prot · GF0993 · 1992-04-07 00:00:00 — Jag vet bara att vi har diskuteratdessa frågor i regeringen och att vi tar oerhörtallvarligt på detta att det måste till fler kvinnor överhuvud taget i sådana sammanhang. Det är intealltid så lätt. Det finns naturligtvis duktiga kvinnor,t.ex. som nämnde.Jag är också medveten om att forskarvärlden inteomfattar så många kvinnor i förhållande tillmännen, och kvinnorna arbetar ofta på sämrevillkor är männen. Det är viktiga frågor som mannaturligtvis kommer att titta på i t.ex. den kommittésom nu är tillsatt. Per har observeratproblematiken och tänker i arbetsgruppen ta itumed den.Anf. 74 ():Herr talman! Per har alltså observeratproblematiken. Så tillsätter man en arbetsgrupp förjämställdhet i högskolan. Det enklaste sättet attgömma undan frågorna är att tillsätta enarbetsgrupp. Det är en teknik som mångaanvänder, inte bara Per , i sådana här frågor.Jag hoppas att det finns några kvinnor i denarbetsgruppen.Fortfarande vill jag ha svar på frågan om GörelThurdin, kanske tillsammans med ,tänker fortsätta diskussionen med Per föratt få in kvinnor och miljöfrågor iforskningsberedningen, eller om man tänker finnasig i att dessa frågor är borta inför den forskningsom enligt propositionen kommer att gälla ett antalår framåt.Anf. 75 Statsrådet ():Herr talman! Det är inte utbildningsdepartementetensamt som arbetar fram en omfattandeforskningsproposition, utan forskning pågår på allapolitikområden. Därför kommer miljö- ochnaturresursdepartementet att vara oerhört aktivtför att få in i forskningspropositionen så mycketsom möjligt på vårt område. Det pågår mycketforskning på miljöområdet. harhand om forskning. Vi har en miljövårdsberedningsom ju är tänkt att vara en spjutspets där det ingårmånga forskare. Den leds av en kvinna. Hon ärmycket intresserad av att få kvinnor att delta. Självstrider jag för att kvinnor på olika sättskall vara med. Därför har jag också tagit initiativtill en om kvinnorsdelaktighet på miljöområdet för att bygga detuthålliga samhället.Anf. 76 ():Herr talman! Då kan vi alltså konstatera att när detgäller miljövårdsberedning, naturvårdsverk ochinternationella konferenser är det okej att kvinnorär med, men inte när det gäller att få in kvinnor iregeringens forskningsberedning.Anf. 77 Statsrådet ():Herr talman! Det var , inte min.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1991/92:623 omlivsmedelslagstiftningens konkurrenshämmandeeffekterAnf. 78 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för attlivemedelslagstiftningen inte skall fåkonkurrenshämmande effekter. Frågan ställs motbakgrund av de begränsningar som finns vad gällertillsättande av vitaminer m.m. i livsmedel.Det grundläggande syftet med vårlivsmedelslagstiftning är att se till attkonsumenterna skyddas mot hälsorisker ochoredliga förfaranden. Enligt 2 § i livsmedelsverketskungörelse (SLV FS 1983:2) med föreskrifter omberikningsmedel i livsmedel fordras tillstånd för attberika livsmedel eller importera berikat livsmedel.En förutsättning för att ett berikningstillstånd skallbeviljas är att produkten redan utan berikning kananses vara värdefull från näringssynpunkt samt attprodukten är en naturlig bärare av vitaminerna ifråga. Berikning bör tillgripas om en naturlig haltav näringsämnen gått förlorad undertillverkningen, t.ex. beträffande lättmjölk, mjölsom förlorar näringsämnen undersiktningsprocessen eller om andra starka skäl frånnäringssynpunkt talar för en berikning, t.ex.beträffande barnmat. Kravet att berikningen skallkunna motiveras från näringssynpunkt är en frågaom redlighet.Produkter med högt sockerinnehåll utan annatnäringsvärde än tillförsel av energi, t.ex.chokladdryck, är exempel på produkter där enberikning inte kan motiveras. Hela Nordentillämpar i stort samma bestämmelser som vi.Rättsområdet är inte harmoniserat i EG.Diskussion har förts om ett direktiv på området,men enighet har inte kunnat nås ominnehållet i ett sådant regelverk.Svaret på fråga är alltså att de reglersom vi har om berikning av livsmedel hartillkommit för att dels hindra att i livsmedel tillsättshälsofarliga vitaminer m.m., dels se till attprodukter som i sig själva inte är näringsriktigagenom berikning uppfattas som nyttiga. Givetvisskall vi inte ha regler som i onödan hämmarkonkurrensen. Vi måste därför noga pröva varjeregel som kan få sådana effekter. Dessa generellaregler har gällt och torde därför varaallmänt kända inom livsmedelsbranschen. Någraskäl för att nu införa nya principer rörandeberikning av livsmedel finns inte enligt min mening.Anf. 79 ():Herr talman! Jag ber att få tackajordbruksministern för svaret. Den produkt somhar skapat en viss uppståndelse är alltså O'Boy-motsvarigheten Suchard Express som innehållerB1-, B2-, B6- och E-vitaminer. Den producerasårligen i i . Den svenskakonsumenten kan i varje fall köpa den påvissa färjor mellan och , och denfinns tillgänglig i danska butiker. Svenska läkarehar konstaterat att den inte är skadlig att dricka.Den bestämmelse som jordbruksministernåberopar har sin grund ivitaminiseringsförordningen från 1941.Jordbruksministern räknar upp vissa produktersom den äger tillämplighet på. Det finns vissaundantag.Det är fortfarande så att i de EG-regler som visträvar att harmonisera oss till finns ingamotsvarande förbud. Man talar om skydd förbeteckningar. Chokladmjölk ingår inte bland dem.Man talar också om krav på innehållsdeklaration.Jag menar att grundprincipen borde vara attkonsumenten själv, med hjälp av en tydlig ochbegriplig innehållsdeklaration, skall kunna väljaden produkt som motsvarar hennes eller hansbehov. Det är också andemeningen i EG-reglerna.På så sätt skulle vi kunna avstå från att behållasådana regler som försvårar konkurrensen. Enligtuppgift har SPK funderat på att kräva attförsäljningsförbudet skall hävas för att få lägrepriser. Jag tror att de svenska konsumenterna nu ärså mogen, inte minst genom svenskakonsumentjournalisters insatser, att vi kan klara avatt skilja mellan nyttiga och onyttiga produkter.Anf. 80 Jordbruksminister ():Herr talman! Som jag sade i mitt svar är detnaturligtvis så -- där är jag överens med JanBackman -- att vi inte skall ha några regler som ionödan hämmar konkurrensen. Det är ocksåsjälvklart att man skall se över systemet om det kananses påkallat. vill jag påpeka att här harman alltså tillsatt vitaminer i en produkt som i sigsjälv inte kan anses vara särskilt värdefull urnäringssynpunkt. Då kan tillsättandet av vitaminerge ett sken av att den här produkten skulle varasärskilt nyttig. Det strider enligt det regelsystemsom vi har mot kravet på redlighet. Det ärhuvudorsaken till att man inte tillåter dennaprodukt.Anf. 81 ():Herr talman! Effekten blir bara den att manfortsätter att köpa O'Boy eller motsvarandeprodukter som är lika onyttiga men som saknardessa vitaminer och har ett högre pris. Då harkonsumentintresset inte tillgodosetts vad avsermöjligheten att välja en vara som är billigare.Frågan är i så fall om man skall reglera dereklaminsatser som skall göras kringvitaminiseringen. Så tror jag att det är möjligt attangripa problemet.Anf. 82 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är viktigt att konstatera att det äringenting som förhindrar t.ex. Suchard att låta bliatt vitaminisera den här produkten. I så fall skulledet sannolikt inte möta något hinder att ta in den.Anf. 83 ():Herr talman! Den möjligheten tror jag inte ärprövad.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1991/92:636 om åtgärder motälgsjukdom som uppträder i västra . 84 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att anslå särskilda medel för forskningoch undersökning kring den älgsjukdom somuppträder i västra ställer medel ur jaktvårds- ochviltskaderegleringsfonderna till naturvårdsverketsförfogande för viltforskning. beslutar om användningen avmedlen efter särskilda ansökningar.Bl.a. för att möjliggöra studier av de särskildaälgproblemen i ökades anslagen förviltforskning innevarande budgetår med drygt800 . För detta budgetår har regeringendärför ställt totalt 3,5 milj.kr. till naturvårdsverketsförfogande för älgforskningen.Naturvårdsverket har i sin begäran om medel förviltforskningen för nästa budgetår yrkat 1 milj.kr. iextra anslag bl.a. för att bedriva forskning om dens.k. Älvsborgssjukan hos älg.Naturvårdsverkets ansökan bereds ijordbruksdepartementet. Jag kan därför inte i dagmeddela hur mycket pengar som kommer attavsättas till viltforskning. Älvsborgssjukan äremellertid av så allvarlig art att närmare studier avden enligt min mening bör prioriteras även nästabudgetår.Avslutningsvis vill jag nämna att statensveterinärmedicinska anstalt, SVA, har en viktig rollnär det gäller att kartlägga orsakerna tillÄlsborgssjukan. SVA disponerar drygt 1,5 milj.kr.ur jaktvårdsfonden för sin viltverksamhet. Hurstort belopp som skall avsättas förviltverksamheten nästa budgetår är ännu intebeslutat.Anf. 85 ():Herr talman! Jag får tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Jag vill tillägga att svaret andasen positiv syn på att sätta in resurser på det härområdet. Jag tror det är väldigt viktigt av flera skälatt samhället gör det. Denna sjukdom kallasÄlvsborgssjukan, men börjar man hitta dödaälgar även i övriga delar av landet.Det är en kuslig framtidsvy om sjukdomen börjarsprida sig och världens förnämsta älgstam slås ut.Om det är en miljöfaktor som förorsakat det hela,är det ett mycket större problem. Då är det ettsamhällsproblem i allra högsta grad. Då är detbefogat att staten på ett kraftfullt sätt går in medpengar till forskning. Det är också ett sätt attuppmuntra alla dem som samlar in pengar. Jag harfått meddelade om att man genom frivilligainsamlingar fått in . till en fond för attsatsas på forskning.Det är ett samhällsintresse att man går in på olikasätt för att vi skall få reda på vad sjukdomen berorpå. Skulle det vara ett miljöproblem, då kan nästasteg vara att den övergår till tamboskapen, ochvarför inte till människan. Man famlar i mörkret idet här fallet. Man vet inte vad det är för sjukdomsom älgstammen har fått.Jag vill än en gång tacka för det positiva svaret. Jagutgår från att de resurser som behövs kommer attsättas in för att få klarhet i det hela.Anf. 86 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror att och jagär ganska överens om allvaret i den här frågan.Utan att förstå detaljerna har jag tagit del avartiklar där man aktualiserar just det JohnAndersson tar upp, nämligen möjligheten attmiljöförändringar och försurning skulle minskatillgängligheten till vissa metaller och vitaminer ifödointaget hos älgarna. Det är väldigt angelägetatt få reda på hur det förhåller sig, så att vi kan sättain de rätta åtgärderna.Storskaliga miljöförändringar kan naturligtvisbefaras ha allvarliga effekter på flora och fauna. Vivet att det är så i många fall. Vi har kanske inte trottatt det skulle drabba så stora djur som älgar ochrådjur, medan vi har varit medvetna om att det hardrabbat exempelvis småfåglar och andra mindredjur under lång tid.Anf. 87 ():Herr talman! Jag skall bara tillägga att när detgäller älgdöden känner man till att ca 550 älgarhar dött. Redan det är en hög siffra. Skulle vi fåspridningseffekter över hela landet, kan man talaom en katastrof.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1991/92:631 om svenskt fiskei ÖstersjönAnf. 88 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att möjliggöra ettsvenskt fiske även fortsättningsvis i Östersjön.Bakgrunden till den nuvarande bekymmersammasituationen för fisket i är den kraftigtreducerade tillåtna fångstmängden för torsk i dettaområde under innevarande år. Den är i sin tur enföljd av den rådande mycket allvarligabeståndssituationen. Beståndet av sill/strömmingär däremot gott, varför en kombination med ellerövergång till detta fiske är möjlig. För att förbättralönsamheten i detta fiske bemyndigade regeringenden att användaytterligare 2 milj.kr. för prisstöd till sillfisket iÖstersjön. Av betydelse är också fisket efter lax.Sverige förfogar under innevarande år över en zon-TAC på 1 150 ton.I förra veckan lämnade regeringen en propositiontill om prisregleringen på fisk för nästabudgetår. Förslagen i propositionen präglas av deinternationella överenskommelser som har träffatsi syfte att liberalisera handeln på bl.a. fisketsområde. Således har EFTA träffat enöverenskommelse om frihandel med fisk ochfiskprodukter. Det mellan EFTA och EG träffadeEES-avtalet berör fisket och innebär bl.a. enförbättrad råvaruförsörjning förberedningsindustrin. Vidare har ansökt ommedlemskap i denna bakgrund föreslårregeringen en rad offensiva åtgärder för att mötaden ökade internationella konkurrensen. Till stödför yrkesfisket på ostkusten satsas inom ramen förprisregleringen 5 milj.kr., dvs. lika mycket som förinnevarande år. Vidare satsas 5 milj.kr. förinvesteringar som syftar till att höja kvaliteten påfisken vid hanteringen från fångst till mottagare.För att stärka bestånden av bl.a. torsk i Östersjönsatsas närmare 10 milj.kr. på utsättningar av fisk. Isyfte att öka avsättningen av sill/strömming, som juär av intresse både för fisket och förberedningsindustrin, satsas 2 milj.kr. tillproduktutveckling.När det gäller åtgärder för det svenska fisket är deti första hand som skall agera och, omså behövs, anmäla till regeringen vad man anser börgöras. har, enligt vad jag harinhämtat, för avsikt att föreslå regeringen bl.a. attamorteringstiden förlängs för de företag som harfiskerilån och som har ekonomiska problem.När skrivelsen har kommit in till regeringenkommer den att behandlas i vanlig ordning.Fiskeriverket har genomförtundersökningar i och i somhar gett viss positiv information ombeståndsutvecklingen av torsk i och iBornholmsdjupet i , vilket skulle kunnage utslag i fisket . Mot denbakgrunden finns det även i fortsättningen godaförutsättningar för svenskt fiske i . Deoffensiva åtgärder som regeringen har föreslagitkommer att bidra till att överbrygga de nuvarandeproblemen som förhoppningsvis är av övergåendenatur.Anf. 89 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på min fråga.Det svenska yrkesfisket har en stor betydelse ivårt samhälle, vilket kanske inte riktigt märks i denpolitiska debatten på det sätt som jag skulle önska.När man räknar antalet fiskare, brukar man räknajust bara dem som sysslar med fiske ombord påvarje fiskefartyg, men det finns en gammaltumregel som säger att utöver detta antal är detminst 6--7 personer som har sysselsättning på landtill följd av fisket.Fisket har en stor betydelse, inte minst i denlandsända som jag kommer ifrån, nämligen iBlekinge län. En av anledningarna till min fråga varatt jag var med på ett möte i Nogersundshembygdsgård . Därframförde representater från yrkesfisket med stororo olika synpunkter på situationen för det svenskafisket . De åtgärder som måste till måste sättasin väldigt snabbt. Jag är medveten om attfiskeriverket inom ramen för författningen, harvissa möjligheter, -- dock inte alla de möjlighetersom vore önskvärt. Jag vill därför fråga: Anserjordbruksministern att det är tillräckligt med deåtgärder som han redogör för i sitt svar till mig, ellerbehövs det ytterligare åtgärder?I en motion har jag m.fl. föreslagit attbiståndspengar skulle kunna användas så, att detsvenska fisket och fiskeberedningsindustrin kundehjälpa till att landa fisk i därmed se till att människorna där fick mat.Anf. 90 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill gärna instämma i det somChrister sade om yrkesfiskets betydelse, inteminst i den landsända som både ochjag kommer ifrån -- även om det inte rör sig omsamma län, kommer jag ändå från grannlänet.Efter ett möte ganska med yrkesfiskare harockså jag blivit medveten om att det finns en stororo bland dem. Den grundläggande oron kommersig egentligen av tillgången på fisk -- bl.a. hartorskbeståndet gått ned. Det är vår förhoppning attdetta kan rättas till genom inflöde av mer saltvatteni och genom att man kan komma till rättamed en del av de miljöproblem som säkert också ären bidragande orsak till nedgången i beståndet. Härhar vi alla ett ansvar som vi alla måste försökahjälpas åt ta.En annan fråga är naturligtvis den liberalisering påfiskets område som är på gång. Vi har att möta ensituaion med ökad konkurrens och avveckling avden gamla regleringen. Mot denna bakgrund harregeringen föreslagit mindre pengar tillprisreglering och mer pengar till offensivt stöd föratt stärka det svenska yrkesfiskets konkurrenskraft.När det gäller den konkreta frågan om att utnyttjaandra typer av medel, ser jag intenågon möjlighet att göra en direkt koppling.Samtidigt är det angeläget att fisket får de medelsom är möjliga att få fram och som kan vara tillhjälp i det här sammanhanget. Jag vill understrykaatt vi på departementet på ett positivt sätt kommeratt hantera det som informellt har diskuterats medfiskeriverket om förlängningen avamorteringstiden på fiskerilånen, om vi får denaktuella skrivelsen från fiskeriverket.Anf. 91 ():Herr talman! Jag delar jordbruksministernsuppfattning i vad gäller orsaken till det minskadefisket, dvs. bristen på saltvatten i . Tyvärrråder varken jag eller jordbruksministern överdetta, utan det är det högre makter som gör.Under tiden som man väntar på saltinflödet tillÖstersjön måste det till åtgärder, åtminstone enligtfiskarna själva. Eftersom den enda plats i Östersjönsom torsken kan leka och fortplanta sig på ärBornholmsdjupet, krävs det internationellaöverenskommelser och en fredning, somdet krävs ett ekonomiskt stöd till fisket. Ärjordbruksministern beredd att inom överskådligframtid lägga fram ett sådant förslag?Anf. 92 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag kan inte riktigt hålla med om att viinte skulle kunna påverka situationen när det gällervattnet i . Det är visserligen en fråga ominflöde, men det handlar också omnäringstillståndet i vattnet, och det är dennakombination som gör att det blir bekymmer. Därfinns det möjligheter att påverka. Vi skallnaturligtvis också se till att vi inte agerar på ettsådant sätt att inflödet till försämras --det är ju sådana diskussioner på gång, t.ex. isamband med Öresundsbroarna.På den konkreta frågan om tillräckliga åtgärder villjag svara att regeringens uppfattning är attförslagen i propositionen kombinerade med vad jaghär har sagt om fiskerilånen bör kunna tillgodosede krav som yrkesfisket ställer.Anf. 93 ():Herr talman! Vid det möte i Nogersund som jagtidigare åberopade framfördes krav på omedelbaraåtgärder och på en internationell överenskommelseom fredning av torsk under vissa tider kombineratmed ett räntestöd, så att fisket och fiskenäringenskall kunna klara sig. Kan jordbruksministern i dagsäga till de fiskare ute i vårt land som lyssnar tilldetta att han är beredd att vidta dessa snabbaåtgärder och bevilja räntestödet, så att de klarar attövervintra och möta den framtid då torskenkommer tillbaka igen?Anf. 94 Jordbruksminister ():Herr talman! Frågorna kring lånesidan har jagredan berört. Som jag tidigare sade är jag bereddatt pröva frågan positivt när den kommer tilldepartementet, vilket jag utgår ifrån sker snabbt.Vi skall då också behandla frågan mycket snabbt.När det gäller internationella överenskommelserom fredning av torsken, är det en sak somdiskuteras vid internationella förhandlingar ochsom vi själva naturligtvis inte har något fullständigtinflytande över.Anf. 95 ():Herr talman! Det är givetvis bra att man kan beviljaen viss förlängning av fiskerilånens amorteringstid,men det räcker inte, åtminstone inte enligt defiskare som varit tvugna att lägga sina fartygvid kajen. I Nogersund går många fiskare nu påland utan att ha någonting att göra. Därför behövsdet, jordbruksministern, kraftfulla åtgärder,åtgärder utöver dem som ryms inom fiskeriverketsregler.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:648 om en frånpartsintressen oberoende kontroll av livsmedelAnf. 96 Jordbruksminister talman! har frågat mig vad jagavser vidta för åtgärder för att skapa en frånpartsintressen oberoende myndighetsutövning pålivsmedelsområdet. Frågan är föranledd av att dettidigare kommunala laboratoriet i somsvarat för kontroll av importerade livsmedel sedanden drivs av ett enskilt aktiebolag.Enligt 28 § livsmedelslagen får regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer meddelaföreskrifter om undersökning och annan kontrollsom behövs för att lagen skall följas. Med stöd avdenna bestämmelse har regeringen ilivsmedelsförordningen överlämnat åt statenslivsmedelsverk att godkänna laboratorier förundersökning av livsmedel och att meddelaföreskrifter om godkännandet.För de laboratorier som utför kontroll enligtlivsmedelslagen finns inte något krav på offentligtägande eller inflytande. I stället godkännerlivsmedelsverket verksamheten genom att verketgodkänner personal, kontrollerar att lokaler ochutrustning har en betryggande standard samt attförhållandena i övrigt vid laboratoriet är sådana attverksamheten kan antas komma att bedrivas på ettsakkunnigt, objektivt och även i övrigt lämpligtsätt. Vidare har ett godkänt laboratoriumskyldighet att ta emot alla slag av prov inom sittkompetensområde. Ett godkänt laboratorium skallfortlöpande bedriva intern kvalitetskontroll ochdelta i de externa kvalitetskontroller inomkompetensområdet som livsmedelsverketanordnar. Godkännandet kan återkallas bl.a. omlaboratoriet åsidosätter föreskrifterna för kontroll.Detta innebär att återkallelse kan ske om ettlaboratorium inte utför arbetet på ett sakligt ochobjektivt sätt.Några anmärkningar som har kommit tilllivsmedelsverkets kännedom har inte riktats motdet i frågan aktuella laboratoriet. Inte heller har dekontroller som verket genomfört visat på någramissförhållanden. Jag har inte någon möjlighet attvidare kommentera detta enskilda fall. Det är docksjälvklart att godkända laboratorier skall bedrivasin verksamhet på ett sätt som stämmer med vad jagtidigare har anfört. Det är således inteägarförhållandena som avgör om ett laboratoriumskall godkännas eller inte. Någon särskild åtgärdfrån min sida anser jag inte vara påkallad.Anf. 97 ():Herrr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Han, liksom jag, konstaterar att det är intenågonting som säger att den här typen avlaboratorieverksamhet måste drivas i allmän regi.Det är heller inte någonting som vare sig jag ellerde berörda har ifrågasatt. Ägandeförhållandena äremellertid sådana att flera av de inblandadeföretagen som är tvingade att utnyttja laboratorietstjänster känner en stark oro inför att det inte är enoperatör utan en branschorganisation som ägerdetta laboratorium.Jag har inte heller hört några klagomål överlaboratoriets sätt att handlägga sina uppgifter, utandet är den obehagskänsla som många hyser för attlaboratoriet genom sin funktion -- man sysslar jumycket med export- och importkontroll -- får direktinsyn i varutyper, varuflöden, volym, export- ochimportmarknad osv. hos en konkurrent, något somgör att de inblandade företagen anser det helamindre bra, för att uttrycka sig försiktigt.Det här påminner snarare om det gamla talesättetatt hustru inte ens får misstänkas. Även omman inte konkret kan peka på något begångetmisstag, anser man inte att det känns bra att densom handlägger dessa frågor har intressenpå marknaden.Som exempel kan jag nämna att det i senastenumret av tidningen finns upptaget enliknande sak, där man inte heller kan peka på attdet har begåtts något fel. Det gäller lantmäteriet,som av många lantbrukare misstänks för att interiktigt ''hålla rent'' mellan försäljning av tjänsteroch myndighetsutövning.Anf. 98 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vet inte om jämförelsen medlantmäteriet är så bra. I det fallet rör det sig om enstatlig myndighet som också säljer tjänster, varförsituationen kanske är något annorlunda.Jag tror emellertid att förhållandena vid den härtypen av laboratorier är något lättare att reda ut ännär det gällde hustru. Här är det fråga omett företag som drivs i akiebolagsform och som haratt operera på en marknad.