prot · GG0937 · 1992-12-03 00:00:00 — Vi får inte deresultat som vi vill ha.Georg säger att vi behöver åtgärder ochinsatser . revisorer, och även AMSoch Invandrarverket i sin skrivelse, begär ju att viskall utreda dessa frågor, titta på orsakerna till attdet blivit på det här sättet, att det inte fungerat. Detär precis vad regeringen hade aviserat redan innanInvandrarverkets och AMS skrivelse kom. Jag harbegärt att förslag skall lämnas redan vid nästaårsskifte. Egentligen är det en väldigt . Menjag har tyckt att det här är så angeläget att det skallvara inriktningen.Georg tyckte att det var ett långt svar.Jag tyckte att det var en viktig fråga och ville visapå de olika möjligheter som redan finns. Jag trorockså att det är en viktig signal, inte minst förflyktingar och invandrare, att man talar om att detfinns resurser särskilt avsatta för dem. Det är ocksåviktigt att för våra myndigheter tala om att detta ären viktig fråga och att man skall utnyttja demöjligheter som finns. På kort sikt har vitillsammans med Socialdemokraterna kommitöverens om kraftigt ökade insatser för att stävjaarbetslösheten just nu.Georg undrade om det är fråga omökade ambitioner. Ja, det är absolut nödvändigt.Jag tror inte någon kan vara emot det. Frågan ärhur dessa ambitioner skall ta sig uttryck. Vi harmånga system, men de fungerar inte.Beträffande etnisk diskriminering i arbetslivet harvi fått förslag. I regeringsförklaringen harregeringen sagt att man vill återkomma med förslagnär det gäller att stävja diskrimineringen iarbetslivet. Kommer AMS och att få svar på sinskrivelse? Ja, det härnaturligtvis delvis ett svar, men det viktiga var ju attde ville ha en utredning. Det hade vi bestämt redaninnan skrivelsen kom till regeringen.Anf. 33 ():Fru talman! Får jag först säga att jag gillade det härsenaste inlägget mycket mer än det skriftliga svaret.Det visar mycket mer av vilja och ambition. Fråganär sedan vad som kommer ut av det. Det är bra attdet kommer förslag beträffande etniskdiskriminering. Jag bedömer det som en viktigfråga i sammanhanget.Birgit säger att hon har välkomnat denskrivelse som AMS och lämnat in.Det har inte framgått, utan det är snubborna somhar framgått i den allmänna debatten.AMS och har inte, som jag tolkarskrivelsen, talat om att flyktingpolitiken skallkonjunkturanpassas. Man konstaterar att denrådande situationen kräver förändradeförutsättningar för en framgångsrik integration avnyanlända invandrare. Det krävs ökade insatser förjust nyanlända. Sedan talar man om att vi i störreutsträckning skall öppna för arbetskraftsinvandringdå det råder brist på arbetskraft. Det är väl litetkontroversiellt, men det har inte medflyktingpolitiken att göra hur vi dimensionerararbetskraftsinvandringen.Vidare förstår jag inte den slutsats som BirgitFriggebo drar av skrivelsen, att den bara skullehandla om krav på en utredning. I slutet avskrivelsen sammanfattas det hela så här:''För de personer som kommer att få tillstånd attstanna i behövs, förutomde åtgärder som finns, och de resurser som gesinom ramen för det ordinarie flyktingmottagandet,svenskutbildningen, samhällsintroduktionen ocharbetmarknadspolitiken, kraftigt förstärktaresurser för:-- svenskutbildning, alfabetiseringsundervisning,grundläggnde utbildning för vuxna.-- särskilda anpassade arbetsmarknadspolitiskainsatser med inriktning på bl.a. ''Det är vad skrivelsen mynnar ut i, inte enutredning. krävs förstärkta resurser, förutvecklingen är dramatisk.Det är synd att jag inte har möjlighet att visa enbild, men jag har här ett diagram som visar attkurvan för sysselsättningsgraden för utomnordiskainvandrare brant stuparutför. Den utvecklingen är alarmerande, för denskapar marginalisering och segregation som föderrasism. I kampen mot rasismen ser jag egentligerninget viktigare inslag än ökade insatser förutbildning i svenska, yrkeutbildning samtmöjligheter för invandrare att komma ut iarbetslivet, finna ett fäste i samhället så att dedärmed konstruktivt kan göra rätt för sig.Anf. 34 ():Fru talman! säger att man behöverutreda frågan därför att allting inte fungerat bra.Det gör mig förtvivlad. Det finns bevittnat godamodeller, t.ex. detta med svenskundervisningparallellt med arbetspraktik. Frågan är om viverkligen tillsatt de resurser som krävs för detta.Där skulle jag nog vilja påstå att det behövsstörre resurser.Beträffande den stora majoriteten av nytillkomnainvandrare fungerar det faktiskt så att om t.ex. enkvinna gifter sig med en svensk man, flyttar tillSverige och ett barn föds i denna relation, harkvinnan rätt till svenskundervisning men hon fåringen ersättning. Studiefinansieringen är inte hellertillgodosedd. Hon måste faktiskt betala avgift förbarnomsorg. Sådana ekonomiska problem kan ledatill att man avbryter sina studier.23 000 studieplatser ingår i det krispaket som visnart skall fatta beslut om, menstudiefinansieringen är löst för bara 5 000. Förresten är ekonomin helt enkelt inte löst. Många villkomma in på dessa utbildningar, och det finns ocksåplaner på att starta utbildningar.Anf. 35 ():Fru talman! Jg tycker också att det var ett bra svar.För säkerhets skull vill jag ändå fråga -- jag hoppasatt jag inte feltolkat kulturministern: det så attregeringen kommer att utreda, kartlägga, varför såmånga hoppar av svenskundervisning?Anf. 36 Kulturminister ():Fru talman! Först svar på : En väsentlig del av den stora utredningen ominvandrarpolitiken, kommer att gälla invandrarnasmöjlighet att få arbete, komma in i arbetslivet, fåutbildning, hemspråksutbildning osv. Det ingårsom en självklar del att titta på hur svenska förinvandrare har fungerat.Svar också när det gäller invandrarkvinnornassituation med anledning av den rapport sominvandrarverket har lämnat: En viktig slutsats därär att vi mycket saknar kunskap ominvandrarkvinnornas situation. Det är viktigt att gåvidare för att få ökade kunskaper.Dessutom finns det en del allmänna påpekandenom brister. Regeringen kommer inte att lägga denrapporten åt sidan.Lahja Exner frågade tidigare om alla invandrareskulle få möjlighet att lära sig svenska. Svaret är ja.Om mitt skriftliga svar har misstolkats på denpunkten tar jag tillbaka det. Detta är naturligtvisväldigt viktigt. Frågan handlade om huruvida allainvandrare mer eller mindre skulle formaliseras iflyktingmottagandet i kommunerna. Det finnsfaktiskt invandrare som klarar sig själva.Georg säger att han inte haruppmärksammat att jag i olika sammanhang harvälkomnat skrivelsen från AMS ochInvandrarverket vad avser frågan om att skapabättre utbildning och arbete för flyktingarna ochinvandrarna.Det är ju det problemet vi alltid har. Jag har suttit iTV och upprepat det . Problemet medskrivelsen var just det att den fokuserade pånågonting annat, nämligen att man ville inskränkaskyddspolitiken för flyktingar för att förändraarbetssituationen för dem som kommer hit.En naturlig fråga till är om handelar AMS och uppfattning attdet bara är som skall gällasom grund för skyddsbehovet för flyktingar somkommer till . Det stämmer inte alls överensmed vad som sades i en tidigareinterpellationsdebatt, då representanter förSocialdemokraterna sade att det absolut äruteslutet att bara ha somgrund för skyddspolitiken.Man ser här problemet med att gå ut med den typenav ogenomtänkta ståndpunkter. Det skymmer dendel av frågan som generaldirektörerna vill ta upp,och som jag bedömer som en utomordentligt viktigfråga.Anf. 37 ():Fru talman! Till de nyanlända åhörarna vill jag sägaatt vi diskuterar den viktiga frågan om invandrarnasmöjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Jaghoppas att alla delar vår uppfattning om att detta ären viktig och angelägen fråga.Birgit är nog inte helt oskyldig till attdebatten om den här skrivelsen har vinklats. Jagtror ändå att , med de möjligheterett statsråd har att komma ut i medierna, hadekunnat få genomslag och lyfta fram problemet medden dramatiska och allvarliga situation sominvandrarna nu är i på den svenskaarbetsmarknaden. Att man i stället skjuter in sig påen passus i frågan om tillståndsgivningen är litetolyckligt. Man hade, med litet god vilja, kunnatfånga upp en annan sats beträffandetillståndsgivning i nämnda skrivelse. Där heter detatt man bör inrikta sig på en generösaretillståndsgivning inom ramen för kvoteringar somkan avse både flykting- och anhörigområdet. Detfanns också som inslag i AMS skrivelse.Så vill jag ta upp frågan om insatser för deinvandrare och flyktingar som är här och inte fårfäste på arbetsmarknaden eller utbildning isvenska. Det rör sig om ett akut resursbehov. Detär möjligen också en organisatorisk fråga, vilkenkräver åtgärder omgående.Jag hoppas att kulturministern tar till sig detta ochagerar kraftfullt. Jag lovar allt stöd ifrån densocialdemokratiska sidan.I ett tidigare inlägg sade kulturministern att detfinns resurser. Tyvärr är resurserna uttömda nu.Om det var AMS resurser som åsyftades vill jagsäga att AMS möjligheter att bereda människorsom är arbetslösa arbetsmarknadsutbildning,beredskapsjobb eller ungdomspraktik nu minskar.Kurvorna i statistiken pekar nedåt -- om man skallhålla sig inom budgetramarna.Jag hoppas att finansminstern, som också är här,lyssnar till dessa visa ord. Det behövs ytterligareinsatser för att klara den här prekära situationen.Invandrarnas arbetsmarknad är i hög grad denoffentliga sektorn, där invandrarna har haft lättareatt komma in än vad de haft på den privatamarknaden. De har trivts bättre och blivit bättreomhändertagna, enligt en presenteradutredning. Men krymper den offentliga sektorntill följd av åtstramningar i kommunerna somregeringen inte är helt oskyldig till.Anf. 38 Kulturminister ():Fru talman! Jag tror inte att det gagnar denna sakatt vi här recenserar hur medierna fungerar. GeorgAnderson vet mycket väl vilka frågor somfokuseras i medierna. Och det var också detta somblev en utlöpare av diskussionen om AMS ochInvandrarverkets skrivelse.Georg sade att AMS resurser är totaltuttömda och att det inte finns några möjligheter attbedriva en aktiv arbetsmarknadspolitik. I dagarnabehandlas i vår gemensammaöverenskommelse om att satsa 10 nya miljarder föratt öka sysselsättningen och för att mötaarbetslöshetskrisen. Detta är vi ju överens om. Dåkan man inte stå i denna talarstol och säga att allapengar är slut. Det är faktiskt ett överdrivet sätt attbedriva politisk propaganda på.När det sedan gäller resurserna till svenska förinvandrare handlar det väldigt mycket om att ökaeffektiviteten i svenskundervisningen. Varförhoppar människor av? Varför slutför de inte deolika kurserna? I den meningen behövs det resurserför att öka effektiviteten. Men då måste man se påorsakerna till att det går till som det gör, vilket denhär kommittén också skall undersöka. Därefterhoppas jag att man skall kunna lägga fram förslagsom kan bidra till att effektiviten ökas, så attflyktingar och invandrare kan lära sig svenskaperfekt. Då kan de också bättre delta i arbetslivet iSverige.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 39 TALMANNEN:Jag hälsar statsminister (),finansminister (),jordbruksminister (),kommunikationsminister () ochnäringsminister () välkomna.Statsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.Utförsäljning av statliga företagAnf. 40 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga tillnäringsminister : Stårnäringsministern fast vid den uppgörelse om ettmoratorium när det gäller utförsäljning av statligaföretag som har träffats mellan Socialdemokraternaoch regeringen?Anf. 41 Näringsminister ():Fru talman! Svar: ja. Vi följer exakt det protokollsom finns från uppgörelsen.RäntepolitikenAnf. 42 (nyd):Fru talman! Regeringens valutapolitik harhavererat. Statsministern har sagt sigvara nöjd med att falla med flaggan i topp. hardet emellertid uppstått en ny situation som bordeutnyttjas. Den flytande kronan gör det möjligt föross att sänka räntan. En sänkt ränta är detviktigaste instrumentet över huvud taget. Det varalla överens om innan valutakrisen spetsades till.Mina frågor till statsministern är därför: Ärregeringen och överens om den politiksom nu förs och som i stort sett kan beskrivas somatt sälja smöret och sedan tappa pengarna? Ärregeringen medveten om att investeringarna,arbetslösheten och bankkrisen förvärras av dagensräntepolitik? Vad finns det för logisk förklaring tilldet som man nu gör, då man tidigare var såövertygad om att det just var räntan som varproblemet?Anf. 43 Statsminister ():Fru talman! Något senare kommerfinansministern att lämna en särskild informationtill , som berör bl.a. den inriktning avfinanspolitiken som vi ser som en nödvändigförutsättning för en trovärdig inflationspolitik,vilket i sin tur är en förutsättnng för att vi skallkunna åstadkomma det som vi måste åstadkomma,nämligen successivt lägre räntor.Jag håller helt med om att det är en absolutnödvändighet att få till stånd fallande räntor. Mendet är inte något som man åstadkommer utanvidare. En ekonomi och ett land gör sig successivtförtjänta av lägre räntor genom bl.a. den politiksom förs. Om vi inte har någon trovärdighet iinflationsbekämpningen, får vi inte ner räntorna.Trovärdighet i inflationsbekämpningen förutsätterbl.a. en stram finanspolitik inriktad på besparingari de offentliga utgifterna. Det är regeringens ochriksdagens uppgift att genomföra detta. Sedan harRiksbanken, som är ett under lydandeorgan, sina speciella uppgifter i detta sammanhang.Kontakter mellan regering och Riksbankförekommer, men är självständigunder riksdagen.Anf. 44 (nyd):Fru talman! fastställer den kortaräntan. Om vill sänka den kortaräntan, så gör den det. vill tydligen intedet, utan man vill visa att det som man tidigaregjorde var väldigt klokt. Men det var det ju inte.Att man för en restriktiv finanspolitik betyder sombekant inte att man för en sådan penningpolitik. Nuär det fel tillfälle att bedriva en strampenningpolitik, men vi skall föra en stramfinanspolitik. Och jag återkommer till att manmåste få ned räntan. Det är där alla problem finnsi dag när det gäller investeringar, arbetslöshet,bankkris och alltihop.Anf. 45 Statsminister ():Fru talman! Det är möjligt att är mera avsedda att riktas tillriksbankschefen än till statsministern. Det är i allafall under riksbankschefen som delar av dessafrågor ligger, inte under statsministern.Även om det inte antyddes i frågan utgår jag ifrånatt vet att harsänkt marginalräntan. Alldeles avgörande -- inteminst för det som nämnde, dvs.för näringslivets investeringar -- är dockutvecklingen av den långa räntan.I Svenska Dagbladet av finns det bl.a. en litenintervju med om just detta tema.Han påpekar att för näringslivets långsiktigainvesteringsbeslut är det den långa räntan som äravgörande. Den långa räntan sänks inte ens avRiksbanken eller riksbankschefen, utan den sättsav marknaden utgående fråninflationsförväntningarna. Därmed kan vi barapåverka den långa räntan nedåt genom att påverkainflationsförväntningarna, och det gör vi genom enstram finanspolitik -- bl.a. genom att vara bereddaatt spara mera och låna mindre när det gäller destatliga finanserna. Sådana är sammanhangen,vilket nog är medveten om.Sedan skall vi alla i denna kammare gemensamtskapa förutsättningar för de lägre räntor som i sintur är en förutsättning för att vi skall kunna klaramycket annat.Anf. 46 (nyd):Fru talman! Jag skulle gärna ställa frågan tillriksbankschefen, men det är mycket svårt att få svardärifrån. befinner vi oss i . Då är minfråga: Har och regeringen sammauppfattning i den här frågan, eller har ni olikauppfattningar om räntan? kan sänkaden korta räntan, medan marknaden sätter denlånga.Anf. 47 Statsminister ():Fru talman! Jag har här redovisat min ochregeringens uppfattning. Finansministern kommeratt vara mera utförlig inom loppet av någon timme.Det är regeringens uppfattning, som jag tror attriksdagens majoritet till övervägande del delar. OmIan vill ställa frågor tillriksbankschefen, är jag övertygad om att det på etteller annat sätt finns lämpliga fora för detta. Jagsvarar för regeringen.Hushållens ekonomiAnf. 48 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Många människor har stora ekonomiskaproblem på grund av arbetslöshet. Många har ävenstora skulder till följd av de rörliga räntenivåerna.I dagarna får många personer en betungandejulklapp från banker och kreditbolag. Kostnaderför lån på t.ex. med rörlig ränta har blivitflera tusen högre än normalt till följd av det högaränteläget.Frågan i två delar till är: Vilket råd gerCarl Bildt till dessa familjer när det gäller att kunnabetala denna julklappsfaktura? När kommer CarlBildt att stödja att , justitieminitern tar fram den skuldsaneringslagsom redan finns utarbetad i ?Anf. 49 Statsminister ():Fru talman! Jag är inte övertygad om att jag kan geråd i enskilda situationer. Då måste jag sätta mig ini dem. Jag tror att vi alla kan göra det om vi sätteross in i situationen, men det finns inget råd som ärallmängiltigt för varje enskild människas eller varjeenskilt hushålls situation. Tron att man kan dra allamänniskor över en kam, att allting är lika och attallting kan av genom ettstatsministeruttalande, tillhör nog en gången tid.Insolvensutredningen har lämnat sitt betänkandeför . Det pågårförsöksverksamhet i delar av landet. Man fårutvärdera den och se vilka framkomstmöjlighetersom finns. Tro inte att detta är någotuniversalmedel. Det enda sättet att lösa detta är attföra en ekonomisk politik som skapar bättreförutsättningar för inkomstutvecklingen förfamiljer och hushåll runt om i landet. Men inomdessa ramar skall vi självfallet pröva möjligheternaatt också vidta andra åtgärder.SkatteväxlingenAnf. 50 ():Fru talman! Detta är en fråga som vi kanske ocksåfår svar på av finansministern senare, men jag villnu ställa den till statsministern. Vi fick en prognosi går om en ny försörjningsbalans. I den framgickatt enhetskostnaderna i industrin under nästa årskulle minska . Hushållens disponiblainkomster skulle minska . Därigenomhar rimligtvis syftet med den skatteväxling ellerinterndevalvering som man beslutade om vidkrisuppgörelserna uppfyllts med råge. Varför manhåller fast vid denna skatteväxling? Denna har juingenting med själva stramheten i den ekonomiskapolitiken att göra.Anf. 51 Statsminister ():Fru talman! Det är allom bekant att regeringensuppfattning var att det som åstadkoms i krispaket2, den s.k. skatteväxlingen, sänkningen avarbetsgivaravgifterna ochdärutöver åtgärder som skulle ge , varotillräckliga åtgärder för att uppnå den utvecklingför näringslivet, industrin och sysselsättningen somvi bedömde som önskvärd. Därför föreslog ocksåregeringen ytterligare sänkning av löneskatten.Utvecklingen blev sedan den som refererade till. Vi har fått en depreciering avden svenska kronan som fluktuerar litet. Därmedfinns inget behov av att göra en ytterligare sänkningav löneskatten.Det har, som bekant, kommit propåer om att viskulle inställa den sänkning av löneskatterna somingick i krispaket 2 och att de kalkyler som vi hargjort och som egentligen är ganska självklara visaratt en sådan åtgärd medför en ökad arbetslöshetbåde 1993 och 1994. Den försämrar inte minstindustrins situation och leder därmed till färresysselsatta och därmed till ökad arbetslöshet samtökad belastning på arbetsmarknadsbudgetarna.Försiktigt uttryckt har vi ingen anledning attmedverka till detta.Europas bästa skolaAnf. 52 ():Fru talman! Den del av regeringsförklaringen sombeskriver bästa skola riskerar att bara bliord på ett papper på grund av de mycket storanedskärningarna i kommunernas ekonomi somockså skolan får ta konsekvenserna av. Det innebäratt det blir större skolklasser och sämremöjligheter för skolorna att stödja de elever sombehöver extra stöd. Detta är verklighet i dag.Oroar detta statsministern, som var den somföredrog regeringsförklaringen här i ?Anf. 53 Statsminister ():Fru talman! Det som gläder mig är att det finns enotålighet när det gäller att få fram . Vad jag har sagt, vilket jag också tror attregeringen också har sagt , är attdetta är något som vi successivt skall förverkligaunder . Tro inte att man bygger Europasbästa skola, bästa utbildningsväsende, påbara . Det gör man inte.I viktiga hänseenden är vi väl på gång. Låt mignämna friskolereformen som betyder mycket förvalfrihet och därmed kvalitetsutveckling samt olikatyper av pedagogiska synsätt. Låt mig också nämnaarbetet med den nya läroplanen med dess starkarebetoning på kunskapskraven, arbetet med attäntligen ge vårt skolsystem ett någorlundafungerande och rättvist betygssystem ochförbättringarna som sker i lärarutbildningen.Tillsammans innebär detta att vi är på god väg attskapa bästa skola. Ovanpå detta skall visedan lägga ett högskole- och universitetssystemsom har en större dimension och en högre kvalitetän vad som gällde under 60-, 70- och 80-talen.Flygverksamheten på BrommaAnf. 54 ():Fru talman! har åter inträffat en allvarligflygolycka i . Jag vill med anledning avdetta fråga kommunikationsministern: att ompröva inställningen tillflygverksamhet efter 1996 på ?Anf. 55 Kommunikationsminister ():Fru talman! Först vill jag givetvis djupt beklaga denhär tragiska händelsen på . Det är mycketallvarligt att en sådan här olycka har kunnatinträffa. Jag delar också den sorg som har drabbatde anhöriga.Det är nu för tidigt att uttala sig om orsakerna tillolyckan. Ändå tycker jag, fru talman, att vi skallbehålla vissa proportioner. Av de ca 30 miljonercivila flygrörelser som sker i västvärldens linjetrafikvarje år inträffar i genomsnitt 50 mer eller mindreallvarliga haverier. Det är alltså en oerhört säkerverksamhet.På har genomförts ca 35 000flygrörelser. av dessa ärlinjefartsrörelser. Resten är, som i dagens tragiskafall, i huvudsak privatflyg. En omprövning avlinjefarten på löser inte det problem somhar drabbat flyget just i dag.Regeringen har just lagt fast en strategi för attseparera trafiken mellan och ,vilket bl.a. innebär att ingen ytterligareutrikestrafik kommer att tillåtas på . Inteheller kommer stora plan att tillåtas, utan endastmiljövänliga plan som klarar de mycket speciellakrav som ställs på s.k. cityflygplatser.Beträffande den mer långsiktiga frågan kommerregeringen inom en mycket nära framtid att utse enen person som skall förhandla med Stockholmsstad. Det är därför för tidigt att nu uttala sig om eneventuell omprövning.FN-insatser mot Serbien-MontenegroAnf. 56 ():Fru talman! Vilka politiska slutsatser drarstatsministern av det som skedde i går, då 50muslimska stater vid en samling i sadeatt FN måste använda våld mot ochMontenegro?Anf. 57 Statsminister ():Fru talman! Den slutsats jag drar är väl den endamöjliga, nämligen att det finns en växande otålighetöver den oförmåga som FN-systemet och hela detinternationella samfundet har när det gäller attkomma till rätta med det som sker framför allt iBosnien-Hercegovina. Man skall vara medvetenom att extra misstänksamhet visas från demuslimska staterna, som inte anser att deeuropeiska staterna gör tillräckligt för att värnamuslimska trosbekännare i Bosnien-Hercegovina.Det finns ingen anledning att förändra vår politikberoende på vilken tro de människor bekänner sigtill som drabbas av våld och svält. Men vi har allanledning att på olika sätt försöka medverka till attInternationella europeiska samfundet meraeffektivt försöker att stävja våldsanvändningen iBosnien-Hercegovina. Jag kan nämna att dettakommer att bli den kanske dominerandefrågeställningen vid det ministermöte medEuropeiska säkerhets- och samarbetskonferensensom kommer att äga rum i den 11-12december. Ca 50 utrikesministrar från samtligaESK-stater kommer att samlas häri för att diskutera bl.a. detta.LantbruksforskningenAnf. 58 ():Fru talman! Jag vill vända mig tilljordbruksministern. Vi håller nu på att gå in ikretsloppssamhället. I Miljödepartementetutarbetas en proposition med styrmedel föranvändandet av naturens resurser på ett sätt sominte förstör och utarmar dem.Då är det självklart att forskningen när det gällerlantbruk, hur vi skall bruka vårt land, blir alltviktigare.