prot · GF0997 · 1992-04-21 00:00:00 — Men jag har aldrig, och detär viktigt att säga med tanke på hur frågan varställd, uttalat någon bestämd uppfattning om dessaämnen, utan jag vill ha konsekvenserna belysta.Anf. 21 ():Fru talman! Ja, det är just det som är den felaktigaslutsats som regeringen har dragit -- dvs. att framförallt slöjd och hemkunskap inte skall varaobligatoriska, till skillnad från alla andra ämnen.Man kan uppnå det som här talar om,nämligen att eleverna får ta ett större ansvar, att detfinns mer av val osv. Ja, det kan åstadkommas delsgenom förändringar i fråga om antalet timmar ochdet gäller då olika ämnen, inte bara dem somutpekats här, dels genom förändringar av innehålletpå olika sätt. Det är en naturlig uppgift för enläroplanskommitté. Vad regeringen har gjort i denhär frågan -- och det kritiserar jag och mångaandra -- är att man har pekat ut slöjd ochhemkunskap som ämnen där undervisning intelängre skall ges till alla elever.Detta tänker vi fortsätta att kritisera. Jag ärövertygad om att kommer att slå fast attde aktuella ämnena skall vara obligatoriska.Anf. 22 (m):Fru talman! Jag delar , nämligen att det finns mer än ett sättatt hitta litet utrymme för elevernas egna val.Direktiven är också skrivna så. Det handlarnämligen inte om att belysa konsekvenserna av omhemkunskap, barnkunskap och slöjd inte längreskall vara obligatoriska. I stället handlar det om --det framgår när man läser direktiven -- att belysakonsekvenserna av förändringar i något ämne elleri flera ämnen. Det gäller samtliga ämnen i denläroplan som finns och eventuellttillkommande också. Den friheten finns alltså förläroplanskommittén.Det kommer, som sagt, ett förslag , ochdå får vi möjlighet att utifrån det dra slutsatser ochfatta beslut. Jag är övertygad om att det blir enintressant och viktig diskussion.Anf. 23 ():Fru talman! Det blev en intressant diskussion. Mendet sorgliga här är, tycker jag, den viktiga fråganom de aktuella ämnenas ställning. Ämnena slöjdoch hemkunskap upplevs faktiskt ofta somifrågasatta i en ganska så teoretiskt inriktad skola.Det är sorgligt om dessa ämnen skall behövadrabbas på det här sättet.Om inte tycker att dessa ämnen skallifrågasättas, bör hon ge besked här och för attdärmed dämpa den oro som faktiskt finns. Det ärinte fråga om en spelad oro från någon politikerssida, utan det är fråga om den genuina oro somfinns ute i skolorna just . Den måste BeatriceAsk känna till.Anf. 24 (m):Fru talman! Jag känner till en hel del när det gällersynpunkterna på dessa saker. Jag vet också att detfinns en stark opinion.Det är väsentligt att säga att allt som är viktigt intebehöver vara obligatoriskt. Det gäller samtligaämnen. Och allt som är frivilligt behöver inte varaoviktigt.Jag tror att det finns ganska goda förutsättningarför elever och föräldrar till utökade val. Det är nognågot som vi också måste lära oss. Det finns mångamoment, inte minst på miljöområdet, som vi skullevilja ha in i skolan men som det inte finns plats för.Ändå tror jag att vi kan komma en god bit på vägengenom att inom frivillighetens ramar ge elevernamöjligheter att välja. Det är en ingrediens somibland saknas i den här debatten. Skälet till att jaginte vill uttala mig om enskilda ämnen nu är att jagtycker att det måste finnas en rimlig chans för enkommitté att fritt lägga fram ett förslag utan att jagi detalj har uttalat mig i olika ämnen. Dessutomvore det ju en felaktig signal till andraämnesföreträdare än dem som har nämnts.De tror nämligen att de sitter i orubbat bo. Men såkan det ju inte bli, om vi skall få de förändringar påschemat som kan vara nödvändiga.Anf. 25 ():Fru talman! säger att hon inte villuttala sig om enskilda ämnen. Men det är precis vadsom har gjorts i och med att tre ämnen harutelämnats som obligatoriska. Min förmåga att fåBeatrice att inse detta är nog begränsad. Trotshundratals brev, intervjuer, artiklar och debattermed, antar jag, både egna partivänner ochkoalitionspartiernas företrädare har det ju inte gåttatt få att ändra sig i den delen. Detbeklagar jag med tanke på de här aktuella ämnena.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1991/92:575 om skolanssexualoch samlevnadsundervisningAnf. 26 (m):Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att avskaffa sexual- ochsamlevnadsundervisningen.Mitt svar är att regeringen inte har någon sådanavsikt. I direktiven till läroplanskommitténmarkeras särskilt att nu gällande läroplan är ensjälvklar utgångspunkt för arbetet. Kommitténkommer att redovisa sina ställningstaganden iseptember. Dess förslag kommer sedan påsedvanligt sätt att remissbehandlas.Någon grund för den oro geruttryck för finns således inte.Anf. 27 HANS ():Fru talman! Tack för svaret. Men jag fick inte minkonkreta fråga besvarad.Min konkreta fråga var: Avser regeringen attavskaffa den obligatoriska sexual- ochsamlevnadsundervisningen?På den punkten har inte gett någotsvar. Därför bör hon ge ett klargörande besked.Jag har en bok framför mig som har ? Där sägs det:Sexualundervisningen i är obligatorisk ochintar på det sättet en unik ställning i världen.Frågan är om denna obligatoriskasexualundervisning, som har betytt väldigt mycketbåde nationellt och internationellt, kommer att fåbehålla sin ställning.Beatrice säger i sitt svar att det i direktiven tillläroplanskommittén markeras särskilt att gällandeläroplan är en utgångspunkt. Men det tycker jag ärett alltför svagt ställningstagande. Jag skulle därförfaktiskt vilja be att visa mig vad det äri kommittédirektiven som hon åsyftar.Sexual- och samlevnadsundervisningen nämns överhuvud taget inte i direktiven, vilket är mycketbeklagligt. Det är verkligen svårt att se hur det härämnet skall kunna få behålla sin ställning och ävenförbättra denna, eftersom man enligt direktivenutökar med väldigt många kunskapsämnen.Jag anser att sexual- och samlevnad måste få utgöraett eget ämnesområde i undervisningen.Anf. 28 (m):Fru talman! tycks haka upp sigpå att jag inte har svarat på hans fråga om ettobligatorium. Därför skall jag göra det nu.Jag tycker att det är alldeles självklart att en av destarkaste mänskliga drivkrafterna och det sompåverkar samhället på nästan alla områden måsteha en stark ställning i undervisningen. Det finns juteori, moral och mycket annat att diskutera när detgäller sex och samlevnad, och dessa frågor är detoerhört viktigt att man tar upp med barn ochungdomar.Vidare tror jag, inte minst med framväxten avmånga fristående skolor, att det är viktigt attmarkera att alla ungdomar skall få den här typen avundervisning. Det talar för ett obligatorium.Sedan kan jag väl säga att jag beklagar att vi inteskrivit särskilt om detta i direktiven. Men i direktivskriver man ju inte om allt, utan framför allt skriverman om frågor där man vill ha förändringar elleråstadkomma något osv.Vidare glömde vi , men det berodde inte påatt vi tyckte att var ointressant. Jag har fåttmånga frågor om den saken också i riksdagen.Tvärtom var nog det här med så självklart.Jag tycker att sex- och samlevnadsundervisningenär oerhört central. Och den blir allt viktigare i detsamhälle som vi lever i, där sex och samlevnad förmånga människor förvisso inte är enkla saker atthantera -- om nu dessa saker är enkla att hanteraför någon.Man kan däremot ha många synpunkter påinnehållet i undervisningen. På det som att han önskade ett eget ämne försexual- och samlevnadsundervisningen. Det finnsalltid önskemål om egna ämnen. Jag är emellertidinte säker på att sex och samlevnad såsom egetämne är den bästa lösningen, eftersom det ingår imånga olika ämnen. Möjligt är, däremot, att sexoch samlevnad borde ha garanteradundervisningstid.Anf. 29 HANS ():Fru talman! Märk väl vad säger,nämligen: Det som talar för att det skall varaobligatorium. I själva uttryckssättet ligger enovisshet och ett ifrågasättande. Det är alltså inteklart att det är på det sättet. Jag drar följaktligenslutsatsen att hon inte heller kan säga att direktivenger ett bestämt besked på den punkten.Eget ämne, eller inte? Den bästa lösningen vore omdet blev ett eget ämne. I varje fall får man intetubba på det väldigt viktiga ställningstagande somvi har gjort här i landet att det skall varaobligatoriskt. Jag har själv varit med i . som var pionjär på det här områdetskulle säkerligen vara mycket bekymrad, precissom många andra är , över deställningstaganden som regeringen nu har gjort.Anf. 30 (m):Fru talman! Jag tror inte att hon skulle vara såbekymrad över direktiven om hon förstod att maninte i just direktiven skriver allt som är viktigt. Vidde tillfällen då jag förde samtal medläroplanskommittén såg jag mig tvingad att frågaom man har filosoferat kring ett borttagande.Tanken hade inte ens slagit kommittén.Om jag vore engagerad i de här frågorna skulle jagsnarast vara bekymrad över att man inte alltiduppnår det som man önskar med undervisningen.Vi vet t.ex. att eleverna anser att sexual- ochsamlevnadsundervisningen till stor del består avkroppsdelar, teknik och sjukdomar och till väldigtliten del består av känslor och samlevnad. Vi vet attlärarna tycker att det är jobbigt och svårt attundervisa om känslor, samlevnad, moral och etik.Det är också känsligt att ta upp de frågor someleverna vill prata om. Här finns det mycket attgöra.Jag kan lugna med att säga attdet inte kommer att bli ett frivilligt ämne, utan attdet handlar om att finna rätt plats förundervisningen och att framöver göra tydligaformuleringar i läroplansdirektiven. Framför allt ärdet viktigt att hitta vägar för att förenkla ochunderlätta för fler lärare att ge den härundervisningen det bästa innehållet.Anf. 31 HANS ():Fru talman! fortsätter med attundvika att klart uttala att den här undervisningenskall utgöra ett obligatorium. Statsrådet bör nu ta steget fullt ut, när hon ju är så näraatt halka in på det. Egentligen behövs dettilläggsdirektiv. De är av mycket stor betydelse,inte bara när det gäller att lugna en opinion, utanför att ge ett besked.Jag håller med om att tiden är ett stortproblem i sammanhanget. Om man lägger till enrad ämnen -- det finns en lång rad obligatoriskaämnen angivna -- kommer tiden naturligtvis att bliknapp. Omständigheten att man har angett en radandra ämnen som obligatoriska ämnen men intedetta är inte bra. Jag upprepar därför att etttilläggsdirektiv här borde föreligga. Det behövsinte mindre av sexual- och samlevnadsundervisningi våra skolor utan mer och bättre.Anf. 32 (m):Fru talman! Jag är inte jurist, men jag tycker att jaghar varit väldigt tydlig och att sexual- ochsamlevnadsundervisning är något som alla eleverskall ha rätt till. Jag tycker att jag har sagt att denskall vara obligatorisk. Uppenbarligen nårbudskapet inte fram.Med tanke på de ämnen som vi har vore detju orimligt att ens tänka sig att ett ämne som biologiinte skulle ta upp människokroppen och dessfunktioner, för att ta ett exempel. Jag begriper intehur man i det sammanhanget skall kunna kommaifrån sexualundervisning. Samlevnadsfrågor ingårockså i många ämnen, och jag beriper inte hur manpå ett av de viktigaste ämnesområdena för mänskligsamlevnad skulle kunna hoppa översexualundervisning. Förmodligen är det så, att jagtycker att det är så självklart att detta ämneautomatiskt ingår i många andra ämnen att det intebehöver beskrivas i kursplaner etc. Det förefallerinte lika självklart för . Islutändan kommer vi nog att vara överens i alla fall.Jag är inte orolig.Anf. 33 HANS ():Fru talman! fick jag ett något bättre svar efteratt ha pressat i omgång efter omgång.Nu sade faktiskt att hon vill ha sexual-och samlevnadsundervisningen som ettobligatoriskt ämne. Jag konstaterar att detta är ettregeringsbesked.Slutligen vill jag dock tillägga att det verkligengäller att det blir utformat så, att kommunerna ipraktiken kommer att genomföra undervisningenpå det sätt som ett obligatorium kräver. Ombeskeden från regeringen inte är väldigt tydliga, ärrisken nämligen väldigt stor att kommunerna intekommer att profilera sig på detta ämne. Risken ärockså stor att de inte kommer att satsa på att utbildalärare, något som är mycket viktigt.Sexualundervisningen behöver skötas av dem somär utbildade i sexologi.Anf. 34 (m):Fru talman! Eftersom vi nu har att göra med enjurist, är det bäst att vara noggrann. Jag sade aldrigatt det skulle vara ett obligatoriskt ämne. Det skulledå få en alldeles egen plats. Det är däremot möjligtatt det bör ha garanterad undervisningstid och attdet skall vara ett obligatoriskt moment som anges iläroplan eller kursplan. Det har jag sagt. Detkommer i och med detta att stå i protokollet så attjag slipper bli beskylld för att ha ljugit.Anf. 35 HANS ():Fru talman! Det var synd att därvidförsämrade sitt svar.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1991/92:588 omyrkessärskolans läroplanAnf. 36 (m):Fru talman! har frågat mig omjag avser att ge tilläggsdirektiv tillläroplanskommittén om yrkessärskolans läroplan.Det är alldeles riktigt att den nu arbetandeläroplanskommittén inte har något uppdrag somavser särskolan över huvud taget. Det gäller ocksåbeträffande sameskolan och specialskolan. Detta ärfullt medvetet från min sida. Jag vill nämligen attkommittén skall koncentrera sig på att skriva de tvågrundläggande läroplanerna, dvs. den förgrundskolan och den för gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen.Jag är väl medveten om att yrkessärskolansläroplan är ganska gammal. Enligt min mening ärdet självklart att även den frivilliga särskolan skallmoderniseras, eftersom hela skolan ses över. är klar med sina förslag till nyaläroplaner, har jag för avsikt att ta initiativ tillberedning av frågan i vilken utsträckning dessaläroplaner är tillämpliga för särskolan och vilkatillägg eller modifieringar som kan behöva göras.Regeringen kommer att bereda dessa frågor såskyndsamt som möjligt.Anf. 37 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret, ävenom jag naturligtvis gärna hade sett att det hadeblivit positivt när det gäller tilläggsdirektiv tillläroplanen gällande yrkessärskolan.Den här frågan är mycket viktig och den behöverpåskyndas. Särskolan är en unik skola i ,och har en fantastiskpositiv utveckling skett. Ungdomarna iyrkessärskolan är nästan till antingenlokalt integrerade i våra yrkessärskolor ellerindividuellt integrerade. Det är då litet synd att haen läroplan, som är och som hörhemma i när särskolan fortfarande varsegregerad. Ungdomar i särskolan har inte sammamöjligheter till val som många andra ungdomar.Jag tror dock att de skulle klara av flera val bra ochatt flexibiliteten därmed skulle kunna öka.Frågan är om det över huvud taget finns någontidplan, eller om det endast finns uttalanden som''skyndsamt'' och ''så fort som möjligt''. Finns detnågon tidplan när det gäller yrkessärskolansläroplan?Anf. 38 (m):Fru talman! Min avsikt är att arbetet mednödvändiga varianter på läroplanerna omedelbartskall sättas i gång när vi har fått utläroplansförslaget på remiss. På så sätt arbetar manunder remisstidens gång och kan ta till sigförändringar och annat. Varianterna skallegentligen inte behöva komma senare än de övrigaläroplanerna.Det är riktigt att yrkessärskolan är särskilt illadrabbad, medan särskolan i övrigt har en ganska nyläroplan. Till tröst, dock inte för , kanman säga att de lärare som arbetar inomyrkessärskolan nog har moderniserat sina egnaläroplaner på egen hand. Det kan möjligen varalitet tråkigt för , som då inte får så stortinflytande över undervisningen. Men jag tror attdet fungerar någorlunda för eleverna.Vi måste helt enkelt få en modern läroplan här.Den tidplan jag har är att det här skall utformas sånära i tiden med de övriga läroplanerna som detbara går. Grunden är att få fram dokumenten tillseptember.Anf. 39 ():Fru talman! Det senaste beskedet är positivt. Detvisar ändå att yrkesskolans läroplan kanske kanligga i paritet med den övriga yrkesskolansläroplaner.Det är alldeles riktigt som statsrådet säger, att detfinns en mängd engagerade lärare ute i landet somhar tagit saken i egna händer på ett bra sätt.Men när vi snart skall fatta beslut om ett ändrathuvudmannskap för skolan, tror jag att det behövsen läroplan som ett medel för att nå de mål vi villha. Det gäller kanske inte alla lärare som ärengagerade men alla dem som är beredda attfortsätta arbetet.Jag ser fram emot läroplanerna, och jag hoppas attberedningen skall gå snabbt.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:597 om utbildningsom ett medel mot ökad arbetslöshetAnf. 40 (m):Fru talman! har frågatutbildningsminister om regeringenkommer att acceptera Socialdemokraternas förslagatt satsa ytterligare 825 milj.kr. på vuxenutbildning,folkbildning och studiestöd för att förhindra attarbetslösheten stiger.Frågan har överlämnats till mig.Med hänvisning till det arbetsmarknadspolitiskaläget har beslutat att /93 dels tillföra sektorsbidraget tillskolan 200 milj.kr. utöver regeringens förslag, delstillföra anslaget till folkbildningen 100 milj.kr.utöver regeringens förslag. Även i fråga om detskall göras någon utökning av studiestödet eller ejmed anledning av socialdemokraternas förslag, ärdet som fäller avgörandet.Den underliggande frågan om regeringen senarekan komma att lägga fram några föslag medanledning av läget på arbetsmarknaden,exempelvis i form av ytterligare satsningar påvuxenutbildning, är jag naturligtvis inte beredd attdiskutera nu.Anf. 41 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret, även om det ärsenkommet.Frågan ställdes i anslutning till attarbetsmarknadsstyrelsen redovisade sinaprognoser om arbetslöshetens utveckling. Denställdes tillsammans med andra frågor, där detpekades på olika möjligheter att hindra attarbetslösheten skulle stiga mot de som AMSprognoser visade på. Vuxenutbildningen är ett avde områden där det går att vidta åtgärder nationelltoch där var och en själv kan bestämma.Sedan frågan ställdes har redan hunnitfatta beslut om både vuxenutbildning ochfolkbildning. Beslutet innebär, trots allt det vackraBeatrice redovisar, en nedskärning med ettstort antal för bådevuxenutbildning och folkbildning i förhållande tillnuläget.Det återstår att diskutera studiestöden, som skallgöra det möjligt för folk att studera. De förslag somregeringen har lagt fram på det området innebär enökning av arbetslösheten med 8 000--10 000personer. Korttidsstudiestöden fungerar så attanställda kan ta ledigt för studier ellernågon dag -- vilket sammantaget gerutrymme för andra att komma in påarbetsmarknaden. Det här ger den dubbla effektenmed kompetensutveckling och att fler kan fåarbete.Jag menar att regeringen genom sina förslagmedvetet ökar arbetslösheten. Jag vet att det ärriksdagen som skall avgöra även den frågan. Men, signaler på det här områdetfrån regeringen hinner faktiskt ännu fram. Vi ärändå medvetna om att det innebär en ökning avarbetslösheten när möjligheterna till studier skärsned.Beatrice hänvisar till att det så småningomskall komma förslag på vuxenutbildningsområdet.Det innebär i regel AMS-pengar ochutbildningsbidrag. Jag vill skicka med följandehälsning. Det här ger inte den enskilde den valfrihetsom korttidsstudiestöden ger. Det är fråga om enstyrd utbildning som man måst söka till osv. Jaghoppas att regeringen kan ge signaler angåendestudiestöden, innan fattar beslut påfredag.Anf. 42 (m):Fru talman! Först vill jag naturligtvis beklaga attsvaret har dröjt. Men det fanns mycket goda skältill att det blev så. Det var inte politiska utan mertidsmässiga skäl. Jag var nämligen inte i staden.Jag kan inte lämna de besked ha av det enkla skälet att regeringen planeraratt lägga fram olika propositioner . Det ärkänt i riksdagen.Det finns mycket att säga om studiestödsfrågan.Det viktigaste som regeringen har gjort är att sättai gång en större översyn.Men insinuationen i fråga attregeringen medvetet skulle försöka arbeta för attöka arbetslösheten ser jag endast som enoförskämdhet. Det gör regeringen inte.Regeringen försöker att med tillgängliga medelhitta en bra kombination av olika typer avutbildningar och andra insatser för att så mångasom möjligt skall ha arbete eller meningsfullsysselsättning i det mycket kärva ekonomiska lägesom råder.Anf. 43 ():Fru talman! Jag vidhåller min uppfattning att dethär måste vara ett medvetet sätt att ökaarbetslösheten eftersom regeringen vetkonsekvenserna.Det handlar inte om ekonomi. Här fanns pengaravsatta för vuxenstudiestöd, finansierade via ensärskild avgift, så att vuxenstudiestöd även fortsatthade kunnat ges i tidigare omfattning. Därförpåstår jag fortfarande att det är fråga om enmedveten ökning av arbetslösheten.Vuxenutbildning är ett viktigt instrument attanvända i en lågkonjunktur så att det finns enberedskap när högkonjunkturen kommer. Det ärett bra sätt att minska arbetslösheten, och ger ocksåeffekter på . kanöverbryggas.Jag har mycket i övrigt att önska av den översynsom har hänvisat till. Det är ingentingsom kommer att få några effekter . Man kommerknappast att se över studiestöden, utan mankommer att ägna sig åt studiemedelssystemet, sominte berörs av dessa frågor.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1991/92:598 omarbetsmiljöförbättrande åtgärder i skolornaAnf. 44 (m):Fru talman! har frågat mig om jagavser att acceptera Socialdemokraternas förslag attsatsa 300 milj.kr. på arbetsmiljöförbättrandeåtgärder i skolorna.Riksdagen beslutade , i enlighetmed regeringens förslag i 1992 årsbudgetproposition, att avskaffa stimulansbidragettill förbättringar av den fysiska miljön i skolan.Om regeringen senare kommer att vidta någragerella åtgärder för att bekämpa arbetslösheteninom byggsektorn är jag inte beredd att nudiskutera.Då , som framställt frågan, anmältat han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att BeritAndnor i stället fick delta i överläggningen.Anf. 45 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. tyvärr förhindrad att närvara . Därför harjag tagit mig an frågan.Bakgrunden till den fråga harställt är det allvarliga sysselsättningsläget som vi nubefinner oss i och som vi kan befara kommer attförvärras.Vi socialdemokrater har plockat fram en radförslag, som vi anser på olika sätt skall nedbringaarbetslösheten och förbättra sysselsättningsläget.Ett förslag är att förbättra miljön i skolorna och dåsamtidigt nå en sysselsättningseffekt.Det krävs oerhört kraftfulla åtgärder för attnedbringa arbetslösheten, och det krävs insatserinom en rad olika områden. De förslag som visocialdemokrater har fört fram har den borgerligamajoriteten i avslagit gång på gång.Jag tycker av två skäl att det är underligt attBeatrice inte är beredd att diskuterafrågan. Det första är det allvarligasysselsättningsläge som råder. Vi socialdemokrateranser att det måste ske en kraftfull satsning inommånga områden för att komma tillrätta medsituationen. Det trodde jag var ett gemensamtansvar från regeringens sida att göra. Det andraskälet är att regeringen, som det sägs, har enambition att skapa bästa skola. Då är detmycket märkligt att regeringen inte är beredd attsatsa på de arbetsmiljöförbättrande åtgärderna,som vi anser är nödvändiga i skolan och som ävenarbetarskyddsstyrelsen anser vara nödvändiga föratt uppnå en bra arbetsmiljö för både elever ochlärare.Anf. 46 (m):Fru talman! Jag väntade på att komma till det jag anser vara huvudskälet tillatt diskutera insatser i skolornas miljö, nämligen atteleverna på en del håll har det förskräckligt.Det stimulansbidrag som regeringsförslagethandlade om skapades ursprungligen för att få igång ett upprustningsarbete ute i kommunerna.Det är en mycket blygsam summa, kan jag sägaeftersom jag som kommunalman har ägnat migganska mycket åt att rusta skolor -- 300 miljonerräcker i bästa fall till två sekelskiftesskolor. Det gerinte särskilt mycket.Bl.a. beroende på att vi hade tidigarelagtutbetalningar av dessa 300 miljoner som skulle löpaunder bedömde vi att vi hade fått enkraftsamling som hade gjort att kommunerna haderullat i gång upprustningsprojekten.