmänna tillsynsansvar uppmärksammarfrågan.Den utredning om prioriteringar inom hälso- ochsjukvården som regeringen fattat beslut omkommer också i sitt arbete att ta upp frågor av denhär typen.Anf. 143 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Det är djupt olyckligt att det uppstår sådana härprioriteringsdiskussioner när det gäller hälso- ochsjukvården. Det påminner om f.d.öststatsmodeller, som tack och lov har övergetts.Min uppfattning är att man inte kan väga liv motpengar. Det framgår också av svaret att regeringendelar den uppfattningen. Det hindrar inte att detändå flammar upp sådana här diskussioner. Menjag vet att statsrådet har gått ut i pressen ochbestämt tagit avstånd från detta.Jag tycker att man bör påminna om Hippokratesgamla regler. Där sägs: Jag skall använda denbehandling som jag enligt min förmåga och mittomdöme anser vara till mina patienters bästa ochundvika allt som är skadligt och illasinnat.Nu säger statsrådet att han förutsätter attsocialstyrelsen inom ramen för sitt tillsynsansvar tarupp den här frågan. Men jag undrar ändå om detinte skulle behövas en debatt, en offentlig hearingav något slag, där man tar upp just dessa frågor ominformation kring etik och prioriteringar.Anf. 144 Statsrådet ():Herr talman! Regeringens förhoppning med denutredning vars direktiv fastställdes innan dessahändelser togs upp i massmedia är att bidra till enbra debatt i de frågor som diskuteras i mångaländer runt om i världen, dvs.