prot · GF0985 · 1992-03-26 00:00:00 — Det är alldeles rätt, och därför harockså regeringen i budgetpropositionen anslagit300 milj.kr. för regionalpolitiska och socialatjänster som postverket skall utföra.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:495 om kostnadernaför telefonjouren på 90 000Anf. 151 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migvad regeringen avser att göra med anledning avkostnader för telefonjouren på 90 000-numret.Riksdagen har bemyndigat regeringen att fastställaomfattningen och utformningen av SOS-tjänsten,dvs. larmförmedling via telefonnumret 90 000.SOS-tjänsten består av ett antal tjänster som äravgiftsfria för uppdragsgivaren, de s.k.grundtjänsterna. Därutöver finns några ytterligarenamnanrop på 90 000-numret där uppdragsgivarenbetalar en avgift för SOS Alarmerings tjänster.Dessa namnanrop ingår bland bolagetskommersiella tjänster. Den uppringande debiterasendast en samtalsmarkering på 90 000-numret.Andra tjänster än grundtjänsten kallaskommersiella tjänster. skallpå marknadsmässiga villkor tillhandahålla dekommersiella tjänsterna, som skall vara förenligamed SOS Alarmerings huvudsakligaverksamhetsinriktning. Jourhavande medmänniskaoch jourhavande kurator, som frågeställaren tarupp i sin fråga, ingår bland dessa tjänster. Denuppringande betalar vanlig samtalstaxa vidutnyttjande av en kommersiell tjänst.Det är som tecknar avtalavseende de tjänster som bolaget tillhandahåller.Televerkets del i de tjänster som erbjuds av SOSAlarmering är endast att vara nätoperatör.Eftersom jag inte har fått klart för mig vilka avtalBarbro syftar på att tecknarmed enskilda jourer kan jag inte här besvarahennes fråga. Generellt gäller dock att iegenskap av nätoperatör kan teckna olika typer avabonnemangsavtal med enskilda jourer.Anf. 152 ():Herr talman! Regionalpolitiken har haft vältaligaförespråkare här . Jag gör mig till tolk för endel av det glömda, tysta Sverige.Att kunna ringa upp jourer, polis och annat, tillingen kostnad alls går tillbaka till ett riksdagsbeslut1951. Det kompletterades 1956, och ja till förslaget om ett avtal mellanteleverket, om ett gemensamtalarmeringsbolag, . Detta riksdagsbeslutinnefattar också att man skall kunna teckna ettavtal och betala för det, men samtalskostnadenskall även här vara noll för den uppringande.Det här har utrettnoga. Jag har papper här som jag ber att fåöverlämna efter denna debatt. Det har alltsånågonstans på vägen hänt saker som gör att man nugår emot riksdagsbeslutet. Man går ut och tecknaravtal med enskilda jourer, där man inte baradebiterar dem för anslutningskostnaden utan ocksåför samtalskostnaden.Jag vill understryka hur viktig den här tjänsten är,det är viktigt att kunna ringa upp anonymt, talamed någon och be om hjälp. Det är inte alltid manvill gå till hälso- och sjukvården eller socialtjänstenoch ge sig till känna. Just att kunna tala med någonanonymt är så oerhört viktigt för människor i kris.Jag tror inte att detta kan vara någon storförlustpost för . Man borde kunna stå förden här samhällsservicen.Anf. 153 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag håller givetvis med BarbroWesterholm i detta, hur oerhört viktigt det är attmänniskor i nöd skall nå fram till en medmänniska.Det här handlar om en verksamhet som riksdagenhar beslutat om. Men har bemyndigatregeringen att fastställa omfattningen ochutformningen av SOS-tjänsten. Sedan harregeringen bemyndigat att fastställaavgifterna för SOS-tjänsten.Det finns nio stycken s.k. grundtjänster. Jag kansnabbt räkna upp dem. Det är brandlarm,fjällräddning, flygräddning, polislarm, ambulans,flygambulans, jourhavande läkare, sjöräddningoch socialjour. För övriga namnanrop på 90 000 tarSOS Alarmering ut en mindre avgift, som bör täckakostnaderna för tjänsten på kommersiella villkor.Vad det handlar om där är djurambulans,jourhavande barnmorska, jourhavande sköterska,jourhavande tandläkare, jourhavande präst ochjourhavande veterinär.Låt oss ta jourhavande präst som exempel. Härdebiteras ingen grundavgift, utan bara ensamtalsavgift. 1992 betalar jourhavande präst16:80 kr. per samtal vid hundra samtal eller mindreper månad. Men vid mer än hundra samtaldebiteras . Man harknutit avgifterna till konsumentprisindex.Sedan finns det andra tjänster än grundtjänsterna.De kallas kommersiella tjänster. Det är antagligende som vi talar om här. De skall tillhandahållas påkommersiella villkor och var förenliga med SOSAlarmering AB:s verksamhet. Exempel på dem ärjourhavande kurator och Röda korsetsjourhavande medmänniska.De betalar en abonnemangsavgift till televerketoch sluter sedan avtal med SOS Alarmering AB omförmedlingsverksamheten. har Röda korsethaft uppfattningen att dess kostnader för SOSAlarmerings medlingsverksamhet är för höga. Manhar arbetat för att få sin Jourhavande medmänniskabland 90 000-anropen. Problem uppstår om det blirför många verksamheter under nummergruppen90 000, så att brandlarm, flygräddning,fjällräddning, osv. blir försenade på grund av denmycket stora anhopning av samtal som i så fall kanbli aktuell.Anf. 154 ():Herr talman! Detta styrker mig i min uppfattningatt avsikt med det här systemetnågonstans under resans gång kom bort ihanteringen. Om det blir för trångt på 90 000-numren är det kanske inte omöjligt att skapa ett80 000-nummer eller någonting sådant.Jag tycker att den regering som i sinregeringsdeklaration har som målsättning att hjälpadet glömda också skall ta sig an det härproblemet, gå tillbaka till riksdagsbeslutet och setill att dess intentioner fullföljs.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition 1991/92:105 till socialutskottetMotionerna1991/92:L16 till lagutskottet1991/92:T14--T16 till trafikutskottet20 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:107 Ny läkemedelslag m.m.1991/92:115 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Schweiz1991/92:128 tillträde till Lugano-konventionen1991/92:137 Ändring i miljöskyddslagen (1969:387)m.m.1991/92:140 Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993-1996 m.m.1991/92:148 Förtroendenämndsverksamhet inomhälso- och sjukvården, m.m.1991/92:158 Regeringsrättens domförhet i vissa fall1991/92:159 Sänkt inkomstgräns för allmänrättshjälpMotionernamed anledning av prop. 1991/92:96 Vissajordbrukspolitiska frågor, m.m.(1991/92:Jo22 av m.fl. (s), bordlagd17/3 och hänvisad till JoU 18/3)1991/92:Jo23 av () 1991/92:Jo24av m.fl. (s)1991/92:Jo25 av och (c, s)1991/92:Jo26 av m.fl. (v)1991/92:Jo27 av och (nyd)1991/92:Jo28 av m.fl. (c, m, fp,kds)1991/92:Jo29 av m.fl. (c)1991/92:Jo30 av m.fl. (s)1991/92:Jo31 av ()1991/92:Jo32 av m.fl. (s)1991/92:Jo33 av () 1991/92:Jo34 avBirgitta ()21 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 24 mars1991/92:156 av () tillkommunikationsministern om kostnader förnäringslivets transporter:För att minska vissa kostnader såsomlagerkostnader, kapitalkostnader etc. övergårföretag till just-in-time-transporter. i ställetför att ha lager övergår man till leveranser just närvaran eller insatsvaran behövs. Detta gäller intelängre bara industriföretag utan även handel ochdistributionstrafik. En livsmedelsbutik kan t.ex. fåfärskvaruleveranser om dagen.Kapitalvarumarknaden har i allt större grad endastdemonstrationsexemplar i butikerna -- butikslagrenhar ersatts med frekventare transporter.Ett vedertaget begrepp för denna företagsfilosofi ärjust-in-time-transporter.ProblemDenna just-in-time-filosofi har slagit igenom i storskala eftersom den är lönsam för företagen. Flertransporter är billigare för företagen än dyralagrings-, personal- och kapitalkostnader.Ur företagens synpunkt är det än så länge ingastörre problem med denna utveckling, frånsett attträngseln på vägarna i storstadsregionerna orsakartidsförluster.Det blir dock problem för samhället som skall ståbåde för kostnaden för infrastrukturen som skalltåla fler transporter och för de externa kostnadersom ökade transporter orsakar i form avmiljöskador, sjukvårdskostnader, bullerstörningar,kulturförstörelse etc.Det blir också ekonomiska förluster för andratrafikanter som drabbas av trängseleffekterna.Det finns en växande kritik mot näringslivetspåstående att skattebelastningen på vägtransporterär för hög och är ett hot mot företagens lönsamhet.Sanningen är att transportkostnadens andel avsaluvärdet i många branscher är mycket låg. 61.Som framgår av fig. 1 är det bara inom ett fåtalbranscher som kostnaderna för lejda transporteröverstiger av produktionens saluvärde. Inomverkstadsindustrin uppgår t.ex. kostnaderna fördessa transporter till i genomsnitt avproduktionens saluvärde.En ökning på av transportavgifterna skulleendast undantagsvis påverka totalkostnaden merän marginellt. Kostnadsökningarna skulle bli störstför gruvor och mineralbrott. Inom denna branschskulle ökningen höja de totala kostnaderna med 0,7resp. Tillverkningsindustrins totalakostnader skulle stiga med 0,1 till 0,6 %.FörslagJust-in-time-filosofin innebär en övervältring avkostnader från företag till samhället, lässkattebetalarna. Företagen kommer att fortsätta attdriva denna utveckling vidare till dess ingaytterligare vinster går att hämta hem. Samhälletskostnader kommer i motsvarande grad att öka ominga åtgärder vidtas.Vänsterpartiet anser att det noggrant måsteutredas hur den optimala fördelningen avnäringslivets transportkostnader ursamhällsekonomisk synvinkel ser ut. Det går inteatt enbart ta hänsyn till företagens egnatransportkostnader utan alla kostnader som ärförknippade med ökade transporter -- i huvudsakvägtransporter -- måste tas med i beräkningarna.Detta är även i linje med regeringens vilja att fåfram priset på olika samhällstjänster.Vänsterpartiet menar att man harpasserat gränsen där vinsterna för företagen intelängre balanserar samhällets förluster i form avökade kostnader och miljöskador.Den förmodligen enda realistiska metoden för attkomma till rätta med den överdrivna inriktningenpå frekventa transporter är via ekonomiskaincitament riktade till företagen. blirtrafikapparaten överutnyttjad i förhållande tillandra ''produktionsfaktorer''.Man bör sräva efter lösningar som ger ensamhällsekonomiskt effektiv prissättning avtransporter och inte påverkar näringslivetsinternationella konkurrenskraft alltför mycket.Att höja avgiften eller skatten på vägtransporter äri linje med de nya signaler som kommer frånEG, genom , EG-kommissarie medansvar för transportfrågor.Med anledning av det anförda vill jag frågakommunikationsministern:1. Kommer regeringen tillsätta en utredning somskall analysera dessa problem i syfte att undvikasamhällsekonomiska och ekologiska förluster?2. Kommer kommunikationsministern att tainitiativ till att justera avgifter och skatter för attkomma till rätta med problemen som just-in-time-filosofin ger upphov till?1991/92:157 av till statsrådet (s) AlfSvensson om skuldstrategi:Trots stora ansträngningar i och trotsvissa framsteg i den internationella skuldstrateginstår skuldkrisen ännu långt från sin lösning. Förmånga av de fattigaste afrikanska länderna ärskuldbördan sannolikt det största hindret för enhållbar ekonomisk utveckling. Det är inte enöverdrift att hävda att skuldbördan dagligenorsakar mänskligt lidande och skördaroffer i u-länderna.Alla vet att skulderna inte kommer att kunnabetalas tillbaka fullt ut. Ändå går år utan attavgörande framsteg görs. FN:s förregeneralsekreterare tog uppskuldkrisen som ett av världens allvarligasteproblem när han lämnade sin post.Bland de särskilda problemen kan nämnas att USAunder har blockerat en uppgörelse ombetydligt mer långtgående skuldlättnad inom dens.k. Den ökade andelen ejomförhandlingsbar multilateral skuld utgör enväxande börda som kan komma att bli ettoöverkomligt problem i vissa länder.Sverige har tidigare i många olika sammanhangdrivit på den internationella skuldstrategin medkonkreta förslag. Från den borgerliga regeringenhar vi emellertid hört mycket litet. Avpressdebatten i frågan förefaller det som omregeringen inte har en enhetlig svensk skuldpolitik.SIDA har utkommit med en mycketintressant rapport, ''En väg ut ur skuldfälan'', medgenomarbetade förslag till skuldlättnadsåtgärdersom behöver besvaras.Jag vill fråga biståndsministern:1. Vilka nya initiativ avser regeringen att ta för attuppnå en större skuldminskning för de svårtskuldtyngda , bl.a. med anledning avSIDA:s rapport?2. Vilka förslag har regeringen för att lätta denstora börda som följer av de hitintills ejomförhandlingsbara multilaterala skulderna?3. Vad har regeringen gjort för att äntligen nå ettgenombrott i frågan om ökade skuldlättnader förde fattigaste länderna inom ? Harregeringen direkt med tagit upplandets långa blockering i avlångtgående skuldlättnadsvillkor?4. Hur har regeringen organiserat arbetet med attutforma samlade politik i dessa frågor --som måste tas fram gemensamt av utrikes- ochfinansdepartmenten, och -- så attden blir en konsekvent, konstruktiv och framsyntpolitik till förmån för de fattigaste ländernasutveckling?1991/92:158 av () tillsocialministern om ökade socialbidrags-/bostadsbidragskostnader:Kostnaderna för socialbidragen ökar snabbt. Under1991 ökade socialbidragskostnaderna totalt i helalandet . Men ökningarna är ojämtfördelade. Mest ökade socialbidragskostnaderna ikommunerna , , , Arjeplog.I uppgick ökningen till och iStockholms stad till . Störstaökningen fanns i gruppen ungdomar 18--. Iflera av kommunerna med de största ökningarnahar ett klart samband med arbetslöshet och höjdahyror bl.a. konstaterats.En klar konsekvens av skatteomläggningen harvarit att hyreskostnaderna för hushåll med lågainkomster har ökat, medan samma hushåll inte allshaft samma glädje av skatteomläggningen somhushåll med höga inkomster. Särskilt pensionärermed låg eller ingen ATP och höga boendekostnaderhar kommit i kläm.Den utredning som arbetar med förslag tillförbättrade bostadsbidrag för pensionärer har denlovande ambitionen att skapa enhetliga bidrag överlandet. Men dess värre tycks följden av denna bliatt fler pensionärer får minskade bidrag!Andra oroande fakta som framkommit äratt antalet vräkningar från lägenheter ochexekutiva auktioner av egna hem ökar kraftigt.Enligt uppgifter från rörde det sigunder 1991 om ca 6 000 i hela landet, varav drygt1 300 bara i . Under januari och februarimånad 1992 har 227 vräkningar verkställts,så tendensen håller i sig. Någon utredning om vartde personer som blir vräkta tar vägen finns inte.I den mycket uppmärksammade utredningen omstatens stöd till bostadssektorn som nyligenpresenterade föreslås en mycket snabb avvecklingav de generella bostadssubventionerna. Iutredningen saknas totalt resonemang om hurdessa kan/borde ersättas av riktade subventioner.Det torde i så fall röra sig ombostadsbidrag/KBT/socialbidrag/barnbidrag/studiebidragosv. i mångmiljardklassen om regeringen har kvarambitionen med en social bostadspolitik.Jag vill med anledning av ovanstående frågasocialministern:1. Vilken ekonomisk beredskap finns det ochkommer det att finnas i landets kommuner förökade socialbidrags-/bostadsbidragskostnader?2. Vilken ekonomisk kompensation avserregeringen ge kommunerna för att dessa skallkunna undvika dramatiska höjningar av antaletvräkta personer?3. Vilka åtgärder föranleder förslaget omminskade bostadssubventioner på det socialaområdet?4. Avser regeringen att initiera någon studie av vadsom händer de enskilda och de familjer som blirvräkta?22 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 24 mars1991/92:563 av () till socialministernom utvärdering av försöket med utdelning avsprutor till narkomaner:Få behandlingsprojekt har utsatts för så ingåendegranskning eller bemötts med sådan brist påförstående från sina kritiker, som detframgångsrika sprutbytesprojektet för narkomaneri . verkar det som om projektet skallutvärderas av några av sina värsta motståndare.Detta har givetvis väckt oro och förstämning blandde inblandade som ifrågasätter lämpligheten avdetta och som önskar sig en utomstående,oberoende utredare t.ex. från WHO.Jag vill därför fråga vad tänkergöra för att garantera en rättvis utvärdering avsprutbytesprojektet i Lund.1991/92:564 av (fp) till miljöministernom utsläppen från kärnkraftverket Sosnovyj Bor:Vi vet ännu inte vilka konsekvenser de radioaktivautsläppen från Sosnovyj Bor får för människor,djur och natur i kärnkraftverkets närområde ellerför Sverige.Vilka åtgärder överväger regeringen medanledning av det inträffade?1991/92:565 av () tillmiljöministern om kärnkraftverket Sosnovyj Bor:Olyckan vid kärnkraftverket Sosnovyj Bor påandra sidan ger oss en erinran ombristerna vid detta och en rad andra kärnkraftverki f.d. . Statsminister sitt arbetsbesök i informerat ombehovet av internationella insatser för att ökasäkerheten vid de östeuropeiska kärnkraftverken.Sverige deltar i den s.k. G-24-EG-gruppensplanerade arbete på detta område. I eninterpellation till miljöministern (besvarad ) föreslog jag bl.a. attSverige begär att gruppens arbete påskyndas. Dettasedan en svensk expertgrupp bokstavligen slagitlarm om de stora bristerna i säkerheten vid justSosnovyj Bor intill har vi alla fått en påminnelse om olycksriskerna.Vill miljöministern skyndsamt påkallauppmärksamheten hos ochsamtidigt följa upp det informationsarbete som vårstatsminister inledde i ?1991/92:566 av () tillutbildningsministern om de medellångavårdutbildningarna:För ett par år sedan beställde avregeringen en översyn av de medellångavårdutbildningarna. Översynen skulle bl.a.inkludera laboratorieassistentutbildningen.På uppdrag av regeringen har UHÄ genomfört enutredning avseende justlaboratorieassistentutbildningen. Utredningen harremissbehandlats.Vilka åtgärder avser regeringen vidta medanledning av beslut och UHÄ:sutredning?23 § Kammaren åtskildes kl. 17.52.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 5 § anf. 39 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 74(delvis),av förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.