prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — Det tror jag intevore önskvärt, men folket är suveränt.Anf. 37 HANS ():Herr talman! Så här dags har det mestasagts som behöver sägas i detta sammanhang. Jagskall därför inskränka mig till ett par principeiellasynpunkter och också ta upp något av det som harsagts i debatten.Flera talare har betonat att detta är det viktigasteavtal som vi har haft att ingå, i varje fall om manbedömer tiden efter . Det är klartatt det finns både för- och nackdelar i ett såomfattande avtal som . Det vore okloktav oss som vill att skall ingås att intetillräckligt beakta de invändningar som framförsmot detta avtal.Det finns emellertid betydande svårigheter. I denkonstitutionella debatten konstaterade man frånkonstitutionsutskottet att förslaget inte ärinvändningsfritt när det gäller t.ex. kommunerna.Även på andra områden finns det invändningar attrikta mot . Jag ställer mig inte bakomEES-avtalet, därför att det saknas svårigheter i det,utan därför att jag tycker att fördelarna övervägerdessa svårigheter. Vi som är förespråkare för borde ta på allvar och diskutera denackdelar som finns och också erkänna dem. Detvore ju konstigt om ett avtal mellan två parterskulle innebära att det bara är den ena parten somfår fördelarna medan den andra parten inte fårnågra. Det är viktigt att ha detta klart för sig.Det förs en diskussion i olika sammanhang om hurpass informerade riksdagsledmöterna är när detgäller . Jag vill verkligen varna för attpolitikerna utvecklas till experter i fråga omdetaljer på område efter område. Om politiker villbli experter på expertnivå och vill kunna alladetaljer om allting, kommer de att tappaöverblicken och sammanhangen. Det äröverblicken och sammanhangen som behövs för skall kunna ta ställning i en fråga av den härtypen. Det är vad det handlar om. Politikerna skallpå grundval av sina kunskaper, sina erfarenheteroch sina referensramar väga fördelarna motnackdelarna. När jag gör det, kommer jag fram tillatt innebär en fördel för Sverige.Därför bör avtalet ingås.Det finns en fråga där jag är överens med GudrunSchyman. Jag anser att avtalet står på egna ben.Det har i olika sammanhang framförts att är någon sorts inträdesbiljett till ettmedlemskap i unionen -- jag tycktenästan att också var inne på dentanken. För mig är det precis tvärtom. Jag ansernämligen att inte kan stå utanför ettformaliserat samarbete med övriga . Dettaär alltså ett slags formaliserat samarbete.Det är först genom som vi får denbästa möjligheten att i den kommandefolkomröstningen och i de kommande besluten taställning till om vi vill vara med i EG eller inte. Vikommer inte att stå tomhänta när det gäller de fyrafriheternas viktiga område, om vi väljer att säga nejtill en europeisk union. Driv därför intediskussionen om att är ett sätt att bindaoss till den europeiska unionen för långt! Varkenjag eller vet hur det blir. Vi vet intevad den europeiska unionen kommer att bestå avnär det blir dags att ta ställning till den frågan. Vivet inte hur förhandlingarna kommer att gå. Inteheller vet vi vad folkomröstningarna leder till förresultat. Låt nu detta handla om EES-avtalet.Sedan skall vi ha en debatt om resten framöver.Jag vill sedan beröra två mer sektoriella frågor isammanhanget. Den ena frågan handlar ommiljön.De som är kritiska till att ingå ett anseratt detta skulle försvåra möjligheterna för Sverigeatt driva en skärpt miljöpolitik. Det är för mig ettunderligt påstående. I realiteten är det så, att omEES-avtalet med ökad handel skapar ökadeföroreningar, drabbas naturligtvis de som bor i detätbefolkade områdena i värst, och intede som bor i det glesbefolkade . Det är ettganska underligt antagande att människorna iVästeuropa skulle vara beredda att godta enmiljöförstöring som är betydligt större än vår.Rimligtvis borde de kräva ännu hårdare krav för attderas onskemål om en god miljö skall kunnatillgodoses. Det finns ingenting i somtalar för att det skulle försvåra för oss i attföra en skärpt miljöpolitik i förhållande tillVästeuropa i övrigt.Den andra frågan gäller kommunerna, och jag harredan i någon mån berört den. Detta avtal är inteproblemfritt för kommunerna. Är man intresseradav den kommunala självstyrelsen och vill att denskall utvecklas, ser man att detta avtal medförinskränkningar i den kommunala självstyrelsenssätt att verka.Det är framför allt två områden som berörs. Detena området är kommunala stöd. Visserligen ärproblemen i förhållande till den svenskalagstiftningen inte så stora, men i förhållande tillsvensk praxis innebär det en betydandeinskränkning när det gäller kommunernasverksamhet. Det gäller inte minstupphandlingsområdet, där vi kundemotta en proposition från regeringen om offentligupphandling. Jag rekommenderar den för läsning.Det är verkligen inte, som gjordegällande, fråga om någon sorts avreglering, utandess raka motsats. Det kommer att skapa problem.Trots detta, trots vad det kan betyda förkommunernas självstyrelse och trots vad denoffentliga upphandlingen kan få för konsekvenser,tycker jag fortfarande att fördelarna med överväger och att det bör antas. Men vi skallanta det i medvetande om dessa problem. Vi kanhålla på hur länge som helst med detta avtal, mendet kommer ändå att finnas frågetecken som måsterätas ut. Det är en fullständigt omöjlig uppgift attanalysera detta avtal i alla dess detaljer och fattaalldeles klara beslut! Vi kommer att få leva i denverkligheten. Men det är bra att vi inte skjuterproblemen ifrån oss, utan erkänner att de finns.Gudrun har och iandra sammanhang berört de problem avdemokratisk karaktär som hela ochEES-processen innebär. Även här måste manerkänna att det finns informationssvårigheter ochsvårigheter med upplysning och annat. Konstigtvore väl om det inte vore så. Man kan inte -- dethar jag lärt mig , -- gå ut ochinformera och tro att människor har fått deninformationen. Det fordras en oerhördansträngning av den enskilde för att ta till sig deninformation som finns, därför att förhållandena ärså komplexa och så svåra. Det gäller inte minst idenna fråga.När det gäller demokratins problem och de frågorsom sammanhänger med detta, vill jag gärnaåberopa den berömde dansken som engång sade att demokratin alltid måste återvinnas avvarje ny generation. Jag tror att vi på 90-taletbefinner oss i en situation där vi måste läggamanken till i de politiska församlingarna för attåtervinna demokratin.Det största hotet mot demokratin är inte och den process som vi nu skall inleda. Detstörsta hotet mot en demokratisk utveckling liggerenligt min mening i att kapitalets makt ökar så tillden milda grad över de politiska beslutsfattarnasmöjligheter, att det lätt leder till vad man skullekunna kalla en demokratins kris. Det behövs i daginte mer än att en bankir i lyfter påögonbrynen, eller att en riksbankschef i Tysklanduttalar sig, förrän det kommer tre krispaket iSveriges riksdag. Det är problemet -- kapitaletsökade makt att ta över beslutanderätten.Den finske filosofen om att det som styr oss är det teknologiskaimperativet. Man skulle kunna säga: detteknologiska--ekonomiska imperativet. Kanske ärdet bara vi som tror att vi fattar besluten, närbesluten i verkligheten fattas någon annanstans.Jag ser då möjligheten, , att viaett fördjupat europeiskt samarbete kanske lättaretygla dessa krafter än vad vi själva kan göra i dettasammanhang.Även mot denna bakgrund anser jag att fördelarnamed detta avtal överväger.Sedan lyssnade jag med intresse till ,som ju dessutom är rolig när han säger någonting.Han gav här en definition på vad en jurist var. Enjurist, sade , är den som följer lagen.Det kan naturligtvis inte uteslutas. Men det som ärännu viktigare är att deras huvudsakliga arbete äratt tolka lagen, vilket också var innepå. Det är där som problemet uppstår. Ikomplicerade sammanhang är det omöjligt att fattaglasklara beslut. Då träder juristerna in för att åpolitikernas vägnar tolka de beslut som politikernahar fattat.Utrymmet för den typen av tolkningar börminimeras, och det sker inte inom EG och inteinom EES, utan det är snarare tvärtom. Tolkningenfår ökat utrymme, och tolkningsföreträdet hosjuristerna markeras starkare. Jag tycker nog att detfinns anledning att ha blickarna riktade mot detta.Herr talman! Eftersom min taletid är ute vill jagkort säga att jag med stort intresse har följt arbeteti . Eftersom jag har suttit i många avriksdagens utskott, kan jag säga att det haft ettföredömligt sätt att arbeta. Inga problem har sopatsunder mattan. Vi har fått möjligheter att få svar,och vi har arbetat seriöst. Mot bakgrund av dekunskaper det givit mig och på grundval av minaegna erfarenheter, och utan att fördölja desvårigheter som följer med avtalet, yrkar jag bifalltill de socialdemokratiska reservationerna och iövrigt till propositionens förslag.(Applåder)Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag tycker att det var mycketvälgörande med inlägg och hansbalanserade syn i den här frågan. Hans Gustafssonoch jag är mycket överens om att frågan ommedlemskap är en annan fråga än den vi diskuterari dag. Vi är dessutom överens om att medlemskapetinte är en bra lösning för . En tredje sak somvi också är rörande överens om, ,är att det största hotet mot demokratin är kapitaletsoinskränkta makt. Vi kanske inte är överens när jagser konstruktionen av som ett uttryckför just kapitalets makt.Det är ett faktum att vi genom avtaletskonstruktion förbinder oss att inte fatta politiskabeslut som stör de s.k. fyra friheternas företräde,t.ex. politiska beslut som på något sätt kanbegränsa de fria kapitalflödena. Där har vi frånhäntoss möjligheten att formera den politiska motmaktsom vi, , är överens om behövs.Därmed har vi också frånhänt oss möjligheten attutveckla demokratin på det sätt som vi skulle vilja,nämligen att formera politiska motmakter för attstävja kapitalets oinskränkta makt.Jag håller med om att demokratin alltid måsteåtervinnas av varje ny generation. Men jag vill intemedverka till att vi fattar beslut sominskränker de demokratiska friheter som vifortfarande har. Jag vill vara med om att i dennakammare fatta politiska beslut som vidgarmöjligheter och ger nästa generation möjlighet attytterligare vidga de demokratiska fri- ochrättigheterna i den riktning vi är överens om,nämligen genom att begränsa kapitalets makt.Anf. 39 HANS () replik:Herr talman! säger att hon ser iEES-avtalet en del av kapitalets makt, och jag delarden uppfattningen. Men för mig har det gällt att sehur kapitalets makt blir om vi väljer alternativet attinte ha något formaliserat samarbete med Europa.Jag menar att möjligheterna att hålla tillbaks dennautveckling är bättre med än utan det.Vi kan ha olika meningar om detta. Det gäller attbilda sig en uppfattning om detta på grundval avsina egna kunskaper och erfarenheter. Men det ärdär det stora problemet ligger. Vi får inte tryckasundan av den ekonomiska utvecklingen. Den har judominerat debatten i 10--. Verkligheten ärnågot annat. Att lyckan stod i direkt proportion tillbruttonationalproduktens ökning är som folktro.Det är mycket mer komplicerat än så. Vi hjälper tillgenom att anta , i stället för att väljaalternativet att stå utanför. Jag tror att kapitaletskrafter skulle få ännu större spelrum om vi ställeross vid sidan, än vad de får när vi på detta sätt gårmed i Europa.Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag vill inte skjuta mig i foten en gångtill. Därför skall jag inte tala om jurister. Jag ärnämligen både jurist och politiker. I den härrepliken skall jag tala om juridiken.Hans Gustafssons förnämliga anförande innehöllen balanserad tolkning av juridikens roll. Detsaknades emellertid en oerhört viktig aspekt.I stora politiska engagerade konferenser ocharbeten som föregår traktattexters tillkomstutvecklar man på ett skickligt sätt höga ideal.Romtraktaten innehåller flera portalparagrafersom utvecklar höga ideal som många nationellaparlament inte har förmått att lagstifta om.En sådan portalparagraf är t.ex. regeln iRomtraktaten om kvinnors likaberättigande ochrätt till lika lön. Det finns exempel på attEuropadomstolen ställt sig i kvinnors tjänst genomatt tolka i situationer där kvinnorhar uppfattat sig såsom lämnade ensamma avpolitikerna. På det sättet är juridiken ett oerhörtväsentligt inslag för att förbättra Europa.Anf. 41 HANS () replik:Herr talman! Jag har inget att invända mot dessasynpunkter. Jag tror också att det finns mycket somvi bör ta till oss och försöka att leva efter iRomfördraget. Framgångarna har inte varit särskiltpåtagliga hittills.Om jag skulle göra en alldeles egen tolkning, sominte är grundad på lika djupa kunskaper som NicGrönvalls, skulle jag säga att det har varit enkommersiell, marknadsekonomisk och kapitaliskinriktning som hitintills har präglat EG:sverksamhet. Den gör att jag känner en visstveksamhet inför att utan vidare hoppa på vagnenoch säga att vi skall vara med i den europeiskamonetära unionen. Jag vill vänta med det tills jaghar sett vad det blir av unionen.Den hittillsvarande erfarenheten av EG, sett urmitt perspektiv, talar inte för att de ideologiska ochhumanitära frågorna har präglat EG:s samarbete,utan de kommersiella och ekonomiska utifrån enkapitalistisk, kommersiell ochmarknadsekonomisk utgångspunkt. Jag tycker inteatt det är bra. Vi kan naturligtvis ha olika meningarom det. Jag vill att de saker som lyfterfram i skall vara de som präglar deteuropeiska samarbetet i högre grad än vad de hargjort hittills.Anf. 42 () replik:Herr talman! Jag vill bara säga att juridiken står tillHans Gustafssons förfogande.Anf. 43 ():Herr talman! Låt mig citera litet fritt vad en kändstatsman sade en gång: ''Parlamentarisk demokratiär ett dåligt system, men det bästa som historienkänner.'' Jag delar den uppfattningen.Vår parlamentariska demokrati bygger påpartisystemet. Men ingen väljare, ingen medlemoch ingen vald tycker exakt som sitt parti. Man görett val i förhållande till helheten, och sedan väljerman det bästa. kanske man väljer det minstdåliga. Det är också ett faktum. Demokrati byggerpå att man skall lyssna i parlament, debatt ochparti. Demokrati bygger på att respekteramajoritetsbeslut och ta hänsyn till minoritetensåsikt.Dessa principer gäller också i EES-frågan. Detfinns skilda åsikter kring EES i alla partier och i allaväljargrupper. Många anser att är heltnödvändigt för ekonomi. Många anserdessutom att det måste kombineras medmedlemskap i . Andra menar att behövs, men att det är ett alternativ till EG-unionen. Ytterligare andra menar att EES-avtaletgör att formellt eller reellt avhänder sig förstor del av sin nationella suveränitet och att avtaletdärför bör avvisas.Alla dessa ståndpunkter återfinns bland allapartiers väljare och bland de valda. Det gäller ocksåmitt parti, men mycket få av väljareanser att vi skall ansluta till den politiskaunion som utgör. Vänsterpartietär det parti som är mest enat av alla, när det gälleratt ha en linje i Europafrågan och förhållandet tillEG. Vi säger nej till medlemskap i den europeiskaunionen.När det gäller EES finns det skilda meningar inomVänsterpartiet, men det finns enmajoritetsuppfattning. har sagt nejtill . har redovisatpartiets skäl för detta. har sagt attVänsterpartiet är motståndare till den europeiskaunionen och Maastrichtkonstruktionen. Vi harbedömt som ett sätt att ansluta tidigareEFTA-länder till detta fortsätter och säger att börvänta med sitt beslut om ett eventuellt EES-avtaltills läget i klarnat. Vi behöver inte fattabeslut förrän under första halvåret 1993.Herr talman! En äldre släkting till mig brukar sägaatt fort och väl inte följs åt. Det är ett riktigtkonstaterande. har det förts en debatt ikammaren om huruvida processen fram till dagensbeslut har gått för fort och om politikerna är noginsatta i frågan. Det finns två korrekta svar på denfrågan, ja och nej. Vi valda har haft tillräckligt medmaterial och tid för att ta ställning till helheten ochinriktningen. Det kan stämma, men det är inte heltkorrekt.Jag har avsatt många nätter till EES-frågan, och endel dagar också. Jag vet att ju mer man studerarfrågan, desto mer inser man frågans komplexitetoch hur många problem som återstår att lösa.Herr talman! I mitt yrkesliv är jag lärare. Lärarebrukar gilla att sätta andra på prov. Jag tror att omvi ledamöter utsattes för en gammaldagslappskrivning kring EES, skulle många ledamöterav kammaren, likt elever, kräva att få föratt inläsning och förberedelser.När man säger att något har gått för fort är det ettrelativt begrepp, eftersom fort alltid måstebestämmas i förhållande till något annat. Detstörsta problemet är att den breda allmänheten intealls haft samma möjligheter som ledamöterna avriksdagen. Det är alltså för fort i förhållande tillväljarna. Det är poängen.Ett stort problem är att EES-beslutet kan rymmaen inre dynamik. Det är ett så omfattande avtal attdet kan användas som argument för att anslutaSverige till den europeiska unionen. Jag tror att detär en sådan linje som Socialdemokraternas ledningkommer att använda mot alla dem som säger ja tillEES, men nej till medlemskap i . Omvi har beslutat om EES måste vi gå vidare. Det finnsett demokratiskt problem.Det hade varit enklare om Socialdemokraternahade gjort som man gjorde i en annankontroversiell fråga, nämligen fondfrågan. Då sademan att: ''Detta är inte första steget, detta ärsteget''. De borde i åtminstone klart deklarera attdet är ett steg som kan räcka i EES. Det hade varitenklare att ta ställning till EES om valtsamma modell som EFTA-landet Island.Det är problemen med den bristande förankringenoch den bristande kunskapen utanförHelgeandsholmen som gör att man mer grundligtborde ha övervägt att låta frågan gå tillfolkomröstning. Det kommer de att göra i sade att frågan är om i dagskall anta eller förkasta . Det är enmöjlig tolkning av dagens valsituation, men jagmenar att det finns en annan möjlighet, en slagslinje två. Det är ju populärt i med linjetvå. Det är en linje mellan svart och vitt. Mellantingupplevs lätt som litet fega och vankelmodiga. Men,herr talman, även vankelmod kan ibland vara ettslags mod. Det kan vara just mod och lyhördhetinte bara mot de valda, utan även mot väljarna.Vi riksdagsledamöter uppmanas ofta att vi skallrösta efter vårt samvete. Det gör vi nog för detmesta, även om de kan tyckas vara rymliga ibland.I dag uppmanas vi att rösta efter våra samveten avalla dem som är motståndare till EES. IVänsterpartiet, som har tagit ställning mot EES,blir kanske uppmaning den motsatta till dem somtror att är ett alternativ till EG värt attpröva.Pär konstaterade helt korrekt ett EES ärett alternativ som kan omprövas den dag Sverigesagt nej till medlemskap i den europeiska unionen.Jag stöder partimotion i EES-frågan. Det är en motion som jag själv varit medom att utarbeta. Jag stöder kravet att EES-fråganskall återremitteras och helst återförvisas tillregeringen för ytterligare beredning. Det har sagtsatt en sådan åtgärd skulle störa den internationellaprocessen. Det är riktigt, men ibland kan det varanödvändigt att störa en internationell process. Detvar vad det danska folket gjorde när man vägradeatt ratificera . Det var ett beslutsom i sak faktiskt gagnar Europa.Vi vet att våra grannländer gör olika bedömningarav EES. säger att det räcker med EES. INorge är opinionen djupt splittrad. Vårt kusinparti,SV, säger kategoriskt nej till EES. I ärenigheten om ett ja stor. Där säger det parti somstår oss närmast, , ja till EES.Visst skulle en försening kunna ställa till problem,men det är också en möjlighet att räta utfrågetecken och trygga den folkliga förankringen avbeslutet.Herr talman! Jag anser inte att är ettoproblematiskt avtal. Det finns tvärtom mångaprincipiella och praktiska problem kring avtaletstillämpning. Ett stort problem är att den politiskaledningen i är mer lojal med EG-beslut änEG:s egna medlemmar. Den politiska ledningen iSverige är mer katolsk än den katolska kyrkan. Denkyrkan säger ju att man skall följa katekesen, menförst och främst skall det egna samvetet följas. Menden svenska ledningen är mer katolsk än påven.Jag skall ta mig tid till ett konkret exempel.Skatteutskottet, där jag arbetar, skall nu behandlaslopandet av en valutalag som skall ge möjlighet attöppna konto i utländsk bank. Det är en anpassningtill den fria kapitalrörelsen. I har vikällskatt på bankräntorna. Regeringen skriver attden här lagen kan stöta på problem, inte att den gördet. Om den reser problem mot EES, tar vi bortden. Det är här jag menar att man är mer katolskän påven.Men så kommer ett annat följdproblem. Hur gör vidå med skattekontrollen? Vi har ju källskatt iSverige. Då inför man en bestämmelse som sägeratt den skattskyldige skall rapportera tillRiksskatteverket när den skattskyldige öppnarkonto i utländsk bank. Kontrollen skall alltsåutföras av den skattskyldige. Detta är ju ingenkontroll. Skatt utan kontroll är inte skatt, utankollekt. Man skall inte ha kollektlagar.Herr talman! Jag skall dra över tiden någon minutbara. Jag inser också att ger Sverigestora ekonomiska fördelar. Jag inser att valet inte ärmellan nuvarande förhållande och EES. Valet stårmellan EES och ett helt nytt läge. Jag tror inte attdet är en realistisk linje att förkasta avtalet ochkräva att skall sända förhandlare till Brysseloch kräva att skall ges separatvillkor som ärbättre än vad vi fick när vi förhandlade i grupp iEES-processen.Då tror jag att skulle få sitta tämligen längei EG:s väntrum till förhandlingssalen. Om EGskulle överväga att ge oss bättre villkor än vad desom sade ja till EES fick, skulle säkert våra EFTA-vänner med ett populärt bildspråk ''gå i taket''. Jaggör den här bedömningen, och den är rimlig. Detär fullt möjligt att göra denna bedömning och ändåhävda att vi inte måste fatta dessa beslut i desshelhet. Det är fullt möjligt och rimligt att utnyttjaden rådrumstid som avtalet medger till den 1 juli1993.Det finns frågetecken som bör rätas ut. Även jagkan behöva ompröva mina bedömningar. Det finnsbehov av att föra ut frågan i en bredare folkligdebatt. Många talare har sagt att detta är ett avstörsta och viktigaste beslut som riksdagennågonsin har fattat.Då finns det också skäl att ta fasta på att detsvenska folket har rätt att få delta i debatten innanbeslut fattas, i stället för att följa den sedvanligariksdagsrutinen att först fatta det reella beslutet ochsedan ha den offentliga debatten.Två tidigare talare har jämfört EES med ettäktenskap. Det kanske är en rimlig liknelse.Dinkelspiel ansåg att man inte skall starta med attdiskutera formerna för skilsmässan. Ja, det är välrimligt. Det är ingen bra förutsättning. Granstedtsåg EES som en förlovning, och det ärillavarslande! Syftet med förlovningar är justäktenskap -- i detta fall medlemskap i deneuropeiska unionen. Det är just den infallsvinkelnsom gör mig bekymrad.Jag uppmanar ledamöter att inte växlaringar nu! Vänta i vart fall till nästa årmed att fatta beslut i denna fråga.I detta anförande instämde ().Anf. 44 ():Herr talman! I och med att nu ror i hamn uppnår vi i vårt land ett mål som vihar strävat efter under många år.För mig är det tankarna bakom samarbetet mellande länder som ingår i den europeiska gemenskapensom är det väsentliga -- även när jag talar om . Det är alltså grundtankarna bakombildandet av EG, nämligen att ett samarbete skallgarantera fred, säkerhet, demokrati, mänskligarättigheter och ökat välstånd i hela . För migär detta en grundläggande anledning till att jag fördet första anser att gagnar ochför det andra att endast skall vara ettsteg på vägen till ett riktigt medlemskap i deneuropeiska unionen.Jag ser fram emot den dag då som medlemkan utöva inflytande och ta ansvar för framtidensEuropa. Jag ser fram emot den dag då sommedlem i den europeiska unionen har sammarättigheter och skyldigheter som övrigamedlemsländer. Jag ser fram emot den dag vårtland som medlemsland i den europeiska unionentillsammans med övriga medlemsländer aktivt taransvar för utveckling i enlighet med EG:smålsättning, dvs.