prot · GF0998 · 1992-04-22 00:00:00 — Vi har sagt att för att viskall kunna hålla uppe kvaliteten i svensk filmmåste vi också ha en viss kvantitet. Vi har satt uppett ganska ambitiöst mål. har vi en produktionpå 10--12 filmer. Vi säger att ett rimligtproduktionsmål för spelfilmer är 15--20 filmer perår, varav 3--4 skall vara barnfilmer och 3--4dokumentärfilmer. Det hade varit klädsamt omockså hade ställt sig bakom detta.Folkpartiet uttalade i valrörelsen ett mycket starktstöd för filmbranschen. Om jag inte minns fel varden nuvarande socialministern, som dessutom ärordförande i , ute i valrörelsen och sadeatt man såg mycket allvarligt på detta. Man kanalltså förvänta sig ett mycket kraftigt stöd. Jagförutsätter att det visar sig i den proposition somalltså skall läggas före vårens slut. Men jag har inteså stora förhoppningar när jag hör regeringensföreträdare i debatten säga att en reformtrakt på 35milj.kr. är bra, jämfört med densocialdemokratiska reformtrakten på 125 milj.kr.Den andra frågan som betänkandet behandlar närdet gäller massmedieområdet handlar omutgivningsstödet. Det handlar om Bok för alla. Jagvill understryka att utskottet var enigt när man sadeatt man anser att regeringen bör bemyndigas att förtiden t.o.m. januari månad sluta avtal med nyhuvudman om överförande av rättighet ochförpliktelse enligt det nuvarande avtalet medlitteraturfrämjandet. Vidare bör regeringenbemyndigas att för tiden därefter, t.o.m. januarimånad 1993, avtala om en verksamhet med ihuvudsak samma inriktning som gäller i ovannämnda avtal med litteraturfrämjandet.Här uttalar alltså en bestämd vilja somjag hoppas att regeringen har möjlighet att utanalltför stora komplikationer effektuera. Men frånoppositionen säger vi därutöver att vi vill stödjainvandrar- och minoritetslitteratur med ytterligare1 milj.kr., liksom barn- och ungdomslitteraturenmed samma belopp. Det hade varit trevligt förkulturministern, som också är invandrarminister,att kunna vara med om en ytterligare uppräkningav detta. Jag har förstått att hon inte är det,eftersom regeringspartiernas företrädare i utskottetinte har velat prioritera invandrarlitteraturen såhögt.Slutligen kan man som sammanfattning säga hör husbondens röst . På varje punktdär oppositionen efterlyser initiativ sägerutskottsmajoriteten: Man skall inte föregriparegeringens beredningsarbete -- produktionsmåletkommer att prövas i den aviseradefilmpropositionen -- frågan om stöd tillmediaverkstäder kommer att behandlas i denkommande filmpropositionen.Har ni ingen egen vilja? Förlåt, det blev en andrafråga.Anf. 199 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall tillkulturutskottets betänkande 26 på alla punkter ochavslag på samtliga reservationer, eftersom det intetillförts något nytt under debatten.Sedan ställde faktiskt en fråga tillmig. Den inleddes med att aviseraderegeringen en proposition om filmpolitiken. Hanhade inte sett någonting. Den skulle komma senarei vår, och han undrar om den kommer senare.Snälla : Våren har ännu intekommit. när vi gick tillNationalmuseum för att höra deras beklagandeöver att man tar 2,5 miljoner från förnyelseanslagetsom skulle gå till samtliga museer och i stället läggerdem på Arbetets museum, till vilket varkenNorrköpings kommun eller eller facketi vill ge ett enda öre, så snöade det ju!Då kunde jag inte undgå att erinra mig barnsångenav så är det långt till vårinnan rönn i blomma står.Sov du lilla utskottän så är det vinter.Vänta, kommer -- dåkommer givetvis svar på denna fråga.Anf. 200 () replik:Herr talman!Det var ett mycket intressant ochuttömmande svar som lämnade.Kan jag nu få svar på min fråga, nämligen kommerregeringen att lägga fram en proposition såsom denaviserat?Min indikation är nämligen att så inte kommer attske. Jag menar att det i sak vore av värde om vikunde få besked om att så kommer att ske.Regeringen har sagt . Även omdet snöade så är det faktiskt inte många dagarkvar av april månad.Anf. 201 () replik:Herr talman! ställer till mig enfråga om vad regeringen skall göra. Jag sitter inte iregeringen. Jag är inte kulturminister. Varför intefråga kulturministern i stället för att fråga mig? Förän så länge är det långt till vår.Anf. 202 () replik:Herr talman! Jag är väl medveten om att herrHegeland inte sitter i regeringen. Jag ställer fråganav den anledningen att på varje punkt då ensakfråga diskuteras i detta betänkande och där vi äroeniga hänvisar utskottets majoritet med fullförtröstan till regeringen. Därav kom det sig att jaganvände uttrycket husbondens röst.Man anser att regeringen kan hantera frågorna. Viskall inte föregripa beredningsarbetet. Manförutsätter att den aviserade filmpropositionen inteskall föregripas osv. Om man har denna totala tillittill regeringen förutsätter jag också att man hartotal information och insyn i regeringensberedningsarbete och delar, totalt sett, de slutsatserregeringen skall komma med. Någon annan slutsatskan man inte dra eftersom ni vill ge regeringencarte i det avseendet.Anf. 203 () replik:Herr talman! I ett avseende har jag en ståndpunktgemensam med : Jag litarfullkomligt på den regering som företräder mittparti, liksom litar fullkomligt påden regering som företräder hans parti.Socialdemokraterna hänvisade alltid tidigare till sinregering, till att det pågår ett arbete i regeringen,till att de har fullständigt förtroende för sinregering. På samma sätt har jag fullständigtförtroende för min regering.Anf. 204 () replik:Herr talman! Jag förstår att harfullt förtroende för sitt parti i regeringen. Det ärsnarast en bekräftelse på att det är moderaternasom tar kommandot i regeringen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Ny kyrkolagFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU32 Ny kyrkolag (prop. 1991/92:85delvis).Kammaren biföll förste vice talmannens förslag omatt betänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Anf. 205 ():Herr talman! Jag noterar med tillfredsställelse attden stora frågan om relationen kyrka--stat nukommit ett steg närmare sin lösning i och med attERK-utredningen börjar beredas.Utskottet har genom ett tillkännagivande klart sagtifrån att en parlamentarisk beredning skall beredafrågan, något som också krävts i en motion av och då, herr talman, till medlemskapsfrågan. Inteheller nu ser vi en lösning på problemet kringreligionsfriheten och medlemskapet i . är det så att utlänningar somblir svenska medborgare automatiskt ansluts tillsvenska kyrkan om de tillhört ett evangelisk-lutherskt samfund, och detta sker utan att de ensblir underrättade om det.Detta upprör med rätta dem som drabbas och somtror att full religionsfrihet råder i Sverige.För 15 år sedan beslutades om en övergångsregelsom skulle nödtorftigt dölja att grundlagen träddesför när. har upprepadegånger uttalat kritik mot de rättsövergrepp somövergångsreglerna innebär. JO har påtalatförhållandet, men kyrkan väljer att sätta sig överkraven på att svensk grundlag skall respekteras.Folkpartiet liberalerna har i den debatten,tillsammans med , varit det endaparti som klart tagit ställning för attreligionsfriheten i skall gälla alla, och attgrundlagen skall respekteras.Vi tycker inte att utskottsmajoriteten varittillräckligt tydlig heller. Vi har därför enreservation när det gäller motiveringen. Jag yrkar bifall till den.Anf. 206 ():Herr talman! Jag vill yrka bifall till denmeningsyttring som är fogad till betänkandet avJohan och som avser mom. 1, 2, 4 och 12.Anf. 207 ():Herr talman! I denna sena timme mycket kort idenna mycket viktiga fråga. Det är kyrkohistoriasom skrivs kl. 12i samband med voteringen bestämmer en nykyrkolag. Då sammanförs en splittrad ochsvåröverskådlig lagstiftning till en. Den harpasserat kyrkomötet, och ett långtlagstiftningsarbete slutförs nu.Jag noterar med stor tillfredsställelse att utskottetvid sin behandling i huvudsak är enigt.Ylva anförande pekar på en sak somnu går in i den parlamentariska beredningen, bådei kyrka--stat-frågan och i medlemskapsfrågan. Jagvet att man inom i denna fråga är otålig,men jag är inte beredd att instämma ireservationen. Jag tycker att det är rimligt att enfråga som är så nära sitt avgörande får behandlasi den parlamentariska beredningen.Jag noterar kyrkomötets bestämda uppfattning atttystnadsplikten också skall omfatta diakoner.Riksdagens beslut blir en hänvisning till attregeringen bör se på denna lagstiftning. Fråganfaller därmed i den riktning kyrkan önskat.Avslutningsvis, herr talman: Jag har personligenengagerat mig litet kring de icke-territoriellaförsamlingarna, hovförsamlingen och tyskaförsamlingen, och jag noterar att utskottet påväsentliga punkter tillgodosett önskemål somframförts från församlingarna. Utskottet hardärmed tillgodosett en motion från mig.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall på samtligapunkter till utskottets hemställan.Anf. 208 ():Herr talman! Även om det nu är kanhistoriens vingslag ändå anas i och med att det skall fattas ett beslut som innebär att vissadelar av en lag, kyrkolag,kommer att upphävas. Om jag räknade rätt alldelesnyss har denna lag funnits under 14 eller 15 kungar.Det är i stor enighet beslut om detta fattas. Poängenär att det blir en samlad kyrkolag, men det innebärinte att reformarbetet på det kyrkliga områdetdärmed är färdigutfört, utan det är naturligtvisnödvändigt att reformarbetet fortsätter. Det är motden bakgrunden värt att notera att den s.k. under nu är färdig ochatt regeringen kommer att tillsätta en beredningsom skall arbeta vidare.Jag noterar att det hos finns enotålighet, men jag vill i det här sammanhangetpoängtera att vi inte hade varit där vi är ominte kyrkomötet hade fattatbeslut som innebar att man begärde att regeringenskulle tillsätta den beredning som sedan Carl-AxelPetri kom att leda. Man har därigenom fått ettvärdefullt underlag för det fortsatta reformarbetet.I den reservation som står bakomsäger hon om jag uppfattar henne rätt att kyrkansätter sig över lagen. Jag vill bara kommentera detgenom att säga att det inom kyrkan trots allt finnsen växande insikt om behovet av en förändring avreglerna. Jag delar i sak helt hennes uppfattning attnuvarande bestämmelser är djuptotillfredsställande. Det gäller inte bara i detavseende som nämnde utanäven i en hel rad andra avseenden. Den beredningsom nu snart kommer i gång kommer att arbetamed de här frågorna, så jag tror att det -- i alla fall iden här kammaren, men kanske inte helt och hålletinom -- råder en stor och bredenighet om nödvändigheten av att se över detta.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 209 () replik:Herr talman! Det är utmärkt att gerklart uttryck för att han delar Folkpartietliberalernas åsikter när det gällermedlemskapsfrågan. Det är synd bara att det hartagit att komma fram till den insikten. Menjag hoppas att vi ändå tillsammans skall kunna lösaden här frågan ganska snabbt, när vi nu är överensom att detta är ett stort problem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1991/92:86 Ändring ireglerna för lagervärdering 1991/92:Sk26 av HugoHegeland (m)med anledning av prop. 1991/92:92 Utskiftning avlöntagarfondernas tillgångar m.m.1991/92:Fi32 av ()1991/92:Fi33 av m.fl. (s)1991/92:Fi34 av m.fl. (s)1991/92:Fi35 av m.fl. (v)1991/92:Fi36 av ()1991/92:Fi37 av och Bo GJenevall (nyd)med anledning av prop. 1991/92:95 Valfrihet ochfristående skolor1991/92:Ub62 av m.fl. (s)1991/92:Ub63 av m.fl. (c)1991/92:Ub64 av ()1991/92:Ub65 av m.fl. (s)1991/92:Ub66 av m.fl.(m,fp,c,kds)1991/92:Ub67 av och (nyd)1991/92:Ub68 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1991/92:113 Nybörslagstiftning m.m. 1991/92:N34 av . (s)med anledning av prop. 1991/92:117 Avdragsrättför avgifter till arbetsgivarorganisationer1991/92:Sk27 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1991/92:118 Förenkladstatistikreglering1991/92:Fi38 av Bo G Jenevall (nyd)1991/92:Fi39 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1991/92:120 Reglering avpriserna på fisk m.m.1991/92:Jo36 av m.fl. (c)1991/92:Jo37 av m.fl.1991/92:Jo38 av m.fl. (s)1991/92:Jo39 av ()med anledning av prop. 1991/92:123 Slopande avintresserepresenation i vissa statliga myndighetesstyrelser1991/92:K20 av Bo Finnkvist m.fl. (s)1991/92:K21 av m.fl. (s)1991/92:K22 av (nyd)med anledning av prop. 1991/92:125 Förslag omtilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1991/921991/92:Sf31 av och Bo GJenevall (nyd)1991/92:T20 av och ()1991/92:N35 av m.fl. (s)1991/92:N36 av ()med anledning av prop. 1991/92:129 Socialavgifterpå vissa förmåner när förutsättningar för jämkningav förmånsvärdet föreligger, m.m.1991/92:Sk28 av m.fl. (s)1991/92:Sk29 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1991/92:133 En elmarknadmed konkurrens 1991/92:N37 av . (s)med anledning av prop. 1991/92:134 Riktlinjer föröverföringen av verksamheten vid domänverket tillaktiebolagsform1991/92:N38 av och ()1991/92:N39 av ()1991/92:N40 av ()1991/92:N41 av m.fl. (v)1991/92:N42 av ()1991/92:N43 av m.fl. (s)1991/92:N44 av och ()1991/92:N45 av m.fl. (s)1991/92:N46 av m.fl.(fp,c,kds)1991/92:N47 av och ()1991/92:N48 av ()1991/92:N49 av och ()1991/92:N50 av och ()1991/92:N51 av och ()1991/92:N52 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1991/92:138 Ändringar iutlänningslagen (1989:529), m.m.1991/92:Sf32 av i (m)1991/92:Sf33 av ()1991/92:Sf34 av m.fl. (s)1991/92:Sf35 av (nyd)med anledning av prop. 1991/92:141 Upphävandeav lagen (1986:1242) om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt, m.m.1991/92:Bo10 av ()1991/92:Bo11 av och ()1991/92:Bo12 av m.fl. (c)1991/92:Bo13 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1991/92:151 Vissaändringar i förmånssystemet för läkemedel m.m.1991/92:Sf36 av ()1991/92:Sf37 av och (nyd)1991/92:Sf38 av m.fl. (s)1991/92:Sf39 av m.fl. (v)1991/92:Sf40 av ()med anledning av prop. 1991/92:157 Vissagymnasie- och vuxenutbildningsfrågor m.m.1991/92:Ub69 av m.fl. (c,fp,kds)1991/92:Ub70 av ()1991/92:Ub71 av m.fl. (c)1991/92:Ub72 av och ()1991/92:Ub73 av (m)1991/92:Ub74 av m.fl. (v)1991/92:Ub75 av m.fl. (s)1991/92:Ub76 av m.fl. (s)med anledning av förs. 1991/92:18 Riksdagensrevisorers förslag angående samordnadinvesteringsplanering för transporter1991/92:T21 av (nyd)1991/92:T22 av ()betänkanden1991/92:JuU22 Anslag till kriminalvården, m.m.1991/92:JuU23 Anslag till polisväsendetSocialförsäkringsutskottets betänkande1991/92:SfU9 Studiestöd18 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 21 april1991/92:182 av () tillstatsrådet om samverkan mellanbanker och posten:Posten har beslutat om en nyregionindelning och att antalet postkontor i landetskall minska med ca 1 000 st. I storstäderna blireffekten härav, i form av sämre service, i allmänhetganska måttlig. I de små samhällena i glesbygdenkan resultatet bli rent förödande, dels för att detmoderna samhällslivet kräver tillgång till postalatjänster, dels för att det lätt uppstår s.k. domino-effekter när servicen i en bygd börjar naggas ikanten.En lösning på de problem postens rationaliseringmedför skulle vara en ökad samverkan mellanbanker och posten. I har man varit inne påsådana tankar men detta har stupat på attregelverket f.n. ej synes medge något egentligtsamarbete.När posten hade beslutat sig för att lägga nedpostkontoret i i Säters kommun , , en förfrågan frånpostens regionkontor i om att få köpavissa tjänster av i , därSparbanken har ett kontor och i vars bankhusposten förhyrde sina lokaler. De tjänster som varaktuella var sortering av boxpost till 80--100 boxar(mobila, som skulle tillhandahållas av posten) samtutlämning av värdeförsändelser och var positiv till uppdraget ochförklarade sig ha såväl personella, kunskapmässigasom lokalmässiga förutsättningar för det tilltänktasamarbetet med posten.I ett yttrande av harfinansinspektionen emellertid konstaterat attverksamhet som inbegriper handläggning av brev-och pakettjänster, frimärksförsäljning och liknandeinte har sådant samband med in- och utlåning somär förutsatt för att få bedriva bank enligtbankrörelselagen. Den service som Sparbankenönskade vara posten behjälplig med i Stora Skedvivar därför av den karaktären att finansinspektioneninte kunde finna det tänkta samarbetet förenligtmed bankrörelselagen.Enligt ett samarbetsavtal som ingicks mellan postenoch skallkontorssamverkan kunna ske och sparbank kunnaåtaga sig att på uppdragsbasis tillhandahålla visspostal service på sparbankskontor.Avtalet synes f.n. dock bara kunna fungera imotsatt riktning mot vad som här diskuteras, dvs.så att det öppnas möjligheter för posten att ta övervissa banktjänster när sparbankskontor läggs ned.För människorna i i ,som står i tur att förlora sin postservice, är detsvårförståeligt att samarbetet mellan Sparbankenoch posten inte skall kunna gå i båda riktningarnaså att deras bank också skall kunna ge service förpostens räkning. De anser -- med rätta -- attbibehållen glesbygdsservice kräver ett nytänkande.De kan inte acceptera att framtiden för derashemort riskeras på grund av något som framstårsom rena formaliteter.Om finansinspektionens tolkning avbankrörelselagen är korrekt anser jag att enlagändring bör övervägas.Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jagfråga skatteministern:Är skatteministern beredd att göra en sådanändring i bankrörelselagen att bankstillhandahållande av vissa postala tjänster kan bliförenligt med bankverksamhet enligt 2:1bankrörelselagen?19 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 21 april1991/92:684 av () tillnäringsministern om konkurrensbegränsning isamband med driftsnedläggningar:LB-Invest som efter konkurs övertagit husföretagetBoro har lagt husfabriken i i ''malpåse''.Husfabriken var kommunens störstaindustriarbetsplats, nu står den öde. LB-Invest fickköpa anläggningen av konkursförvaltaren eftersomman deklarerade att driften skulle fortsätta. Så harinte blivit fallet.Företaget är beredd att upplåta lokalerna för annanverksamhet, men inte för konkurrerandeverksamhet.I har stängt sitt slakteri.Slakterifastigheten är till salu, men med villkoretatt köparen inte får bedriva slakteriverksamhet.Avser näringsministern att vidta några åtgärdermot den beskrivna konkurrensbegränsningen?1991/92:685 av () till statsrådetReidunn om lönegarantin:Konkursformen har kommit att bli en attraktivform för rekonstruktion av företag. Dessattraktionskraft beror till stor del på hurlönegarantin används.Ett flertal köpeavtal mellan ett konkursbo och enförvärvare av konkursboets rörelse innehåller enanställningsgaranti med förbehåll att lönegarantiskall utgå. Köparen garanterar därvid fortsattanställning för gäldenärbolagets anställda. Deanställdas löner skall då utgå av lönegaranti underde anställdas återstående uppsägningstid, varefteråteranställning av de aktuella anställda skall skesuccessivt.Det ovan beskrivna förfarandet medför att enkonkurrenssnedvridande fördel uppstår för detföretag som köper konkursboet.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för attlönegarantin inte skall användas i sådant syfte?1991/92:686 av i (m) tillstatsrådet om skattelagstiftningenoch kostnaderna för underhåll av kulturhus:Som en effekt av skatteomläggningen 1991 riskerarpå sikt slott och kulturhus att förfalla. Orsaken äratt kostnader för underhåll av kulturhus inte längreär avdragsgilla. Sker ingen ändring avseendereglerna för underhåll av kulturhus går en viktig delav vårt kulturarv förlorat.Vilka åtgärder är statsrådet berett att vidta så attdet blir realistiskt ekonomiskt möjligt attunderhålla kulturhus?20 § Kammaren åtskildes kl. 22.34.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 3 § anf. 8 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 26 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 58(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 4 § anf. 85(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 5 § anf. 124(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf.171 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.§ Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 21 april1991/92:182 av () tillstatsrådet om samverkan mellanbanker och posten:Posten har beslutat om en nyregionindelning och att antalet postkontor i landetskall minska med ca 1 000 st. I storstäderna blireffekten härav, i form av sämre service, i allmänhetganska måttlig. I de små samhällena i glesbygdenkan resultatet bli rent förödande, dels för att detmoderna samhällslivet kräver tillgång till postalatjänster, dels för att det lätt uppstår s.k. domino-effekter när servicen i en bygd börjar naggas ikanten.En lösning på de problem postens rationaliseringmedför skulle vara en ökad samverkan mellanbanker och posten. I har man varit inne påsådana tankar men detta har stupat på attregelverket f.n. ej synes medge något egentligtsamarbete.När posten hade beslutat sig för att lägga nedpostkontoret i i Säters kommun , , en förfrågan frånpostens regionkontor i om att få köpavissa tjänster av i , därSparbanken har ett kontor och i vars bankhusposten förhyrde sina lokaler. De tjänster som varaktuella var sortering av boxpost till 80--100 boxar(mobila, som skulle tillhandahållas av posten) samtutlämning av värdeförsändelser och var positiv till uppdraget ochförklarade sig ha såväl personella, kunskapmässigasom lokalmässiga förutsättningar för det tilltänktasamarbetet med posten.I ett yttrande av harfinansinspektionen emellertid konstaterat attverksamhet som inbegriper handläggning av brev-och pakettjänster, frimärksförsäljning och liknandeinte har sådant samband med in- och utlåning somär förutsatt för att få bedriva bank enligtbankrörelselagen. Den service som Sparbankenönskade vara posten behjälplig med i Stora Skedvivar därför av den karaktären att finansinspektioneninte kunde finna det tänkta samarbetet förenligtmed bankrörelselagen.Enligt ett samarbetsavtal som ingicks mellan postenoch skallkontorssamverkan kunna ske och sparbank kunnaåtaga sig att på uppdragsbasis tillhandahålla visspostal service på sparbankskontor.Avtalet synes f.n. dock bara kunna fungera imotsatt riktning mot vad som här diskuteras, dvs.så att det öppnas möjligheter för posten att ta övervissa banktjänster när sparbankskontor läggs ned.För människorna i i ,som står i tur att förlora sin postservice, är detsvårförståeligt att samarbetet mellan Sparbankenoch posten inte skall kunna gå i båda riktningarnaså att deras bank också skall kunna ge service förpostens räkning. De anser -- med rätta -- attbibehållen glesbygdsservice kräver ett nytänkande.De kan inte acceptera att framtiden för derashemort riskeras på grund av något som framstårsom rena formaliteter.Om finansinspektionens tolkning avbankrörelselagen är korrekt anser jag att enlagändring bör övervägas.Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jagfråga skatteministern:Är skatteministern beredd att göra en sådanändring i bankrörelselagen att bankstillhandahållande av vissa postala tjänster kan bliförenligt med bankverksamhet enligt 2:1bankrörelselagen? § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 21 april1991/92:684 av () tillnäringsministern om konkurrensbegränsning isamband med driftsnedläggningar:LB-Invest som efter konkurs övertagit husföretagetBoro har lagt husfabriken i i ''malpåse''.Husfabriken var kommunens störstaindustriarbetsplats, nu står den öde. LB-Invest fickköpa anläggningen av konkursförvaltaren eftersomman deklarerade att driften skulle fortsätta. Så harinte blivit fallet.Företaget är beredd att upplåta lokalerna för annanverksamhet, men inte för konkurrerandeverksamhet.I har stängt sitt slakteri.Slakterifastigheten är till salu, men med villkoretatt köparen inte får bedriva slakteriverksamhet.Avser näringsministern att vidta några åtgärdermot den beskrivna konkurrensbegränsningen?1991/92:685 av () till statsrådetReidunn om lönegarantin:Konkursformen har kommit att bli en attraktivform för rekonstruktion av företag. Dessattraktionskraft beror till stor del på hurlönegarantin används.Ett flertal köpeavtal mellan ett konkursbo och enförvärvare av konkursboets rörelse innehåller enanställningsgaranti med förbehåll att lönegarantiskall utgå.