prot · GF0994 · 1992-04-08 00:00:00 — Detkommer säkert att uppmärksammas om vi får entillräckligt utförlig beskrivning.Indirekt presstöd har man talat om i form av ickeuttagen skatt. Jag började i ett tidigare inlägg på enmening, men eftersom tiden då tog slut hoppas jagatt nu få tillfälle att fullfölja den formuleringen. Närprissättningen sker på en tidning är det medutgångspunkt i de kostnader man har. Lägger manpå en moms på blir alla tidningar dyrare.Anf. 173 (nyd)replik:Herr talman! Auktorisationen av journalister är enknivig fråga. Vi har tillsatt en internutredning ipartiet, och vi räknar med att den är klar tillallmänna motionstiden 1993.Anf. 174 ():Herr talman! Tack vare mitt anförande får GötheKnutson tillfälle att slutföra sitt anförande.Göthe antydde i sitt första inlägg attÖstersunds-Posten övertogs av med ettinkråm som fungerade som en vinstmaskin, och attdet, eftersom tidningen övertogs av encenterpartistisk stiftelse -- vilket alltså inte varfallet -- blev en dålig affär. Jag sade att det inte varmed sanningen överensstämmande.Anf. 175 ():Herr talman! Alla uppskattar vi trivsamma ochkamratliga skämt och repliker. Jag är glad över attjag får tillfälle att slutföra min plädering. Om enmajoritet i riksdag, som jag icke kommeratt tillhöra, beslutar att momsbelägga tidningar,kommer tidningarna att bli dyrare.Men då får man hoppas att det inte skall ske någonselektering så att somliga tidningar skall kunna yrkaavdrag, såsom fallet är med annonsskatten, som göratt momsen blir en orättmätig skatt. Somligatidningar slipper då betala skatt. Är upplagantillräckligt liten betalar tidningen ingenting alls,medan större tidningar får betala, på ett eller annatsätt, det presstöd som utgår till samma tidningarsom har god nytta och bättre vinst av det avdragsom kan göras i botten på annonsintäkterna.Det är här fråga om prismekanismer. Vi skallkomma ihåg att det vanliga hushållet har enbegränsad ekonomi. Det kommer att innebära enminskad tidningskonsumtion, och det är sannoliktatt de mindre tidningarna kommer att ha mest ontav den minskade tidningskonsumtionen -- precissom det är med annonsmarknaden. Den budgetsom företagen fastställer för annonsering höjs inteför att priserna stiger på grund av en annonsskatt.Den mindre tidningen blir lidande av detta faktum.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Vissa anslag inom finansdepartementetsområdeFöredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU12 Vissa anslag inomfinansdepartementets område (prop. 1991/92:100delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § Vissa anslag inom civildepartementetsområdeFöredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU13 Vissa anslag inomcivildepartementets område (prop. 1991/92:100delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § betänkande1991/92:FiU22 Statistikfrågor (prop. 1991/92:100delvis).Anf. 176 PER ():Herr talman! Vi skall nu debattera anslagen tillstatistiska centralbyrån och till folk- ochbostadsräkningar. Det här handlar i allt väsentligtom statistik -- som givetvis har sina motståndare.Motståndarna är ofta sådana att de många gångerutnyttjar statistik i olika debatter.I många debatter har det sagts att saker och tingskall tas i tur och ordning. Tänk först, orda sedanoch gå därefter till handling. Vad som har tänktsmed koppling till statistik skall jag självklart inte taupp. Jag skall inte heller ta upp så mycket av vadsom har ordats. Men jag vill påminna om någrasaker.Den nuvarande regeringen pratar ofta omalternativ, förändringar och utveckling och nämneribland kooperationen och kooperativa lösningar.Jag tänker speciellt på det tal som civilministernhöll för någon vecka sedan i . Hon uttaladesig varmt om de möjligheter som ligger inom ramenför olika kooperativa lösningar. Så långt om orden,så till handlingen.Vi kan konstatera att ,socialdemokrat, har väckt en motion till riksdagenmed ett yrkande om att SCB bör få i uppdrag att isamarbete med kooperativa rådet se övermöjligheterna att i den officiella statistiken ocksåsamlat in och redovisa de kooperativaverksamhetsformerna.Majoriteten noterar fullt korrekt att det finns ensådan statistik. Men den har vissa begränsningar,och det är svårt att dra riktiga slutsatser eftersomden inte kan anses heltäckande. noterat detta, landar den på att avstyrkamotionen. Det är ett för mig och övrigasocialdemokrater i utskottet något olyckligtställningstagande.Vi stödjer motionen, och vi finner det märkligt inte nu vill uppdra åt regeringen att tillsätta enutredning. Jag vill därför yrka bifall till reservation1 som är fogad till betänkandet.Anf. 177 (nyd):Herr talman! God afton, gott lätträknat folk. Jagskall berätta litet grand om folk- ochbostadsräkningen.Först har jag en liten bekännelse att göra. I handenhar jag den blankett jag skulle ha lämnat in. Det ärju inte så bra att jag har den kvar. Det kan ju utgåböter för sådant.Vid den tidpunkt blanketten skulle lämnas in boddejag i bergstrakterna i och arbetade med ettkraftverksprojekt. När jag började fylla iblanketten blev det hela inte riktigt rätt. Det fannsinte så många rader för de svar jag hade. Jag hadeelefanter och annat runt om mig även där, men devar sådana jag red till mitt arbete på.Det var inte så lätt att svara på den sista punkten iblanketten. Vi bodde meddusch och toalett på gården. Det var ganskaprimitivt. När jag kom till punkten om värme ochskulle redogöra för vilken panna jag använde,torkade jag mig för pannan. Jag kände den 45-gradiga afrikanska hettan omkring mig och beslötmig för att inte lämna in blanketten i år.Nog om den saken. Jag är väl skyldig en tusenlapp.Men än har det inte kommit något krav. Vi får välse.I inledningen av blanketten står det vad folk- ochbostadsräkningen är till för. Där framgår att syftetmed en folkräkning är att den skall ge statistik tillnytta för samhällsplanering, forskning och allmäninformation. De uppgifter man lämnar till folk- ochbostadsräkningen samlas i ett register ochomvandlas sedan till statistik i tabeller, där det integår att se uppgifter om enskilda personer. Trotsdetta avkrävs ändå personnummer, namn,fastighetsnummer osv. när uppgifterna samlas in.Jag tror att folk är less på att lämna utuppgifter om sig själva -- framför allt som det intehar lett till särskilt mycket.Det är bara att se sig omkring i bostadsområdenautanför . Där är stora betongklumparmed gluggar. Man skulle tjäna på att fråga vad folkvill ha i stället för vad de har just . Det vore enmer intressant marknadsundersökning. Folk skullei stället få fylla i hur de vill att huset skall se ut ellerhur långt de vill ha till busshållplatsen, osv. Detskulle vara mer konstruktivt.I dag finns inte så mycket att välja på. Flyttar manin i en HSB-lägenhet kanske man få välja mellan ettbrunt eller duschdraperi. Men det är väl interiktigt det som folk- och bostadsräkningen är tänktatt leda till.Låt mig ta ett ytterligare exempel. Någon har dragiten parallell med hur en park kan anläggas i Sverigeoch i . I byggs först husen, sedananläggs gångar till tunnelbanestationen osv., sedananläggs gräs och träd planteras. Därefter sätts enskylt upp där det står: ''Beträd ej gräset.'' I Englandgör man tvärt om. Husen byggs kanske på sammasätt, men avloppsrören är utanför husen. Gräsanläggs sedan överallt. Därefter väntar manungefär tills man har sett var folk går. Däranläggs sedan gångarna, och en skylt sätts upp därdet står: ''Sitt gärna på gräset.'' Det här är så olikasom det kan vara.Jag har egentligen på mig, och jagskulle kunna berätta rätt mycket. Men jag skallfatta mig kort och uppmana alla att sluta upp meddumheterna att räkna folk. Vi är alla litet less pådet.Jag önskar att vi nu begraver de planer som har''poppat upp'' om FAS 90, som är en minst likapinsam historia.Jag yrkar härmed bifall till reservation nr 2. Meneftersom det kan vara si och så med min närvaro hoppas jag att motionärerna från är här i morgonoch försvarar sin motion.Anf. 178 PER () replik:Herr talman! Det var ett något svajigt anförandesom bestod oss med. att vi skall sluta med dumheterna att sysslamed folk- och bostadsräkningar. Det kan leda framtill fler resonemang, men jag skall begränsa mig attberöra de två områden som folk- ochbostadsräkningar tjänar bäst, nämligenforskningen och bostadsförsörjningen.Min fråga till Ny demokrati är: Hur tänker manförsörja forskningen med grundmaterial om manföljer Ny demokratis förslag att sluta med folk- ochbostadsräkningar eller motsvarande? Den andrafrågan gäller bostadsförsörjningen. Där finns ettklart och intressant spörsmål att ställa: Vad villegentligen Ny demokrati? Man säger i sinreservation att framtida folk- och bostadsräkningarinte skall genomföras. Talar man om den nationellaskalan? Är det så att man inte får lov att räkna hurmånga lägenheter det finns i ett hus? Jag tror att detvore bra om Ny demokrati preciserade sig på dennapunkt. På något vis måste Ny demokrati ocksåpositionera sig visavi partimedlemmen , som ju har förordat att det skall upprättasett lägenhetsregister. Det står ju i klar strid med detsom förs fram i reservationen. Det vore bra om Nydemokrati klarade ut detta. Hur skall man ha detmed forskningen, och vad menar man egentligenmed det populistiska uttrycket ''sluta med folk- ochbostadsräkningar''?Anf. 179 (nyd):Herr talman! Per säger attforskningen är den viktigaste biten i detta med folk-och bostadsräkningar. Det är nog sant, men jag trorändå att mina barnbarn , om de leverdå, är mer intresserade av vid forskning om hur vibodde. Jag tror inte det är viktigt för dem att vetahur långt vi hade till bussen, var vi hade handfatet,hur många kakelplattor vi hade osv. Det tror jaginte man är intresserad av inom forskningen. PerOlof får nog utveckla vad han vill åtmed sin forskning.I ett nydemokratiskt samhälle skulle det vara litetmer intressant att veta hur och i vilka typer av husman bodde. Det verkar spännande. För övrigt kanman anslå ett smärre forskningsbidrag för sådan typav forskning i stället för att gräva i personersprivatliv. Om det inte behövs någrapersonuppgifter i statistiken -- varför kräver man dåin personnummer?För övrigt vill jag tillägga en sak som jag glömdetidigare. Det var litet svårt för mig att motivera närjag var i varför vi lade dubbelt så mycketpengar på folk- och bostadsräkning som vi lade påhela det biståndsprojekt som jag arbetade med, dådet ändå var katastrof i Zambia.Anf. 180 PER () replik:Herr talman! För sedan fick jag höraatt Ny demokrati har tillsatt en intern arbetsgruppför att klara ut hur journalister skall auktoriseras.Får jag föreslå att ni tillsätter en annanarbetsgrupp, som undersöker vilket behov densocialmedicinska forskningen har av det materialsom kan hämtas från folk- och bostadsräkningarna?Det kanske också behövs en arbetsgrupp för attklara ut vad ni egentligen har för uppfattning omframtida folk- och bostadsräkningar. Står ni på BertKarlssons linje, eller har ni en annan synpunkt ifrågan? Det fick vi inte höra ett ord om.Anf. 181 (nyd)replik:Herr talman! Jag tror inte vi skall ha fler räkningar,varken FAS 90 eller folk- och bostadsräkningar, iden form som vi har . Om vi skulle ha sådana,kan väl Per lova mig -- om han nustår för ett majoritetsbeslut -- att ni tillägger enfråga i en sådan folk- och bostadsräkning, nämligenom folk vill ha ytterligare folk- ochbostadsräkningar, FAS 90 eller ett vidare snokandei deras privatliv. Låt oss fråga folk. När vi ändåfrågar om allt annat, kan vi väl fråga om det också,eller hur?Anf. 182 ():Herr talman! Jag skall först be att få meddela attVänsterpartiet har ställt sig bakom minmeningsyttring i betänkandet och att jag därför kannöja mig med att yrka bifall till den undermomenten 2, 4 och 5.I det är betänkandet behandlar vi anslagen tillStatistiska centralbyrån. Kanske den störstapolitiska frågan i sammanhanget faktiskt är om viskall ha några nationalräkenskaper, där manvärderar en miljö och andra saker som inte bedömsi dagens nationalräkenskaper, som ju är rentekonomiska. Detta har manglats fram och tillbakaunder , utvärderats och utretts. måsteman fram med någonting. Regeringen säger nu attden kommer att lägga fram ett förslag ikompletteringspropositionen, och jag har nöjt migmed det.I en motion som har väckts av frånVänsterpartiet påpekas att nationalräkenskapernaockså skall omfatta en värdering på regional nivå,framför allt i . Vad t.ex.Norrland med sina mänskliga insatser och råvarorhar betytt för skulle kunna komma fram ien regional nationalräkenskap. Utskottet haransett att det var för svårt att avvisa den motionen.Det finns också motioner om det dolda arbetet,som bl.a. från hartagit upp. Det arbetet bör naturligtvis beaktasbättre än tidigare, än mer i det tidevarv som vi ärinne i just nu där det dolda arbetet kan bli ännu meromfattande . Med den politik som drivsframför allt i , de rikaindustriländerna, med en kantring mot allt mernyliberal politik och ett tredjedelssamhälle, skulledet vara oerhört intressant att i förlängningen sevad det obetalda arbetet kommer att spela för roll iekonomin framöver.Det som jag för min del anser som det viktigastemen som helt avstyrks av utskottet är det förslag omen ny inkomstutredning som förfram i sin motion. Vi hade en låginkomstutredning,som den gamle-gamla socialdemokratiskaregeringen stoppade i byrålådan -- egentligenförsvann den där -- och som visade på de enormaklyftorna i samhället och svårigheterna förlåginkomsttagare över huvud taget i vårt land redandå. finns det naturligtvis undersökningar sompekar på inkomst- och förmögenhetsskillnader ilandet.I den här motionen nämns också de som har berikatsig . Det är inte bara så att vi har fåttnågra som har kraschat, gått omkull, blandrikefolket. Det har ju funnits några som ägt t.ex.båtar och som sålt och har en enormförmögenhet och stort kapital. Det visar ju vilkasom var vinnare . Det finns dem inomnäringslivet och dess forskningsorgan som säger att80-talet var den verkliga omfördelningens årtionde.Det stämmer väl med arbetarrörelsens erfarenheterav vilka som var vinnare och vilka som varförlorare. Motionen handlar om eninkomstutredning med en sådan bredd.Det förvånar mig inte på något sätt att motionenavstyrks och att det bara konstateras att det finnsstatistik på det här och att det finns en vissförmögenhetsfördelning. Men det är skillnadmellan att tillsätta en utredning och att hänvisa tillstatistik eller en bilaga i långtidsutredningen. JohanLönnroth var väl litet mera seriös och tänkte genom att tillsätta en parlamentariskutredning visar att man ser allvarligt på vad som harhänt och vad vi har för social struktur i vårt land.Med detta, herr talman, yrkar jag än en gång bifalltill min meningsyttring under momenten 2, 4 och 5.Anf. 183 ():Herr talman! Ny demokrati är ett ihärdigt ochenvist parti. för några månadersedan debatterade och jag folk-och bostadsräkningarnas framtid. Vi trätte någraminuter -- det var sent, så det var inte någon somlyssnade då heller. är det för Ny demokratis talan, och jag hälsar honomvälkommen.Efter den smärre ordduellen den sena aftonen blevIan och jag faktiskt ganska ense. Videlade samma skepsis och kritik mot registreringarrent allmänt, och i synnerhet mot Folk- ochbostadsräkning 90. Jag vill bara påminna om att närfrågan behandlades i var de borgerligamycket kritiska. liberalerna röstadeemot förslaget. Vi ansåg att folk- ochbostadsräkningen inte borde genomföras. genomförts, vilket bl.a. behandlas i dettabetänkande. I det läget anser vi att folk- ochbostadsräkningen bör genomföras fullt ut. I annatfall kastar man verkligen bort skattebetalarnaspengar. Det handlar här om 1,5 milj.kr. av de 180milj.kr. som har satsats. Av dessa 180 milj.kr. harnärmare 75 milj.kr. satsats av kommunerna. Jaghåller med om att det rör sigom mycket pengar. Man har anledning att fråga sigom det var värt pengarna.Att säga nej till folk- och bostadsräkningenvore olyckligt och ett slöseri. Jag tror attkommunerna, som har satsat så mycket pengar,skulle bli besvikna. De får ändå ut något av folk-och bostadsräkningen. I synnerhet har de störrekommunerna användning för materialet -- det skallvi inte sticka under stol med.Dessutom har statistikkommissionen, somutvärderar folk- och bostadsräkningen, att se övervilka framtida möjligheter som finns. Vi anser skall ha en tioårsintervall och inte enfemårsintervall. Man kan eventuellt också gå påregisterbaserade uppgifter. Det är viktigt att viinväntar denna utvärdering. Vi har ocksåinternationella konventioner att följa, som medgergenomförandet av en folk- och bostadsräkningockså i Sverige.Integriteten i samhället är viktig. Man skall inte ionödan snoka i människors privatliv. I det härstycket är och jag helt överens.Det finns också några motioner om detta. Jagförutsätter att statistikkommissionen kommer framtill ett förslag som går ut på att den här typen avfolk- och bostadsräkning inte kommer att finnas iframtiden.Jag vill anknyta till det som Per . Också jag blev litet överraskad över denenorma kritik som förra gångenframförde och som framförs av RichardUlfvengren. är ändå andre man i ertparti. När man läser den motion som han har väckt,finner man att han begär ett enormt snokande. Dettalades förut om fogdar som for omkring ihelikoptrar, men går ju steget vidare.Någon form av stringens tycker jag ändå att mankan förvänta sig. har noganledning att redogöra för vad ni i Ny demokratiegentligen vill göra. Vill ni har mer eller mindre avkontroll? Den frågan har vi ännu inte fått någotsvar på.Herr talman! I detta betänkande behandlas ocksåde frågor som var inne på,nämligen frågor om natur- ochmiljöräkenskaperna. Det är viktigt att dessa frågortas upp. Som sade har dettatagits upp i årets budget, där de ekonomiskastyrmedlen för miljöpolitiken finns med. Man gårnu vidare och det skall komma förslag ikompletteringspropositionen . Jagtycker det är viktigt och nödvändigt för framtidadiskussioner att betona natur- ochmiljöräkenskaperna.En annan fråga som också togupp är att det obetalda arbetet skall göras synligt.En del har redan gjorts på detta område -- det är juSCB som har gjort tidsanvändningsstudierna. Ettfortsatt utvecklingsarbete pågår ,vilket också utskottet påpekar.Med det anförda yrkar jag bifall till hemställan idetta betänkande. Jag tror att vi i utskottet igrunden är ganska överens om vikten av att fåräkenskaper och statistik som man har användningav och som man kan dra viktiga och riktigaslutsatser av.Anf. 184 ():Herr talman! Det börjar bli sen kväll och jag skallinte förlänga debatten. Men jag kan inte låta bli attbegära ordet efter anförande.Jag vill börja med att säga att det inte ärledamöterna som är de mest lätträknade här ,utan det är Ny demokratis representanter ifinansutskottet, och främst då ,som är den som har eldat mest mot det som vi delvisär överens om, nämligen att det finns en överdrivenambition hos offentliga myndigheter att inhämtauppgifter om enskilda människor och företag.Därför blev jag litet förvånad när jag hörde RichardUlfvengrens -- jag skall inte ta till någrakraftuttryck -- väldigt luddiga argument mot detsom i en marknadsekonomi är det mest väsentliga,dvs. tillgång till relevant information, tillmarknadsrelaterad information.Varken marknadsekonomin eller konkurrensenfungerar på ett bra sätt, om inte även de små, nyaoch växande operatörerna på marknaden hartillgång till relevant marknadsinformation.Någonting som är betecknande för de starkamarknadsekonomierna i västvärlden är att man harlagt ned mycket möda och ganska rejäla resurser påatt bygga upp offentlig statistik på ett sådant sätt attdet finns information tillgänglig, och detta har mangjort i syfte att stärka konkurrens och dynamik i enlevande marknadsekonomi. Det är precis det somär den nuvarande regeringens ambition. Man kaninte diskutera folk- och bostadsräkningarfristående från den utveckling på statistikområdetsom nu pågår.Dessutom talade inte såmycket om statistikreglering, utan han talade merom byggnadsreglering och annat, som vi ju är i fullfärd med att avskaffa.Det verkar inte heller som harläst betänkandet, av vilket det framgår att vifaktiskt är på väg mot att avskaffa folk- ochbostadsräkningar i de tidigare formerna, som varhårt kritiserade. ser man för det första övermöjligheten att väsentligt förlänga tidsperiodenmellan statistikinhämtandet. För det andraundersöker man möjligheterna att inte behöva gåut och fråga enskilda människor. I stället skall mankunna utnyttja andra informationskällor inomramen för vad som håller på att bli en mycketbegränsad sektor för inhämtande av statistik inomdet nya begreppet offentlig statistik.Det har rätt länge talats om att man skall kunnaanvända kvalificerade urvalsundersökningar. OmRichard Ulfvengren tänker efter litet -- och det fickhan chansen till, eftersom han inte hann att begärareplik på anförande --, måste hanändå inse att bostadssektorn och byggnadssektorn iSverige har en mycket stor betydelse för vårekonomis förmåga att fungera och växa, vilket vimärker inte minst . Dessa sektorer befinner sigi en stark omvandlingsprocess. Vi vill driva framökad konkurrens och flera aktörer. Då måste detsjälvfallet finnas tillgängligt ett väsentligtinformationsunderlag för att aktörernas skall fåmöjlighet att fungera i en marknad underomställning.Även om jag inte tror så mycket på partiinternautredningar -- de fungerar nog mest somsvepskäl --, tycker jag att skallinformera de icke tillstädesvarande ledamöterna ifinansutskottet och dess suppleanter från Nydemokrati om att det finns en och annan kloksynpunkt utifrån marknadsliberal utgångspunkt,som det finns skäl att överväga. Ni i Ny demokratiskulle kanske kunna ha en diskussionsafton kringdetta och sedan återkomma med en ståndpunktsom utifrån enskilda människors integritet ärrestriktiv, men som är konstruktiv utifrånmarknadsekonomiska synpunkter.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 185 (nyd):Herr talman! sade att jagegentligen borde vara nöjd med detta betänkande.Jag får väl vara det då, om nu folk- ochbostadsräkningarna kommer att försvinna.Bengt Wittbom sade att tidsperioderna skall blilängre och att man inte skall fråga ut enskildapersoner. I så fall är det ju ett framsteg. Jag har fåttsom jag vill, och då är jag jättenöjd.Bengt Wittbom nämnde också urvalsprinciper ochatt man kan utnyttja och andra speciellaföretag som sysslar med statistik. Det går alldelesutmärkt att inhämta de uppgifter man behöver frånbyggnadsföretagen.Jag kommer själv från , som är en inte heltoviktig part på det området. Jag tror att deföretagen kan lösa detta genom att konkurrera medandra företag om viktig information. Men okej, detbörjar bli sent. Alla behöver nog äta och sova snart.Olle frågar om vi vill ha mer eller mindrekontroll. Vi vill självfallet ha mindre kontroll. Menregeringen tycks ju börja i fel ände i vissa frågor,och därför har vi fått reagera med ganska lustigaeller kontroversiella förslag, t.ex. vad gällerprislapparna. Inte vill vi egentligen ha en lag på attdet skall finnas prislappar. Först vill vi ha frikonkurrens, så att folk på så sätt kan få enprisreglering. Men till dess har vi tvingats inta denhär ståndpunkten. Det tror jag alla förstår. Så fortdet är fri konkurrens kommer vi att motionera omatt man skall ta bort lagen om prislappar.Bert och förslag omett lägenhetsregister var också uppe på tapeten.Inte heller det är någon drömsituation, men när detfinns uppgifter om att 40 personer lyfterbostadsbidrag på samma adress i utanatt ens bo där måste man kanske ta till sådanatråkiga initiativ som regleringar. Det är alltså ettsätt att röja upp i djungeln av felaktigheter. När detär röjt tar man bort bestämmelserna igen. Så måsteman ju kunna jobba.Anf. 186 () replik:Herr talman! Som det mycket tydligt står ibetänkandet är den här formen av folk- ochbostadsräkning på väg att avvecklas. Om detta är viöverens.Richard Ulfvengren är så generaliserande. All formav uppgiftslämning är inte negativ.