prot · GF09123 · 1992-06-01 00:00:00 — Men iregeringsdeklarationen stod det ingenting omguldet, inte heller i budgetpropositionen i januari.Det var först efter påstötningar i form av en frågaav mig som utrikesministern sade att detvar regeringens uppfattning att esterna ochlitauerna borde ersättas för vad de en gångdeponerat här. Därefter har bifallit enmotion av och mig och anmodatregeringen att lämna förslag till om hurkompensationen till och skallfinansieras. Det gjorde regeringen ikompletteringspropositionen. Det är bara det attEstland och önskat återbetalningen iguldtackor, och därom stod det ingenting ipropositionen.Nu säger utskottets majoritet, efter en ny motion avElver och mig där vi föreslår attåterbetalningen skall ske i form av guldtackor, attdet kan vara lämpligt att så sker.Utskottsmajoriteten tycker att den frågan fårdiskuteras mellan den ochberörda baltiska regeringar. Utskottet utgår från attdessa överläggningar kommer att ske så snabbt sommöjligt.Klart är nu alltså, fru talman, att skallbetala och kompensation för derasdeponerade guld, i guldtackor om de så vill, och detså snart som möjligt. Det är alltid något.Fru talman! Den svenska hanteringen av baltguldetfrån 1940 till 1992 är inget lysande inslag i vårhistoria. Man kan bara hoppas att det inte iframtiden kommer att vara en belastning i vårarelationer till och Litauen.Anf. 34 ():Fru talman! Jag vill bara helt kort fråga han är nöjd med det sätt på vilket regeringenhar föreslagit att kompensationen av baltguldetskall ske.Anf. 35 ():Fru talman! I det här läget är detta den minst dåligalösningen av denna fråga, men helt nöjd är jagnaturligtvis inte.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Alkoholbeskattningen, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU25 Alkoholbeskattningen, m.m.(prop. 1991/92:116).Anf. 36 (nyd):Fru talman! Jag skulle vilja börja med en litendemonstration. Jag har just hällt upp ett glasalkohol, och den volymen i flaskan motsvararvärdet av tillverkningen och eventuella vinster, somen företagare skulle ha sett det. Resterande volymi flaskan är skatt, som svenska staten alltså tar ut.Vart vill jag komma med den här demonstrationen?Jo, det finns två skäl till den höga beskattningen.Det är det fina skälet, som är nummer ett, och detär det fula skälet, som är nummer två. Det finaskälet är att staten, dvs. vi politiker, genomförmynderi, skall se till att svenskarna drickermindre, och då höjer vi skatten.Jag tog upp den här frågan för medBengt och påstod att mörkertalet ärnågonstans . Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning, CAN, sadedå vid sina undersökningar att det var 18--. sitter jag själv med i alkoholkommissionen, ochnu säger att mörkertalet är omkring 30 %.Det är inte orimligt att det i verkligheten är mellan35 och , som jag sade för . Förrdrack svenskarna gin. dricker deGårdens gin.Skäl nummer två är det fula skälet, och det ärsjälvfallet att staten skall få in så mycket intäktersom möjligt. Men det pratas det sällan om i dennakammare. Intäkterna av skatten är omkring12 miljarder kronor. Ny demokrati tror inte påargumentet att vi skall höja skatterna för att minskaden totala konsumtionen i . Det är bara så,mina damer och herrar, att det då tillverkas mer,köps mer taxfree och mer illegal sprit.Vad måste vi då göra? Jo, vi inom Ny demokrati villsänka skatterna för att något så när skydda våraintäkter när vi går med i EG. Vi kan inte sälja envara som kostar mer än den gör i vårakonkurrentländer. För att kunna behålla någraintäkter av skatten 1995 måste vi anpassa oss.Ny demokratis förslag är följande: Vi vill sänkaskatten med 1992, och dennasänkning skulle enbart rikta sig till hotell- ochrestaurangbranschen. Vi vill sänka skatten medytterligare 1 miljard 1993 och 2 miljarder 1994.Att minska konsumtionen -- hur ser Ny demokratipå detta? Jo, självfallet ser vi det inte så att vi skallhöja skatten, utan vi har flera argument som vitycker är mycket viktigare.1. Att stärka familjerna, familjebanden. Det är därmånga alkoholproblem skapas -- det måste vipolitiker också lära oss.2. Ökad omtanke om varandra. Vad menar jag meddet? Jo, ni kanske känner igen situationen när engod vän får alkoholproblem. Vad säger vi då tillvarandra? Jo, har fått problem -- det är syndpå en så bra kille. Det går två , och vadsäger vi då? Jo, dricker en flaska --det är synd på en så bra kille. I stället borde visamlas i vänskapskretsen och ta hand om vårkompis. Det är mycket viktigt att vi har en omtankeom varandra.3. En kraftigt ökad upplysning, speciellt riktad tillungdomar, om att alkoholen är farlig om mandricker och hanterar den på fel sätt och om attalkohol kostar mycket för samhället. Kan man fåsvensken att förstå detta, är jag övertygad om attdet är den enda vägen att gå för att minskakonsumtionen. Jag kan ta exemplet när vi förde enkraftig kampanj mot rökning. Vad hände här iSverige då? Jo, rökningen gick rakt ned; denminskade kraftigt efter denupplysningskampanjen. Vad händer , när detinte förs någon kampanj? Jo, rökningen ökar blandungdomar.4. Vi måste få en avdramatisering av alkoholen,dvs. att det inte skall vara spännande att drickasprit. Man kan ta t.ex. en för att det är gott,inte för att det är spännande.Till sist, fru talman, vill jag tala litet omfärjeförbindelsen --Allinge. Denklassas som kort rutt. Det finns en parallellrutt mellan och , och den klassas somlång rutt. Det innebär att det där får säljas skattefrisprit. Färjelinjen --Allinge går inte ihopekonomiskt -- som man kan förstå -- utan den går ikonkurs . Det finns motioner frånsocialdemokrater och moderater, som har påpekatdetta och vill klassa om färjelinjen --Allinge till lång rutt. Om vi skall fåkonkurrensneutralitet mellan våra företag är det jusjälvklart att vi måste klassa om också denna rutttill lång rutt och tillåta försäljning av skattefriavaror.Jag trodde faktiskt ett tag att detta skulle gå igenomi skatteutskottet. Det kändes positivt närskatteutskottet tog upp frågan. Men jag bedrog migsom vanligt. I stället var en kommentar att detkanske skulle vara bättre att klassa om den andrarutten till kort rutt och ta bort taxfree-försäljningen, dvs. ännu ett stick rakt i ansiktet påföretagen.Nej, våga nu för en gångs skull bifalla de härmotionerna! Ni har faktiskt så gott som helasvenska folket bakom er.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall tillreservation 1 under mom. 1 och reservation 2 undermom. 37 ():Fru talman! I skatteutskottets betänkande 25behandlas den viktiga frågan omalkoholbeskattningen, ett område som oftadiskuteras i svensk politik och tas upp i svenskaanekdoter -- inget är väl så outgrundligt som densvenska alkohollagstiftningen. Det finns de partiersom säger att politikerna inte vågar tala omalkohol, men det tror jag vi vågar. Det är inte någotstörre problem att våga det, och vi måste tala omdetta, för alkoholfrågan är mycket viktig.Ett syfte med alkoholbeskattningen är att få inpengar till statskassan, men det är naturligtvis intedet avgörande syftet. Det finns givetvis andrametoder att skaffa in pengar.Alkoholbeskattningens främsta syfte enligt min ochVänsterpartiets bedömning är att minskaalkoholbruket. Man talar ibland om att det gälleratt minska missbruket, men naturligtvis ärmissbruk och bruk intimt förknippade medvarandra. Man kan inte tänka sig ett missbruk avalkohol utan ett bruk av alkohol i grunden.Det är inte så att mitt parti eller jag självförespråkar någon allmän förbudslinje. Jag tillhörinte de organiserade nykteristerna. Jag är intenykterist. Men jag vågar trots detta tala om behovetav en skärpt politik mot såväl alkoholmissbruk somalkoholbruk, och i det sammanhanget ärbeskattningen ett viktigt instrument.Under den allmänna motionstiden lade vi iVänsterpartiet fram en rad yrkanden kringalkohollagstiftningen. Vi sade i vår motion Sk351att det förslag som har presenterats i betänkandetfrån den utredning som har studerat detta områdeborde ligga till grund för en ny lag. Biträdandefinansministern har lagt fram ett sådant förslag,och kommer att anta denna lag. Jagtycker i princip att denna lag är bra, dvs. att manhar en beskattning som är strikt relaterad tillalkoholhalten.En annan förbättring -- detta säger jag en ,men det är ändå viktigt att nämna -- går ut på nu inrättar två klasser för det s.k. starkölet ochatt vi därmed de facto får tillbaka mellanölet i enlägre skatteklass. Jag tror att denna förändring kanleda till att konsumtionen styrs över till detta någotmindre alkoholstarka öl.I den meningen är det förslag som har lagts frambra, men även om principen är bra, kan mandiskutera nivån. Vi sade i ett yrkande i en av våramotioner att man borde höja skattenivån så attintäkterna ökar . Vi insåg att det finns enrisk för att kammaren avslår detta yrkande, så vihar ett andrahandsyrkande om att i varjefall bör regeringen till känna att det bör ske en snarhöjning av de allmänna skattenivåerna.Det har också funnits andra motionärer som hargått i samma riktning. väcktes motion So291 av KarinIsraelsson m.fl., som också förespråkade en 10-procentig höjning. Med anledning av denproposition som behandlas av skatteutskottet ibetänkande nr 25 har m.fl. väckten ny motion, i vilken man talar om en höjning med5 procentenheter.Vårt yrkande i denna fråga är som sagt ettandrahandsyrkande, om förslaget från januarifaller.Det är motiverat att hålla ett högt skatteuttag,eftersom vi vet att det finns ett starkt sambandmellan pris och konsumtionsnivå. Genomskattehöjningar håller vi uppe prisnivån.Alkoholskatten har inte höjts ,och då . Alkoholen har också underde senare decennierna haft en prisutveckling somgör det befogat att nu justera upp nivåerna.Fru talman! var inte representeratvid utskottets slutbehandling av denna fråga pågrund av att jag som representant förVänsterpartiet deltog i en riksdagsresa tillStrasbourg, men vi vill här i kammaren underöverläggningarna yrka bifall till utskottetshemställan angående mom. 1 med den ändring somföljer av ett bifall till motion 1991/92:351 yrkande40, att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en snar höjning avskatten på alkohol. Vi kunde ha brutit ut andrayrkanden ur vår motion till kammarbehandlingen,men vi menar att detta är ett yrkande som allaledamöter som vill driva en aktiv alkoholpolitik ochäven använda pris- och skatteinstrumentet bordekunna samlas kring.I diskussionen kring detta betänkande vill jag, frutalman, också ta upp ett litet särproblem, som jagpersonligen har kommit att inse under ärendetsbehandling efter det att propositionen hade lagtsfram. Vi får nu en beskattning som är striktrelaterad till alkoholhalten, och det är ju ett faktumatt varje system kan brukas eller missbrukas.Drycker med en mycket låg produktionskostnadoch en mycket låg alkoholhalt kommer med dettasystem att bli relativt sett billiga för konsumenten.I nuvarande läge gör inte detta så mycket. Vi kantänka oss ganska lätta viner, som är produceradeunder tämligen förhållanden; det är dyrtatt producera dessa drycker. Om man däremot tarvanlig sprit, blandar den med vatten och tillsätterlitet färg och någon allmän smakessens får man endryck som nästan inte kostar någonting attproducera, och om den har en låg alkoholhaltkommer den också att bli mycket lågt beskattad. Iklartext, fru talman, blir detta färdigblandad groggpå flaska. Ur nykterhetspolitiskt hänseende skulledetta kunna vara en mycket tvivelaktig produkt utepå marknaden. Då kan någon säga: Sådanaprodukter finns inte . Nej, det är sant, men i enmarknadsekonomi kommer nog någon producent,någon handelsman att inse denna möjlighet, ochdet finns redan en del sådana här drycker ute på deninternationella marknaden.I EG, i den europeiska unionen, som nukanske kommer att närma sig, råder principen omCassis de , som förvisso var just enalkoholdryck, och detta gör att vi kan få svårt attvägra att ta in drycker av detta slag. Vi får då ett urnykterhetspolitiska hänseenden allvarligt problem.Genom utskottsordningen har vi i Vänsterpartietvarit förhindrade att ställa yrkanden underutskottets behandling, men jag tror att detta är ettproblem som måste uppmärksammas underkommande dagar för att vi inte skall få ettnykterhetspolitiskt problem, dvs. att tämligenalkoholsvaga drycker säljs till mycket mycket lågapriser.Vi har också i våra motioner tagit upp frågan omEG och den europeiska unionen, och vi har sagt attriksdagen borde ha gjort ett tillkännagivande.Utskottet säger då att det inte finnas några behovav allmänna tillkännagivanden, eftersomregeringen känner till behoven och vikten av attförsvara en svensk restriktiv alkoholpolitik. Detkanske är så att det i regeringen finns starka kraftersom känner det ansvaret, men det finns också iregeringskansliet människor med en mycket liberalsyn på nykterhets- och drogpolitiska frågor. Jagvet, fru talman, att vi här i kammaren skall hålla enkorrekt ton och inte använda nedsättande epitet, såjag säger ingenting om dessa personer, men underandra förhållanden skulle jag kunna ta till mycketstarka ord om människor som talar om exempelvisfri haschförsäljning. Detta inger mig oro, och jagbeklagar därför att utskottet inte markerade att vimåste hålla en restriktiv drog- och alkoholpolitisklinje.Min anmälda talartid, fru talman, är gången. Jagvill avslutningsvis bara deklarera att vi iVänsterpartiet naturligtvis står bakom allayrkanden i de motioner vi har väckt och senare vad gäller dessa frågor,men för att förenkla ärendebehandlingen ikammaren nöjer vi oss med att yrka bifall till vadutskottet har hemställt under mom. 1 samt till vårmotion 351, yrkande 40.Anf. 38 (nyd) replik:Fru talman! säger i sin motion vill höja skatten för att staten skallfå in mer skatt. Men staten får ju inte inte in merskatt på detta sätt, utan det innebär ju mer ellermindre att man ger klartecken till en ökning avmörkertalet i . Det har ju visat sig att staten inte har fått in merskatteintäkter genom höjda skatter på alkohol.Däremot har mörkertalet ökat. Det har vi fåttbekräftat från CAN, som på sju åtta månaders tidhar höjt sin uppskattning av mörkertalet från 18 till30 %. Nog ökar mörkertalet. Jag tror inte att manfår in mer skatter genom detta förslag.Anf. 39 () replik:Fru talman! Det finns förvisso en skillnad mellanoss i och Ny demokrati när det gällersynen på hur man skall bekämpa alkoholmissbrukoch alkholbruk och försöka bringa ner det. Vi sägeratt ett av instrumenten är prisinstrumentet och då måste använda skatteinstrumentet. Nydemokrati säger sig också vilja bekämpaalkoholmissbruk, men man vill inte användapriserna som ett instrument, utan man anvisarandra vägar. Om några av dessa andra vägar kan visäkert vara överens, t.ex. om vikten av att hagemenskap i samhället. Vi betonar vikten av socialainsatser. Jag vet inte i vilken mån Ny demokrati tarupp det. Ny demokrati, som säger sig varamarknadsekonomins anhängare, vill emellertidicke använda marknadens mest effektiva vapen,priset, för att bekämpa alkoholbruket. Vi tror påatt marknaden kan fungera även när det gäller attbekämpa alkoholmissbruket och dämpaalkoholbruket. Det är tydligen en skillnad mellanoss och Ny demokrati.Anf. 40 (nyd) replik:Fru talman! Som jag nämnde alldeles hart.o.m. CAN för redovisat siffror på18--. medger man att mörkertalet liggerpå . Det är de siffror jag fick senast,när alkoholkommissionen för ett par tre veckorsedan hade en sammankomst. Jag tror personligenatt siffrorna för mörkertalet ligger på 35--40 %.CAN antyder nämligen att det är mycket svårt attmäta detta och att talet förmodligen ligger litethögre än vad som har redovisats i deras uppgifter.Sedan vill jag ta en parallell till detta. ringdemig en krögare -- som jag inte känner och som inteär med i Ny demokrati -- och påstod att han hadehaft väldiga problem med berusade ungdomar. Hantog ett antal kronor för en starköl. Han sänktesedan priset till , och då fick han dit nyktra ochstädade ungdomar och fick mycket mycket mindreproblem med sin restaurangverksamhet. Han villeatt jag vid något lämpligt tillfälle skulle ta upp dettai kammaren. Det är denna politik som vi i Nydemokrati tror på. Vi tror inte på att man genomförmynderi, genom lagar och genom höjningar avskatter kan få svensken att dricka mycket mindre,utan effekten blir då precis densamma som påmotorvägar: Är det en fin väg som man kan köra i110 på, så kör folk i 110, även om vi begränsarhastigheten till 90.Anf. 41 () replik:Fru talman! Det är riktigt att det finns ett mörkertali . Att det är ett mörkertal betyder ju precisatt det är fråga om ett mörker, och ingen vet ju såmycket om vad som döljs i mörkret. Detta är självapoängen med begreppet, och det kan vi diskutera.Det är också ett faktum att det finns mörkertal i allaländer där man så att säga kulturellt brukaralkohol. Det är ett faktum att man cideroch vin i och , fast alkoholskattendär är vida lägre än här. Det är inte så att all alkoholköps per butik i länder med låg alkoholskatt. Så äricke fallet i verklighetens värld utanför . Tromig, jag har varit utomlands och iakttagit dettafaktum. På nästan varenda gård på kontinentenhåller man på med vin och cider.Det är alltså icke så enkelt att man slutar produceraalkohol hemma bara skatten på alkohol sänks.Någon skatt skall vi ju ha. Och i ekonomin är det jumarginalen som är det intressanta, om man tjänarpå det. Det är ett faktum att man inte kommer tillrätta med illegal tillverkning av alkohol bara genomatt sänka skatterna. Så fungerar det inte.Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 42 ():Fru talman! I alla kulturer berusar och drogar sigmänniskor med någonting och på något sätt -- detvet vi. Alkohol är och har alltid varit en del av densvenska kulturen. Väldigt många svenskar tyckeratt alkohol är ett trevligt och passande inslag i olikasammanhang.Vi dricker t.ex. för att fira -- det kangälla födelsedag, tävlingsvinst, examen, barnsfödelse, ett nytt jobb eller kanske ett bravalresultat. Vi dricker vin för att det är litet festligt,för att det passar till en god middag eller för att detär och veckans jobb är slut. Vi drickerkonjak och sliskig likör till kaffet för att det är gott.Vi dricker svalt vitt vin eller kanske en gin och tonicpå verandan, på balkongen eller vid sommarstuganen solig eftermiddag, som . Vi dricker öl tillchipsen framför Tipsextra. Vi dricker snaps tilljulbordet, till sillen , till kräftorna iaugusti och däremellan.De flesta av våra alkoholvanor är kultur som ärimporterad -- från , ,, m.m. Genomårhundraden har impulser och vanor kommit hit tillSverige. Och att vi dricker brännvin vid vårainhemska högtider och till den traditionella svenskamaten är ganska naturligt; ingår i det s.k.brännvinsbältet.Exemplen på när och hur vi svenskar drickeralkohol kan göras många -- hur många som helst.Kort sagt är det så att många människor tycker attdet är trevligt att bruka alkohol, och därför finnsdet och kommer säkert alltid att finnas.Men alkohol är också en drog, ett gift. Hade detinte funnits sedan årtusenden och ingått i deneuropeiska kulturen utan uppfunnits skulledet säkert ha förbjudits.Alkoholbruket har många och stora negativaeffekter, inte minst när bruket övergår i missbruk.De samhälleliga nettokostnaderna för alkoholenkan beräknas till ungefär 100 miljarder.Alkoholbruk skadar människor. De direktasjukvårdskostnaderna, produktionsbortfallet,försäkringsutgifterna, kostnaderna för skador påmänniskor i omgivningen inkl. trafikskador, m.m.kostar alltså mer än tio gånger så mycket somintäkterna i form av alkoholskatter. Då är inte pånågot sätt allt mänskligt lidande inräknat -- jagtänker då både på den som missbrukar men framförallt på familjen och de närmaste.Vi vet att ju lägre totalkonsumtionen är destomindre blir skadorna och omvänt. Därför måste viha en aktiv alkoholpolitik som även innefattar olikatyper av restriktioner.De viktigaste inslagen i en aktiv alkoholpolitik ärinformation, tillgänglighet och priset. Det är häralkoholskatten kommer in i sammanhanget. Syftetär självfallet att minska konsumtionen, precis somsyftet med miljöavgifter är att minska utsläppen.Skatten skall alltså inte konstrueras för attmaximera statens inkomster utan för att minimeraalkoholskadorna.Fru talman! I regeringens proposition 1991/92:116föreslås en ny princip för beräkning avakoholskatten; skatten är relaterad enbart tillalkoholhalten i drycken och inte, som dennuvarande, kopplad även till försäljningspriset.Det är bra. Det är ju så att säga procenten man villåt, inte tillverkningsmetoderna ellerförpackningen. Om denna princip är alla partierockså överens.Den här omläggningen innebär att de billigasorterna blir litet dyrare och de dyrare sorterna litetbilligare. Med det borde också syftet med demotioner där man föreslår en generell höjning varauppfyllt.Man räknar med att de vanligaste sorterna öl, vinoch sprit blir dyrare med det härförslaget. Utskottet konstaterar också att dessahöjningar är tillräckliga med tanke på dennuvarande låga inflationen. Man anser precis somsocialutskottet att nivån är välavvägd.Ny demokrati vill i sin reservation i stället sänkaalkoholskatten framöver -- alltså inte nu utansedan -- och det, som man själv säger, framför alltav två skäl: för det första för att anpassa tillförhållandena utomlands, så att vi kan konkurreramed utlandet och behålla försäljningen avalkoholdrycker inom landet, och för det andra föratt minska det s.k. ''Därtill kommer'', säger man, ''att sundaumgängesformer allvarligt försvåras av vårprispolitik. Så t.ex. har man knappast råd längre attumgås på ett normalt sätt på restauranger ochdansställen.'' Man har också sagt:''Det gäller också att skapa förutsättningar för godaumgängesformer inom familjerna -- -- --.'' I sinreservation yrkar man därför bifall till den motion,Sk656 av m.fl., där det förelås''att Systembolaget bör ge sina storkundervederbörlig grossistrabatt''.Av motionstexten framgår att ''man på så sätt skullekunna uppnå ett läge där det kostar ungefär likamycket att dricka ute på lokal som hemma iensamheten. ''I en annan motion, So249, också den av IanWachtmeister m.fl., föreslås att alkoholskattenskall sänkas med 500 miljoner 1992 för inköp frånhotell- och restaurangbranschen och att skattensänks med ytterligare en miljard 1993 ochytterligare två miljarder , för att anpassapriserna till EG-nivå.Med anledning av den motionen vill Ny demokratige regeringen till känna vad man anför omalkoholbeskattningen -- det är alltså Ny demokratisyrkande här i kammaren. Jag skulle därför viljabörja med att fråga : Är detstorkunderna som skall få grossistrabatt, eller ärdet hotell- och restaurangbranschen som skall fånedsatt alkoholskatt, om ni får bestämma? Och vadär sunda umgängesformer, och hur umgås man påett normalt sätt på dansställen och restauranger?Och vad är goda umgängesformer i familjen?Medan jag väntar på besked om detta kan jagkonstatera att om Ny demokratis förslag om 500miljoner i sänkning av alkoholskatten skulle gåigenom skulle det sänka inköpskostnaden förhotell- och restaurangbranschen med ungefär entredjedel. Vad sedvanlig grossistrabatt i den härbranschen ligger på vet jag inte, men låt oss säga attäven det handlar om en tredjedel -- jag antar att nimenar att man skall få rabatt även på skatten, trotsatt det rimligtvis strider mot alla principer i andrabranscher.För att ta reda på vad era förslag skulle få föreffekter har jag tittat runt på en del krogar av olikaslag här i närheten och antecknat priser -- man fårju offra sig litet för den goda sakens skull. Påslagetpå alkohol innebär alltifrån en fördubbling till ensexdubbling av priserna. En vanlig stor starköl kankosta allt från . på vanliga hyggligarestauranger.Det är uppenbart att den ökande konkurrensenmellan krogarna i har haften helt annan effekt på priserna än vad era förslagskulle ha.