prot · GG0940 · 1992-12-08 00:00:00 — fallskärmsavtal.När anställda i höga chefsbefattningar tillskansarsig avtal som strider mot moral och anständighet, ärdet förståeligt att medborgarna reagerar och visarsin upprördhet. Upprördheten har också varitomfattande ute bland folket.Allmänhetens förtroende kräver att det finnsordentliga spelregler, precis som finansministernantydde, och en öppen redovisning när det gällerförmåner av olika slag för personer i chefsställning.Det gäller personer i bankvärlden, men även inäringslivet i övrigt liksom inom den offentligasektorn. Jag vill gärna understryka att dessaproblem inte bara finns inom bankvärlden. Definns inte minst inom den offentliga sektorn i mångakommuner och landsting.Jag hävdar att spelregler finns i alltför litenomfattning . De är också i många fall oklara.Avslutningsvis vill jag fråga finansministern omman utöver från bankvärlden, dvs. från näringsliveti övrigt eller från den offentliga sektorn redovisatnågon som helst vilja till åtgärder som motverkaratt det i fortsättningen upprättas helt orimliga s.k.fallskärmsavtal.Anf. 98 Finansminister ():Fru talman! Som svar på sistafråga, vill jag säga att jag tror att det absolut bästasättet att undvika att det tillkommer nya orimligaavtal och för att lösa upp eventuella problem somfinns i de existerande, är precis den här typen avdebatt som vi har . En diskussion där det från allahåll påtalas hur stötande den här typen av inslag är.Det tycker jag är rimligt och bra. Dessa inslagförekommer tyvärr oftare än vad man tror.Därför kan de initiativ som tagits av göraoerhört mycket för att få en öppenhet och enredovisning i dessa frågor. Därmed kan vi fåändringar till stånd. Jag hoppas att andra bankerkommer att följa det som utredaren kan komma attrekommendera.Jag tycker att det är oerhört stötande och förfärligtorättvist att det förhåller sig på det här viset. Mångavanliga människor blir av med jobbet utan andravillkor än de helt vanliga vid permitteringar, medanett antal högre bankdirektörer i det här fallet, somsannerligen inte har utmärkt sig för någon specielltskicklig yrkesutövning, får förfärligt mycketpengar.Det är skälet till att jag är ganska envis med att fådet här prövat. Man kan inte vara säker på vadutredaren kommer fram till, men jag hoppas att hanskall komma fram till att det blir möjligt attantingen ändra på dem, göra dem ogiltiga ellerjämka dem på olika sätt.Jag är mycket glad över att Nordbankens styrelsehelt och fullt delar denna uppfattning. Den harförklarat sig beredd att följa de rekommendationersom utredaren kan komma fram till.I övrigt tror jag att öppenhet och allmän diskussionär det bästa botemedlet.Anf. 99 ():Fru talman! Jag uppskattar att finansministerndeklarerar att hon är envis i den här frågan. Jaghoppas att den envisheten leder till att inte baraNordbanken och andra banker rensar upp blanddessa problem.En sådan debatt som vi för här nu och en sådanupprensning på banksidan skulle vara en signal tillnäringslivet i övrigt och även till den offentligasektorn att man måste följa vissa strikta linjer närdet gäller dessa avtal.Jag tackar för den debatt som vi haft här, även omden inte blev långdragen. Jag hoppas attfinansministern når sina mål på det här området.Det är viktigt för allmänheten också.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1992/93:271 om bilindustrinsexportAnf. 100 Näringsminister ():Fru talman! i har frågat migvilka åtgärder jag är beredd att medverka till försvenskt vidkommande, så att det inte utomlandsuppfattas som om för en protektionistiskpolitik.Jag är enig med om att ärstarkt beroende av sin exportmarknad. Regeringenverkar på flera sätt för att stärka svenskt näringslivsförutsättningar och konkurrenskraft. Regeringenär givetvis medveten om vikten av den nödvändigaoch fruktbärande växelverkan som bör finnas ihandelsutbytet länder emellan.Bland grundläggande och för framtidenbetydelsefulla åtgärder på detta område vill jagfrämst nämna det , som efteromförhandling bör kunna träda i kraft inom etthalvår. De kommande förhandlingarna omSveriges EG-medlemskap visar bl.a. också våröppna attityd till handel över gränserna.Jag anser att vårt deltagande i internationellaöverenskommelser av detta slag klart visar att vi taravstånd från protektionism och i stället ytterligarefrämjar en gränslös handel.Anf. 101 i (m):Fru talman! Det är bra att statsrådet så klartunderstryker vikten av att vi i har enfungerande exportmarknad.Bakgrunden till min fråga är alltså det sätt på vilketfacken vid våra två största biltillverkningsföretaghar agerat. Man har gått ut med annonser i pressenoch sagt att politiker i allmänhet skall köpa ochköra svenska bilar. Om ett sådant agerande blevkänt utomlands, skulle det kunna straffa sig vidavärre än man i de här båda verkstadsklubbarnatydligen tänkt sig. av de bilar som tillverkas iSverige exporteras nämligen till länder där manockså tillverkar bilar och där bilindustrin harproblem.Om man utomlands alltså agerade likadant ochdärmed uppnådde den effekt där som de svenskabilfacken efterlyser, vore katastrofen total för densamlade svenska bilindustrin.Jag hoppas att man, innan man gör en ny aktion avdet här slaget, tänker efter ytterligare ett varv. Detborde man ha gjort, men det har man alltså inte.Till slut en fråga till statsrådet: man på Metallcentralt tagit kontakt med departementet eller medstatsrådet och beklagat nämnda agerande från storalokala medlemsföretag?Anf. 102 Näringsminister ():Fru talman! Jag har inte haft några sådanakontakter med Metall centralt.Jag är fullt medveten om att vi har en ganskabetydande nettoexport av bilar och om att en litenhemmamarknad gör att de flesta stora svenskaföretag är helt beroende av frihandeln för att kunnavara konkurrenskraftiga och därmed kunnautvecklas. Därför är en av de viktigaste sakerna försmå välindustrialiserade länder att slå vakt om denfria handeln över gränserna.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1992/93:282 omutförsäljningen av statliga företagAnf. 103 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagkommer att avbryta förberedelsearbetetbeträffande privatiseringsprogrammet.Den överenskommelse som träffats mellanregeringen och Socialdemokraterna innehåller enpassus om privatisering av statliga företag. Parternavar överens om att det av marknadsskäl inte varlämpligt att nu gå ut med breda publikaerbjudanden. Parterna var också överens om attindustriella strukturaffärer skulle kunnagenomföras. Företrädare för Socialdemokraternahar givits viss information om det pågåendearbetet. Regeringen har också åtagit sig attsamråda med Socialdemokraterna före beslut omprivatiseringar.Svaret på fråga är således nej.Anf. 104 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern försvaret -- ett svar som jag uppfattar som närmastnonchalant, med tanke på krisuppgörelsensinnehåll. Här talas det om en passus iprivatiseringsarbetet.Näringsministern talar också om samråd och gördet på ett sådant sätt att min följdfråga måste bli:Anser näringsministern att samrådet skall mynna uti att man är överens innan privatisering kan ske?Anf. 105 Näringsminister ():Fru talman! Vi slår vakt om exakt det protokoll somundertecknats av resp. parter. I det protokollet stårdet mycket tydligt att med hänvisning tillmarknadsläget bör man nu icke genomföraprivatiseringar. Däremot diskuteras i protokolletsparagraf att strukturaffärer kan bli aktuella och attprivatiseringar skall ske efter samråd. Ett samrådsyftar naturligtvis till att man är överens, men detär inte ett absolut krav.Anf. 106 ():Fru talman! Näringsministern säger att ett samrådsyftar till att man är överens. Jag måste få ettklarare besked. I vårt parti tolkasöverenskommelsen så, att vi skall vara överens omförändringar.Min fråga blir då: Vad är det som gäller -- ''syftar''eller ''skall vara överens''?Anf. 107 Näringsminister ():Fru talman! Jag har redan svarat på frågan: syftartill att vara överens.Anf. 108 ():Fru talman! Jag måste ställa ytterligare en fråga tillnäringsministern: det inte mera övertänkt attavbryta förberedelsearbetet och i dåägandeförhållandet är helt oväsentligt och då detfaktiskt i stället behövs en utveckling av svenskindustri och svenskt näringsliv?Den passivitet som nu stårför är en katastrof för svensk industri. Min frågablir: Avser inte näringsministern att skrota den och att i stället tillsättaen för svenskt näringsliv?Anf. 109 Näringsminister ():Fru talman! Vi har sett till att harOECD-områdets mest konkurrenskraftigaaktibolagsbeskattning. Vi är på väg att skapamotsvarande regler för de mindre företagen. Densvenska inflationsnivån är en av de lägsta i Europa.Vi har genomfört sänkningar avarbetsgivaravgiften. Vi har via förändringar ivalutakurser fått en ytterligare förstärktkonkurrenskraft. Vi gör avsevärda förbättringar förde mindre och medelstora företagen genominrättandet av riskkapitalbolag, portföljbolag. Vigör fördubblingar av Industri- ochnyföretagarfonden.Det handlar alltså om mycket stora insatser -- störreän vad som gjorts på mycket -- för att stärkasvenskt näringsliv. Vi ser privatiseringen som någotsom stärker de enskilda företagens konkurrenskraftoch förmåga att konkurrera även . Dethär är således positivt för svenskt näringsliv i desshelhet.Anf. 110 ():Fru talman! Detta envisa upprepande av vad somgjorts och som syftar till en förstärkning finns detingen tilltro till, vare sig från vårt partis sida ellerfrån näringslivet eller samhället i övrigt.Näringsministerns och Näringsdepartementetspassivitet håller på att förkväva svensk industri ochnäringspolitik.Vore det inte på sin plats att näringsministern togesitt ansvar i en lågkonjunktur och i likhet med vadsom sker i övriga länder började syssla litet mednärings- och industripolitik?Anf. 111 Näringsminister ():Fru talman! Jag har just upprepat en lång radprogram som vi genomför för att stärka svensktnäringslivs konkurrenskraft och som står iutomordentligt god överensstämmelse med detsvenska näringslivets organisationer -- t.ex.Industriförbundet och --och stärker deras företags konkurrenskraft.Jag är medveten om att och hanspartikolleger inte uppskattar den typ av politik somstärker företagen och som även möter ett gottinstämmande från dem. Men det är den politikenvi tänker driva för att stärka konkurrenskraften ochdärmed möjligheterna att under de kommandeåren återfå en god ekonomisk tillväxt.Anf. 112 ():Fru talman! I fråga om den hearing som varit inäringsutskottet kan det konstateras att detnäringsministern tror sig veta och säger omIndustriförbundets uppfattning omnäringspolitiken inte är sant. Man har en misstro tillden effekt som näringsministern här talar om. Detbekräftar bara riktigheten när det gäller vår syn påsaken.Jag är mycket besviken över att näringsministern isitt departement inte tar ansvar för de problem somfinns i det här landet.Anf. 113 Näringsminister ():Fru talman! Jag åt frukost med Industriförbundetsledning så sent som och konstaterade då attdet program som vi genomför för att stärka svensktnäringsliv står i utomordentligt godöverensstämmelse med Industriförbundetsprogram för det stora lyftet i syfte att stärka svensktnäringslivs konkurrenskraft.Vi har haft en del olika uppfattningar om hurIndustrifonden skall konstrueras. Men vi är numeraense om hur de reglerna skall vara. Jag är heltövertygad om att de åtgärder som vi nu vidtarkommer att ha en bestående och positiv effekt försvenskt näringslivs utveckling och förmåga att växaoch att stärka den industriella basen i iframtiden.Vi avser därför att fortsätta med denna politik -- istället för att säga nej till en ökning avtillväxtkapitalet beträffande de mindre ochmedelstora företagen, nej till skattesänkningar försvenskt näringsliv och nej till en lång rad åtgärdersom vi har föreslagit och voterat för i isyfte att stärka konkurrenskraften och därmed vårförmåga till ekonomisk återhämtning.Anf. 114 TALMANNEN:Jag föreslår att överläggningen avslutas efter det atttalarna haft ytterligare var sitt inlägg.Anf. 115 ():Fru talman! Jag skulle faktiskt vilja rekommenderanäringsministern att läsa vår motion på områdetinnan han upprepar alla nej. Vi talar faktiskt omutveckling i vår motion när det gällerförstärkningen av näringslivet. Det vore på sin platsatt visa respekt för andra partier och för genom att sätta sig in i vad som sägs i våramotioner.Anf. 116 Näringsminister ():Fru talman! Det är exakt vad vi har gjort, och vi harblivit fullständigt perplexa över bristen påalternativ från svensk socialdemokrati. Densittande regeringen gör utomordentligt storasatsningar för att stärka konkurrenskraften, för attse till att få låg inflation och för att systematisktarbeta för att driva ned räntorna.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1992/93:285 om Cityvarvet iGöteborgAnf. 117 Näringsminister ():Fru talman! har frågatarbetsmarknadsministern om regeringen avser attta något initiativ för att förutsättningarna förfortsatt verksamhet vid Cityvarvet i Göteborgutreds.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan. Jag har vid olika tillfällenhär i kammaren, och ,sagt att det ankommer på företagens styrelser ochledningar att besluta om den framtida inriktningenoch utvecklingen av de statliga företagensverksamhet. Regeringen kommer därför inte att nuta något initiativ i den aktuella frågan.Det är självfallet min förhoppning att det skall gåatt finna förutsättningar för fortsatt verksamhet vidCityvarvet.Anf. 118 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret. Som näringsministern förstår är jag intenöjd med svaret.En rekonstruktionsgrupp på Götaverken-Cityvarvet har arbetat fram ett förslag för att räddadriften vid varvet. I förslaget visar man på att detkan gå att driva Götaverken-Cityvarvet vidare.Göteborgs kommunstyrelse och iGöteborgs och län har vädjat tillnäringsministern att snabbutreda förslaget. Manhar fått ett svar på två rader att regeringen inteämnar vidta några åtgärder.Detta svar bekymrar mig. Jag tycker attnäringsministern borde göra allt för att undersökamöjligheterna för att Götaverkan-Cityvarvet skallkunna fortsätta att drivas. I detta fall vill deanställda gå in och ta ansvar, och de har gjort ettstort förslag där de har visat, och även fått gehörför, att detta kan gå.Jag tycker att regeringen borde ta ett övergripandegrepp i dessa frågor och se till att man kan klaradetta. Det är ändå staten som är ägare till varvetgenom . En vink från näringsministern tillCelsius styrelse skulle kunna medverka till enuppgörelse där man kan ge ett klartecken till ettförsök att driva varvet vidare. Det tycker jag attnäringsministern skall bidra till.Anf. 119 Näringsminister ():Fru talman! Först vill jag säga att det inte var på tvårader utan på två sidor som jag motiverade densamlade regeringens avslag på att regeringen skallgå in och utreda Cityvarvets eventuella möjligheteratt överleva.De borgerliga partierna i denna kammare har varitense om att vi skall låta varje enskilt statligt företagagera på samma villkor som motsvarande privataföretag och att det är orimligt att regeringenförsöker att agera företagsledning. Det måste varaupp till varje företagsledning att fatta de beslut somden är avsedd att fatta, nämligen det som är bra förföretagets långsiktiga överlevnad.Uppenbarligen har för närvarandeuppfattningen att den inte anser det vara rimligt attdriva Cityvarvet vidare. Styrelsen har självfalleträttigheten och skyldigheten att se om det går attfinna andra alternativa lösningar som möjligenskulle kunna få Cityvarvet att leva vidare. Men detär inte heller förenligt med en striktkonkurrensneutralitet att ge särskilda subventionertill ett varv som hotar att sätta andra varv i konkurs.Därför måste det vara marknadsekonomiskaprinciper som gäller och som industriersjälvfallet försöker följa även i detta fall.Anf. 120 ():Fru talman! I detta svar till Göteborgskommunstyrelse och , som jag har imin hand, är motiveringen till förslaget att manskall snabbutreda på bara två rader. Detta har jagreagerat mot.Det är ju staten som sitter med trumfkortet i dennafråga, nämligen som ägare till dockorna, tillflytdockorna och till de fasta anläggningarna för attdriva varvet. Om man menar allvar med att försökahjälpa till borde man ge denna arbetsgruppmöjligheten att visa om dess förslag håller. Dåborde och näringsministernge en vink till att det gäller attkunna hjälpa till och på något sätt bidra till att klaravarvet från en nedläggning och se till att komma tillrätta med denna mycket svåraarbetsmarknadspolitiska situation. Vi vet ju att omvarvet läggs ned får ett annat departement,, ta och betalamycket stora kostnader. Detta borde samordnasbättre.Anf. 121 Näringsminister ():Fru talman! Det finns uppenbarligen två brev medmotiv. Det ena är det formella avslagsyrkandet, attregeringen lämnar förslaget utan åtgärd. Det andraär ett brev på två sidor där vi utvecklar våra motivtill att vi inte går in i Cityvarvet.Jag kan bara konstatera att regeringens uppfattningär att de statliga företagen skall skötas på sammavillkor som motsvarande privata företag. Om manfattar beslut och vidtar åtgärder som inte ärföretagsekonomiska, kommer man att sätta någotannat varv, som har gjort motsvarande upprop,bl.a. i , i en utomordentligt besvärligsituation som i stället kan leda till detta företagskonkurs och till arbetslöshet.Jag hoppas att det går att finna en lösning på fråganom Cityvarvet. Men den får icke leda till en osundkonkurrens, där man på osunda villkor skickar inpengar som hotar arbetstillfällen på andra varv påandra ställen i landet. Det är därför som vi försökerdriva detta efter företagsekonomiska principer ochdärmed följa kammarens rekommendationer ochpolicy att statliga företag skall ha samma villkorsom privata företag.Anf. 122 ():Fru talman! Låt mig först konstatera attGötaverken-Cityvarvet inte kräver något statligtvarvsstöd. Man borde från statens sida, från Celsiussida, kunna visa litet smidighet när det gäller attfinna former för hur man skulle kunna ''leasa ut''exempelvis dockorna och de fasta anläggningarnaför att kunna arbeta vidare och se om man kanfortsätta driften där nere. Det borde man kunna omdet fanns smidighet för att finna lösningar. Ett sättkan vara att ''leasa''. Ett annat sätt kan vara att fåanstånd med att betala kostnaderna fördockorna, som uppges till 100 miljoner kronor.Man kan finna lösningar. Men om man bogserarbort dockorna från hamn och säljer utdem, kommer man att ha slagitsönder varvsindustrins möjligheter i attleva vidare. Det är ett för varvsindustrin i Sverigemycket oklokt beslut.Anf. 123 Näringsminister ():Fru talman! Det måste vara upp till Celsiusindustrier att fatta beslutet om hur man skall ta tillvara de värden som kan finnas på Cityvarvet ochvad det kan finnas för möjligheter att minimerakostnader och eventuellt kunna driva varvet vidarei annan regi. Jag har förtroende för styrelse ochledning i industrier. De kan föra dennadiskussion och de företagsekonomiska resonemangsom är erforderliga. Jag upplever att de försökerhitta lösningar. Men det vill också till att det finnsandra finansiärer som är beredda att gå in med egetkapital för att därmed kunna visa på en tilltro tilldetta och att de även är beredda att satsa egetkapital och att ta egna risker i ett nytt projekt.Anf. 124 ():Fru talman! Jag upplever att näringsministern haren mycket viktig roll och kan ge en vink till Celsiusstyrelse att försöka vara litet mer smidig än vad manhittills har varit. Det går att finna lösningar, ochman borde låta arbetsgruppen få en chans att visaatt dess förslag håller. Enligt gruppens förslag gårman ned när det gäller lönekostnader och när detgäller övriga fackliga krav som man harställt. Man är beredd att göra allt som går för attvisa att varvet kan leva vidare.Arbetsgruppen har lagt fram ett trovärdigt förslag.Jag vill betona att det moderata företagarrådet iGöteborg och Moderata samlingspartiet också trorpå förslaget. Jag tror även att det i Dagens Industrii dag finns en artikel från ett moderat företagarrådsom har granskat siffrorna och som menar attförslaget är trovärdigt.Jag tror att näringsministern genom en vink tillCelsius styrelse kan få den till att visa litet smidighetoch ge de anställda en chans att driva varvet vidare.Anf. 125 Näringsminister ():Fru talman! Vi har haft ett antal kontakter medCelsius. Jag tror inte att det finns någon dålig viljai något avseende därifrån att försöka finna enlösning på Cityvarvets problem. Men det måstefinnas även andra ägare som går in med riskkapital.Och det måste vara en företagsekonomiskt riktiglösning, så att man inte i stället bara flyttararbetslösheten från till exempelvisLandskrona, varifrån man har gjort ett upprop frånde fackliga organisationerna. En sådan lösning, därman flyttar arbetslösheten med skattemedel, äricke en ansvarsfull politik. Det är det däremot omman på företagsekonomisk grund kan finna enlösning för fortsatt drift på Cityvarvet. Och vi sergärna att en sådan kommer till stånd.Anf. 126 TALMANNEN:Jag föreslår att debatten avslutas efter ytterligarevar sitt inlägg från talarna.Anf. 127 ():Fru talman! Jag har med den här debatten velat visapå att inte har visat smidighet i ettsamarbete för att få till stånd en lösning så attGötaverken-Cityvarvet kan drivas vidare. Jag vetockså att det finns finansiärer som har velat backaupp förslaget, men det har visat sig inte vara så lättatt få att acceptera detta.Jag har vidare i debatten pekat på att det kostarmycket mer att lägga ner varvet. Enligt en uppgiftkostar det , och det finns ävenuppgifter om högre kostnader. Detta drabbarsamhället, inte minst staten i stort ochArbetsmarknadsdepartementet. Varför inte istället försöka åstadkomma en billigare lösning?Man kunde leasa ut dockorna och ge anstånd medatt betala dockorna, som uppges kosta 100 miljonerkronor. Därigenom kunde man ge företaget enchans att arbeta vidare. Något varvsstöd har deanställda inte begärt att få.Anf. 128 Näringsminister ():Fru talman! Gör man inte en företagsekonomiskberäkning utan begär ytterligare insatser, är detindirekt fråga om ett varvsstöd. Vi har haftupprepade kontakter såväl med styrelsen som medledningen för , och vi har denklara uppfattningen att de har en mycket god viljaatt komma fram till en lösning. Men det måste varafråga om en lösning som är företagsekonomisk ochsom icke flyttar arbetslösheten från tillLandskrona eller någon annan varvsort i Sverigegenom att man ger osunda konkurrensvillkor förCityvarvet.Det bästa sättet att pröva om Cityvarvet har enframtid eller ej är att undersöka om det finnsprivata intressenter som själva är beredda att satsakapital i en rekonstruktion av Cityvarvet, inte attbara lita till att det skall komma till statsmedel förnågon form av lösning.Vi hoppas att rekonstruktionsgruppeneller några andra intressenter skall kunna finna enlösning för Cityvarvet, men den måste alltså varagrundad på företagsekonomi och på att vi ickeflyttar arbetslösheten med hjälp av någon form avsubventioner.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1992/93:290 ommarknadsföringen av som turistlandAnf. 129 Näringsminister ()Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder som regeringen ämnar vidta för att demedel som anslagits till Styrelsen för Sverigebildenanvänds på ett effektivare sätt inför turistsäsongen1993.Styrelsen för Sverigebilden började sin verksamhetunder , och kansliet var haltbemannat . För att marknadsföraSverige utomlands har styrelsen upphandlattjänster för av det av företag ochorganisationer inom turismbranschen bildadebolaget . Upphandlingeninnefattar, enligt vad jag inhämtat, etablering avutlandskontor i , deltagande i de storainternationella turismmässorna och framtagning avbroschyrmaterial för de europeiska marknadernaför säsongen 1993. Styrelsen för Sverigebilden harsåledes genom den gjorda upphandlingen vidtagitåtgärder för en effektiv presentation utomlands avSverige som turismland. Ytterligare upphandlingavseende marknadsförings- ochinformationsinsatser kommer givetvis att ske,eftersom styrelsen disponerar 100 miljoner kronorför budgetåret 1992/93.Anf.