prot · GG0925 · 1992-11-17 00:00:00 — Men har det inte hänt såförfärligt mycket. Visserligen har en del åtgärderredovisats, och de är naturligtvis glädjande. Mensett från industrins synpunkt och de möjlighetersom finns till sysselsättning där, borde det varamöjligt -- vi är i och för sig överens om att det ärangeläget -- att snabbt komma med förslag tillåtgärder som verkligen tar till vara denproduktionskapacitet som finns i svensk industrioch fylla de behov som finns i de baltiska staterna.Problemet för de baltiska staterna och iövrigt, som även statsrådet framhåller, är att desaknar den marknad som gör det möjligt att påvanliga kommersiella grunder klara handeln. Meddessa särskilda initiativ skulle det gå att medverkatill den positiva utveckling som skapar en marknadför mer normala och kommersiella verksamheter.Anf. 93 Statsrådet ():Herr talman! Jag menar att en av de viktigaste ochmest angelägna frågorna för , och inte minstför som helhet, är att utvidgaförbindelserna med länderna i Central- ochÖsteuropa -- både av ekonomiska och av politiskaskäl. Därför prövar vi ständigt nya möjligheter attbistå dem, och därför har vi tagit ett stort antalinitiativ. gav ett erkännande påden punkten.Jag skulle vilja peka på att gått i spetsen föratt ingå frihandelsavtal med de baltiska länderna.Mot den bakgrunden menar jag, och där är GöranMagnusson och jag eniga, att vi skall fortsättaprövningen. Åtgärderna på ett område får vägasmot andra angelägna mål.Anf. 94 ():Herr talman! Det är bra att statsrådet uttalar sig föratt åtgärder skall vidtas. Jag skulle vilja ha litetsnabbare anfall när det gäller hela frågan och litetmer klara grepp. Det kan t.ex. vara att regeringensäger att man skall komma med förslag som skallunderlätta för svensk industri, lindraarbetslösheten i och tillfredsställagrundläggande behov i de baltiska staterna och Öst-och i övrigt.Statsrådet framförde i slutet av sitt svar enreservation angående vilka ekonomiskamöjligheter som faktiskt står till buds. Vi får alla hastor respekt för de ekonomiska förhållandena. Mendet kostar faktiskt en god del pengar attinte utnyttja produktionskapaciteten ochmänniskors vilja till arbete. Med litet fräscht ochkreativt tänkande går det att utnyttja deekonomiska resurser som vi ändå måste betala för men inte får ut särskilt mycket för.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1992/93:179 om regeringenskontakter med om kravrörande MaastrichtavtaletAnf. 95 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om detfinns någon grund för uppgifter i en artikel i om att de finska,norska och svenska regeringarna informellt skulleha bett stå fast mot krav iförhållande till . Motivet skullevara att danska särlösningar skulle försvåra våramedlemskapsförhandlingar.Jag kan naturligtvis inte uttala mig för andraregeringar. För svenskt vidkommande är svaret nej.Anf. 96 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådetDinkelspiel för svaret på min fråga. Det var precisdet svar jag naturligtvis hoppades på, och det varprecis det svar jag väntade mig.Men eftersom uppgifterna har förekommit iinternationell press och även förekommit i densvenska debatten, tyckte jag att det var viktigt attEuropaministern fick tillfälle att inför kammaren,på detta klara och entydiga sätt, avvisa den typenav beskyllningar.Jag vet att vi är helt ense om att det är viktigt medett nära nordiskt samarbete också när det gällerrelationerna till EG och införförhandlingsprocessen, som alla nordiska länderkommer att vara involverade i under kommande år.Det förutsätter att de nordiska länderna i deförhandlingssituationer som uppstår kan lita påvarandras lojalitet och stöd. Den här typen avuppgifter är naturligtvis väldigt skadliga.Jag noterar med glädje att dementin är mycketentydig och icke tvetydig.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1992/93:200 omvapenexporten till . 97 Statsrådet ():Herr talman! har med anledningav uppgifter från frågatutrikesministern om hon avser vidta några åtgärderför att stoppa vapenexporten till . Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan.Exporten av krigsmateriel från till Tunisienuppgick för till , för till2 och för till 10 993 000 kr.Uppgifter om exportens storlek för kommeratt lämnas till i regeringens sedvanligaskrivelse våren 1993.Varje utförselärende, avseende såväl somandra länder, avgörs med beaktande av de gällanderiktlinjerna för den svenska vapenexporten, inkl.vad däri sägs om hänsynen till respekt för demänskliga rättigheterna. Vid sin prövning av deutförselärenden som förekommitavseende har regeringen inte funnit atthinder förelegat för tillstånd enligt riktlinjerna.Såsom helt riktigt påpekar skärpskravet på respekt för de mänskliga rättigheterna iregeringens förslag till ny krigsmateriellagstiftning.Regeringen kommer att utgå från detta i sinprövning av enskilda utförselärenden. Hur dettakommer att utfalla i praktiken avseende Tunisieneller något annat land kan jag givetvis inte uttalamig om. Det beror helt och hållet på deförhållanden som föreligger då utförselansökanskall prövas.Anf. 98 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka för svaret. Detfinns mycket i förslaget till nykrigsmaterielexportlag som inte är bra, men detsom är bra i den är att man skärper kravet pårespekt för de mänskliga rättigheterna. Jag tyckeratt det är mycket välkommet.Att jag har ställt denna fråga om beror påatt det där är ganska illa ställt med de mänskligarättigheterna. Jag anser att situationen i ,just med hänvisning till kravet på respekt förmänskliga rättigheter, är sådan att det inte bordevara möjligt att exportera vapen dit.Tunisien har, enligt uppgifter som jag har fått,köpt vapen ochammunition för från Sverige.Därmed är den tionde störstaköparen av svenska vapen.Samtidigt som det här pågår har AmnestyInternational rapporterat om att 245 människordömts i mycket summariska rättegångar, anklagadeför att hota rikets säkerhet. Av dem har 45 dömtstill livstids fängelse och de övriga till fängelsestraffpå upp till . Dessutom rapporteras om tortyrav fångar i de tunisiska fängelserna. I dessarättegångar har bekännelser framtvingats undertortyr.Vi har tidigare tagit upp denna fråga i denallmänpolitiska debatten. Då ställde BertilMåbrink frågan till , men fickaldrig något svar. Jag vill nu ställa frågan igen. Hurgår dessa uppgifter ihop med en bedömning att detinte föreligger några hinder för tillstånd enligtriktlinjerna? Jag undrar vilka rapporter manstödjer sig på. Anser man inte att de rapporter somAmnesty International har kommit med ärtrovärdiga?Anf. 99 Statsrådet ():Herr talman! Får jag först säga att de rapporter somvi stödjer oss på inte begränsar sig till dem somkommer från , men att vifäster mycket stort avseende också vid dessarapporter.Jag vill också säga att även jag anser att det finnsanledning att rikta kritik mot MR-situationen iTunisien. Det finns återkommande uppgifter ombrott mot de mänskliga rättigheterna, och denrapport som också jag själv har tagit del av och somavser rättegången mot 245 tunisier för hot motrikets säkerhet lämnar naturligtvis utrymme för enhel del kritik.Det här måste avvägas mot andra hänsyn ochbedömningsgrunder. Det finns också positivatecken i den tunisiska utvecklingen vilka måsteuppmuntras. Man har inlett endemokratiseringsprocess, men den måstenaturligtvis fördjupas och påskyndas. Liksom påandra håll i brottas man med religiösextremism.Men svårigheten att hantera den typen av kriserursäktar naturligtvis inte på något sätt brott mot demänskliga rättigheterna. Det är mot dennabakgrund av avgörande vikt för den fortsattabedömningen att den tunisiska regeringen leverupp till de löften om politiska reformer som den harställt i utsikt.När allt detta är sagt måste jag säga att jag förståratt förvånades om hon har läst attvapenexporten till uppgick till 11miljarder kronor. Jag tror att hon avsåg 11 miljonerkronor. Frågan är ändå av principiellt intresse, ochavvägningen mellan mänskliga rättigheter ochannat har lett till det resultat som jag här har pekatpå.Anf. 100 ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att jag menademiljoner och inte miljarder. Men även om det gällermiljoner är ett stort köparland.Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man tar sålätt på dessa uppgifter och förhållanden. Det är,som statsrådet säger, en avvägningsfråga, men vadär det som väger tyngst i denna avvägning? Vilkaintressen är så mycket starkare att man utifrån dehär faktiska rapporterna och omständigheternaändå kan säga att det inte föreligger några hinderför tillstånd enligt de riktlinjer som just säger skall skärpa synen på de mänskligarättigheterna?Jag tycker att det finns en klar motsättning pådenna punkt, och jag undrar vilka skäl som vägeröver åt det andra hållet.Anf. 101 Statsrådet ():Herr talman! Först förmodar jag att destatistikuppgifter som redovisarbygger på SCB:s statistik, men vi har inte fåttredovisningar av exporten från företagen.Dock kan jag säga, bara för att belysa svårigheternaatt identifiera det hela, att de tillstånd som harbeviljats under den nuvarande regeringens tid intetillnärmelsevis uppgår till det belopp som GudrunSchyman redovisar. Det betyder, såvitt inte någotfel begåtts i sammanhanget, att utförseltillståndenligger längre tillbaka i tiden. Därför kan ocksåtillstånden återspegla då rådande omständigheter.Dessutom vill jag säga att man rent principielltskiljer mellan olika typer av åtgärder, mellan olikainstrument och materiel som försäljs. I det här falletrör det sig om materiel som inte kan användas motkampen internt för stöd av mänskliga rättigheter.Anf. 102 ():Herr talman! Vi kommer väl inte så mycket längrei denna diskussion. Vad jag skulle vilja veta är omman bl.a. vid regeringsbesök i undersommaren från sida hartagit upp denna kritik med företrädare för dentunisiska regeringen och gjort klart att man harutvecklingen under uppsikt och att det i framtidenblir svårigheter med tillstånd för vapenexport.Anf. 103 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill bara säga att jag senast här har givit uttryck just för att det finns anledningatt rikta kritik mot vissa förhållanden i Tunisien.Får jag också säga att alla beslut av denna karaktäri fråga om har fattats efter noggrannprövning av alla relevanta fakta och dessutom attde beslut som har fattats har en mycket bredparlamentarisk förankring.Anf. 104 ():Herr talman! Får jag då bara konstatera att dennabreda parlamentariska förankring i varje fall inteomfattar samtliga partier.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1992/93:150 om SvenskaRymdaktiebolagetAnf. 105 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att medverka till att Rymdbolaget får ensådan organisation som tillmötesgår de anställdasuppfattning med bl.a. egen ledning lokaliserad påEsrange i och att de arbetsuppgifter somtillhör verksamheten också utförs på rymdbasen.Frågan har ställts med anledning av attföretagsledningen aktualiserat förändringar iföretagets organisation.Bruno Poromaa torde vid det här laget vara bekantmed min uppfattning i denna typ av frågor. Jag harnämligen och i mars i årsvarat honom på likartade frågor.Jag anser alltså att det ankommer på företagensstyrelser och ledningar att besluta om inriktning,utveckling och organisation av verksamheten.Detta gäller för såväl privat ägda som statligt ägdaföretag. Jag ser därför ingen anledning att ingripa idenna beslutsordning, som också gäller för det nuaktuella företaget.Avslutningsvis förstår jag inte grunden för BrunoPoromaas oro för att ''inflytandet i Rymdbolagetskall förskjutas söderöver mot ''. Enligt vadjag erfarit tar förändringarna sikte på att få fram enplattare organisation med fem à sex självständigaenheter direkt under verkställande ledningen.Några av dessa enheter skall ha chefer placerade iKiruna. Motsvarande finns inte . Bl.a.kommer det största och snabbast växandeaffärsområdet -- jordobservationstjänster -- attledas från Kiruna.Anf. 106 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret, om det nu kan betraktas som ett svar. Jaghade verkligen hoppats att statsrådet hade haftnågot annat att komma med än det som han hittillshar mässat om, att det är företagsledningarna somskall fatta beslut i sådana här frågor.Alltsedan 1962 har aktivt deltagit i detinternationella rymdsamarbetet och även satsat påett stort nationellt program. Vi har i min landsdel istor utsträckning fått skörda effekterna av dettaarbete. Antalet sysselsatta i verksamheten harkontinuerligt ökat och vi betraktar det arbete somRymdbolaget bedriver som ett flaggskepp ikommunens näringsliv. Vi är verkligen stolta överdet och vill gärna peka på att det är ett exemplarisktarbete som utförs där.Den omorganisation som pågår inomRymdbolaget får till följd att arbetsuppgifterkommer att överföras från tillhuvudkontoret i . Detta vänder vi oss starktemot. Vi har inte råd att förlora ett endaarbetstillfälle i det hårt ansträngda läge som vibefinner oss i.Nu gör statsrådet gällande att det bara är jag somkänner oro. Men de anställda känner oro. Jag kantala om för statsrådet att även hans partivänner imin hemkommun känner en stor oro. De har bl.a.i kommunfullmäktige aktualiserat att kommunenskall agera på något vis i den här frågan. Jag tyckeratt statsrådet inte har någon som helst föståelse förden oro som vi känner för utvecklingen inomRymdbolagets verksamhet i Kiruna.Anf. 107 Näringsminister ():Herr talman! Jag har förståelse för oro som uppståri samband med olika typer av förändringar. Såvittjag har informerats om de förändringar manplanerar inom Rymdbolaget gäller de framför allten plattare organisation, som bl.a. skulle leda tillatt verksamheten i vidare omfattning skulle kommaatt ledas från Kiruna.Jag vill också markera mycket tydligt, att på detsenaste europeiska rymdministermötet, i ,prioriterade den svenska regeringenutomordentligt entydigt sina satsningar pårymdfrågorna avseende jordobservationstjänster,som särskilt berör och därmed ocksåKirunas sysselsättning.Anf. 108 ():Herr talman! Det var så statsministern också sadevid ett tillfälle, att den nuvarande regeringenprioriterar rymdverksamheten och attsysselsättning därmed skapas i kommun.Men sådana omorganisationer som den nu aktuellaskapar inga nya arbetsuppgifter. Om det är sådanasatsningar som den nuvarande regeringen har föravsikt att medverka till, betackar vi oss för desatsningarna.Statsrådets partivän föreslår helt enkelt i en motioni kommunfullmäktige att kommunledningen aktivtoch skyndsamt skall ta kontakt med ägaren,och regeringen, omutlokalisering av Rymdbolaget från tillKiruna. Han vädjar också om attkommunledningen aktivt och skyndsamt skallverka för att beslutet gällande omorganisationen avRymdbolaget senareläggs.Vad tycker statsrådet om sina partivännersaktiviteter i denna fråga?Anf. 109 Näringsminister ():Herr talman! Jag recenserar av förklarliga skäl intepersoner som icke är närvarande i denna kammare.Jag svarar på ställda frågor.För enskilda aktiebolag är ordningen den attstyrelsen får svara för organisationen och ledningenav bolaget så länge ägaren har förtroende förstyrelsen och ledningen. Det är i enlighet medgällande svensk lag, aktiebolagslagen. Saknarägaren, i detta fall regeringen och slutligenriksdagen, förtroende för styrelsen och ledningenskall man enligt den svenska modellen byta dessa.Vi har förtroende för styrelsen. Jag kan försäkra attvår satsning inte är en fråga om någonomorganisation, utan vi gör betydande ekonomiskasatsningar för ökande engagemang ijordobservationstjänster, som kommer att påverkaKiruna positivt.Anf. 110 ():Herr talman! Bland de anställda inomRymdbolaget ute på har det alltid rått ettgott förhållande mellan de anställda och mellan deanställda och den lokala ledningen. Effekterna avdetta goda samarbete kan man också avläsa i detgoda resultat som man har uppnått. Jag är rädd föratt detta goda förhållande kommer att raseras meddet som pågår.Statsrådet säger i den 6november att nu lämnar den nuvaranderegeringen åt industriledare och företagare attsköta sina företag och fatta alla de beslut, ävenobehagliga sådana, som krävs för att uppfyllaägarens och företagarnas mål.Fortfarande är statsrådet den främsterepresentanten för ägaren. Jag vill fråga: Ligger detinte i statsrådets intresse att det goda förhållandesom rått och fortfarande råder på ävenfortsättningsvis skall behållas?Anf. 111 Näringsminister ():Herr talman! Men det är knappast så attägaren, vare sig regeringen eller , är densom i första hand vårdar personalförhållandena vidEsrange. Det ankommer på företagsledningen ochstyrelsen i Rymdbolaget.Vi har förtroende för styrelsen ochföretagsledningen i Rymdbolaget. Jag ärfullständigt övertygad om att de kommer att finnalösningar som väl tar till vara resurser ochmöjligheter på bl.a. i Kiruna.Jag betonar ånyo: Med det europeiskarymdministermötet i , som avslutadesförra veckan, har vi mycket starkt profilerat svenskrymdforskning och svensk rymdpolitik genomsatsningar på jordobservation och miljöfrågor somi högsta grad berör Kiruna.Anf. 112 ():Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga att sompolitiker från den nordligaste delen av vårt landsaknar man faktiskt ett sådant statsråd som vi hadeunder 80-talet. Han deklarerade vid alla tillfällenatt man inom alla politikområden måste ta sittregionalpolitiska ansvar.Jag vill fråga: Med den roll, som något slagsickeminister, som statsrådet har i den härregeringen, tar statsrådet något som helstregionalpolitiskt ansvar?Anf. 113 Näringsminister ():Herr talman! Visst tar vi vår del av detregionalpolitiska ansvaret. I likhet med BrunoPoromaas partikamrater, som företrädare påposten, har jag överlämnat åt styrelse och ledningatt fatta erforderliga beslut enligt gällandeinstruktioner från ägaren.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1992/93:195 om utredning omsalmonellaprover på köttAnf. 114 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig omKonkurrensverkets utredning om kostnader förkontroll av importerat kött tillkommmit på mittinitiativ.Det är uppgift att med stöd avkonkurrenslagen (1982:729) självständigt, efteranmälan eller på eget initiativ, ta upp och prövaenskilda ärenden.Regeringen eller en enskild minister får således intepåverka vilka ärenden skall taupp.Svaret på frågan är följaktligen nej.Anf. 115 ():Herr talman! Jag tackar näringsministern försvaret. Det var bra att det inte var pånäringsministerns initiativ som denna utredningkom till.Skall man tolka senaste tilltagkan man tro att det är acceptabelt att ett antalmänniskor får salmonella, om vi bara kan fåmöjlighet att äta importerat kött, som kan säljas tilllägre priser.Det är klart att en provtagning kommer att kostapengar. Men en svensk kvalitetsvara producerasinte heller utan kostnader.Jag frågade , jordbruksministern,om detta . Han sade attLivsmedelsverket kommer att skärpa sinabestämmelser, eftersom vi har fått en ökad frekvensav importerat kött med salmonella. Det är enfolkhälsorisk. Vi har en mycket fin situation iSverige när det gäller detta. Vi har hårda krav.Därför är det angeläget att upprätthålla denberedskap som vi har.Livsmedelsverket har också kommit med skärptakrav. Då går in och gör enundersökning för att se om detta möjligtvis kanförsvåra konkurrensen gentemot det svenskaköttet.Jag skulle vilja fråga näringsministern: detviktigare att ha konkurrens på det här området, attkunna sälja billigt kött, än att ha en god folkhälsa?Anf. 116 Näringsminister ():Herr talman! gör självständigtsina bedömningar. Vi skall ha enkonkurrensneutral situation som gynnarkonsumenten. Även livsmedelsverket skall görasina bedömningar. Sedan får en sammanvägningske enligt gällande lagstiftning, som icke enskiltstatsråd skall blanda sig i.Anf. 117 ():Herr talman! Näringsministern säger attKonkurrensverket skall fatta sina beslut utifrån vadsom kan gynna konsumenten. Det kan knappastgynna konsumenten att inte kunna vara säker på attde varor som köps är bra och att de är fria frånsalmonella.Vi har fått den kvalitet som det svenska köttet hardärför att vi inte använder mediciner iuppfödningen. Vi har god hygien. Vi har en godskötsel av djuren. Om man i exportländer avstårfrån denna goda hygien, använder mediciner och pådet sättet skapar förutsättningar för en vara som ärinfekterad, får man en sämre vara. Då måste detvara rimligt att ha en kontroll som ser till att dennavara inte saluförs till de svenska konsumenterna.Naturligtvis begriper jag det näringsministernsäger, att fattar sina beslutsjälvständigt. Det är så det skall vara. Det jag villveta är om näringsministern tycker att det är rimligtatt man sätter konkurrensfrågorna i förgrunden ochfolkhälsofrågorna i andra hand.Anf. 118 Näringsminister ():Herr talman! Konkurrensfrågorna skall självfalletKonkurrensverket sätta i förgrunden i och med är satt att vaka över de frågorna.Folkhälsofrågorna behandlas i sitt eget verk.Anf. 119 ():Herr talman! Då tycker jag att det också är rimligtatt i sin bedömning tar med dekostnader som en god kvalitet påsvenskproducerad vara innebär. Vill mankonkurrera med den svenska varan, får mannaturligtvis finna sig i att de krav som vi har i de härsammanhangen också tillgodoses. För att vi skallkunna veta detta, måste vi ha enkontrollverksamhet. Speciellt viktigt är dettaeftersom vi nu har upplevt att ganska storakvantiteter salmonellasmittat kött har kommit in iSverige.Det är mot den bakgrunden jag vill vetanäringsministerns uppfattning i den här frågan.Måste inte hälsoeffekterna ändå vara viktigare?Anf. 120 Näringsminister ():Herr talman! Som jag har sagt harvarje verk, enligt vår gällande konstitution, att görabedömningar utifrån de lagar och förordningar somgäller. Jag skall icke som enskilt statsråd blanda migi deras utövning av verksamheten.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1992/93:199 omverksamheten vid CityvarvetAnf. 121 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att pröva förslagen från de anställda omfortsatt verksamhet vid Cityvarvet.Jag har här i besvaratfrågor om huruvida jag är beredd att vidta någraåtgärder som berör de statliga företagensverksamhet. Jag har då sagt att det ankommer påföretagens styrelser och ledningar att besluta omden framtida inriktningen och utvecklingen avverksamheten. Detta gäller såväl privat ägda somstatligt ägda företag. Jag ser därför ingen anledningatt ingripa i denna beslutsordning, som också gällerför det nu aktuella företaget.Anf. 122 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jag kanbara konstatera att det verkar vara ettstandardformulär för Per del.Anledningen till att jag ställde den här frågan nuvar att under fattade beslut om att på nytt granska detförslag som de anställda hade utarbetat för attförhoppningsvis kunna fortsätta driften påCityvarvet. Förslaget hade tidigare avslagits avCelsius ledning. Jag har ingen anledning att göranågon bedömning av detta.Anledningen till att kommunstyrelsen tar upp dettapå nytt är att i och har bedömt att arbetslösheten i länet kommeratt vara . När den bedömningengjordes var inte bilindustrins prekära läge känt. Detär tusentals bilarbetare som dessutom kommer atträknas in i de tidigare siffrorna. På vilken nivåarbetslösheten i , som ligger högst i länet,stannar kan man bara spekulera i.Man skall inte måla en viss potentat på väggen, mennog blir arbetslösheten högre än de beräknade nioprocenten. Siffran blir nog betydligt över 10 %.Därför hade det, som kommunstyrelsen bedömerdet, varit av värde att kunna bärga åtminstone endel av de jobb som finns på Cityvarvet.Som bekant är sysselsättningssituationen mycketallvarlig, inte minst för metallarbetarna. Manräknar med att en fjärdedel av landetsmetallarbetare kommer att gå arbetslösa någongång . Här har man enmöjlighet, utan att påverka konkurrenssituationeroch annat i landet, att stimulera och kanske ocksåpositivt verka för att en del metallarbetsplatser fårfinnas kvar än man från börjanhade tänkt sig.Anf. 123 Näringsminister ():Herr talman! Jag vet att diskussionerna nere iGöteborg har varit både långa och mycketomfattande.