prot · GG0930 · 1992-11-24 00:00:00 — Jag vill härframhålla att det inte finns någrasärskilda restriktioner i utlåning tillIndonesien. Samma sak gäller för de nordiskakreditinstitutens garantigivning.Vad beträffar deltagande från svensk sida i det nyabiståndskonsortiet för underVärldsbanken, vill jag betona att någon förändringjämfört med vår representation i det tidigarebiståndskonsortiet IGGI inte har skett. Sverigedeltar sålunda på observatörsnivå.Anf. 56 ():Herr talman! svar avslutas med attdet inte har skett någon förändring. Men ärju med i Nordiska investeringsbanken och inomden sker det ju en förändring så till vida att det ärnytt att den investeringsbanken är med i dennystartade gruppen, CGI. Det var därför som jagställde den här frågan. Jag ställde den också motbakgrund av de brott mot mänskliga rättighetersom man i gör sig skyldig till. Detta harpåpekats av väldigt många olika institutioner, bl.a.av FN:s kommission för mänskliga rättigheter ochAmnesty international, vilka har förvägrats attkomma in i landet för att se hur förhållandena är fört.ex. Och detta trots att för mänskliga rättigheter haruppmanat att släppa in mänskligarättighets-organisationer. Jag utgår ifrån attstatsrådet väl känner till den situation som rådernär det gäller . Det förekommer brottmot mänskliga rättigheter i och även iVästpapua -- icke att förglömma i dettasammanhang.Mot den bakgrunden anser jag att man inte baraskall se till de kommersiella villkoren. Man måsteockså se på vilka man hjälper och hur man hjälperdem. Detta uppfattas ju ändå av som enform av hjälp. Jag har läst i en del internationellatidskrifter om hur tillfredsställd man är över att fåhjälp på det vis som man nu får av Nordiskainvesteringsbanken. Man ser detta som ett teckenpå politisk stabilitet och som att omvärlden haraccepterat utan att ställa några krav påmänskliga rättigheter, vilket inte är något orimligtkrav. Sådana krav ställdes av ochtidigare av IGGI. På grund av att ställdekrav på mänskliga rättigheter upplöstes IGGI,eftersom inte vill koppla ihop biståndetmed krav på mänskliga rättigheter. Det är klart inte vill, men jag tycker att ändå kundeverka för en sådan linje, att inte stödja ett land sombryter så fruktansvärt mot mänskliga rättigheter.Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! Jag hoppas att vi naturligtvis skallvara helt överens om att vi skall opponera vid varjetillfälle då ett land bryter mot mänskliga fri- ochrättigheter. sade att hon utgickifrån att statsrådet känner till att så är fallet iIndonesien, och då i synnerhet i . Jovisst, det känner jag helt klart till. Jag hoppas attIngela å sin sida känner till attregeringen gång på gång har tagit upp detta ochprotesterat mot det som där händer. Vi har också iVärldssamfundet åtnjutit respekt för de initiativsom vi har tagit för att få FN:s kommission förmänskliga rättigheter att aktivera sig i frågan.Vi talar nu om huruvida NIB skall hålla sig medandra bestämmelser och kriterier för sittlångivande än vad tillämpar. Jag harsvårt för att tro att tycker attdetta vore rim och reson. I statuteroch stadgar slås det -- självfallet, höll jag på attsäga -- mycket klart fast att man inte får ta en massapolitiska hänsyn när man sysslar med kommersiellakrediter. Det skulle naturligtvis medföra en mycketstor risk för att stormakterna bestraffade ländereller gav favör åt sådana länder som beter sig på ettför stormakterna acceptabelt sätt.Anf. 58 ():Herr talman! Jag tycker ändå att man skall kunnaställa dessa krav. Det gjorde ju när detgällde IGGI. Varför skulle inte också vi kunnaframhålla sådana krav? finns inte med i detnybildade CGI. Inom EG kom det också upp endiskussion om att man inte kan se separat på fråganatt denna form av stöd -- som det ändå måsteuppfattas som -- skall vara kravlöst, närmottagarländerna så flagrant bryter mot mänskligarättigheter. Jag tycker att detta måste beaktas.Eftersom denna diskussion har förts inom EG,förstår jag inte varför inte kan ta upp ensådan diskussion i Nordiska investeringsbanken.Brotten mot mänskliga rättigheter är ju såuppenbara.Anf. 59ALF ():Herr talman! Precis som tyckerjag att frågan skall ställas. är det viktigtatt -- som har gjort och gör -- motverka enpolitisering av långivning. Detskulle vara svårt för oss som ett litet land iVärldssamfundet att uthärda en sådan politisering.När detta väl är sagt följer som en konsekvensdärav att vi sedan inte skall hålla oss med olikapolicy och kriterier inom de olika givarna avkommersiella krediter. Samma regler måste gällaför alla.Jag vill återigen understryka att detta ingalunda ärdetsamma som att man inte med alla till budsstående medel vid sidan av de kommersiellakrediterna skall påtala nödvändigheten av attmänskliga fri- och rättigheter upprätthålls ochrespekteras.Anf. 60 ():Herr talman! Jag beklagar att man inte kan ta uppden här frågan i Nordiska investeringsbanken.Genom den gav ett visst biståndtill . I det sammanhanget bör vi ju kunnaställa krav. Jag tycker inte att vi skall ge någotbistånd till , när läget i fråga ommänskliga rättigheter inte har förbättras -- det hartvärtom snarare försämrats under det senaste året.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1992/93:226 om BurundiAnf. 61 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder är beredd att vidta för attstödja demokratiseringsarbetet i Burundi.Burundi befinner sig i en intressant fas i både sinpolitiska och sin ekonomiska utveckling. Deallmänna valen samt presidentvalet utgörett steg i rätt riktning. Det finns också anledning attpeka på de åtgärder som regeringen under senareår vidtagit för att minska motsättningarna mellande båda folkgrupperna hutu och tutsi. Dessamotsättningar har som bekant tidigare lett tillvåldsamma urladdningar. Min förhoppning ärgivetvis att det ökade intresset för mänskligarättigheter och demokrati skall bidra till ökadförståelse och biläggande av motsättningar i detburundiska samhället.Vad avser svenskt bistånd arbetar sedan lång tidtillbaka svenska missionärer inom skol- ochhälsoområdena. Däremot utgår för närvarandeinget officiellt bilateralt bistånd till Burundi.Sverige har erhållit vissa i huvudsakmuntliga propåer om valtekniskt stöd samt ombidrag till initiativ för att belysa frågor om nationellförsoning. Det är för tidigt att uttala sig ombärkraften i dessa propåer och vilka våramöjligheter vore att i så fall lämna ett svenskt stöd.Min generella inställning är emellertid att vi börvara lyhörda för de önskemål som kan framkommafrån sida om stöd åt landets demokrati-och försoningssträvanden.Anf. 62 ():Herr talman! Jag får tacka biståndsministern försvaret på frågan.Precis som biståndsministern säger är Burundishistoria färgad av död, blod och elände. Landetligger ju inklämt mellan och och ärungefär lika stort som . harBurundi varit en enpartistat, då monarkinslopades. En ny flerpartiförfattning godkändesgenom en folkomröstning . Den nugällande författningen ersätter den som upphävdes1987 efter en statskupp som förde den nuvarandepresidenten till makten. Boyoya,som hör till minoritetsfolket tutsi strävar ändå efteratt ge majoritetsfolket hutu en utökad roll i landetspolitiska liv.Enligt den nya författningen får således politiskapartier bildas under förutsättning att de stödernationell enighet, att de inte identifieras med någonenskild etnisk eller religiös grupp och att de inte taremot pengar från utlandet.I april fick en ny regering som skall ledalandet fram till planerade allmänna val nästa år.Den nya regeringen innehåller i stort sett sammapersoner som den förra, men nya partier harbildats.I målet för biståndspolitik ingår att stödjaolika länders demokratiseringsprocesser ocharbetet för mänskliga rättigheter. I pågåruppenbarligen ett hårt arbete för att åstadkommademokrati och politisk ordning. Kan det i så fallinnebära att kommer att påta sig enutvidgad roll i biståndshänseende i fråga om detlandet, förutom det arbete som missionärernautför? Jag tycker att det vore intressant att få vetanär budgetarbetet -- såvitt jag förstår -- det, nu är ifull gång.Anf. 63 Statsrådet ():Herr talman! Som väl kännertill har vi klart och entydigt understrukit vår vilja attvara med och hjälpa till i den mån vi har resurseroch kan i demokratiseringsprocesser var dessa änäger rum. Precis som tycker jagatt det som håller på att ske i ärintressant. Det inger onekligen förhoppningar omatt motsättningarna mellan hutu- och tutsifolken nuskall kunna mildras.Jag kan försäkra att i den mån önskemålen litetmer -- om jag får använda uttrycket --materialiseras har vi möjligheter och vilja. Vi harmötts av en del sådana propåer. statssekreterare en regeringsdelegation från . Så detfinns och fortgår kontakter. Det finns en delönskemål om t.ex. hjälp med ledarutbildning. Ensådan ansökan har överlämnats till BITS. Det finnsockså vissa önskemål framförda om konferensersom skall avhandla behovet av nationell försoning.Dessa önskemål har framförts, dock icke så väldigtpåfallande. Jag kan också nämna att både AlfSamuelsson och jag har fått mycket vänligainbjudningar till , men tyvärr har vi intemöjlighet att tacka ja. håller alltså på attskapa fastare relationer till ochSkandinavien, och dem kommer vi icke alls attavvisa.Anf. 64 ():Herr talman! Det låter hoppfullt. är ettland som verkligen behöver hjälp. EftersomBurundi har stått under ett kolonialt inflytande frånflera länder i , är man -- såvitt jag kanförstå -- väldigt angelägen om att få en utökadkontakt med . Vi har ju tidigare inte haftnågot kolonialt inflytande i landet. De insatser somSverige som nation har gjort i liksom ocksåkyrkornas missions insatser har varit mycketuppskattade.För träffade Burundispresident, , representanter för degodkända politiska partierna för att utvärdera denpågående demokratiseringsprocessen och för attkomma överens om en tidsplan för det fortsattaarbetet och för de kommande valen. med ansvar för de kommande valenkommer också att inrättas . I den skall detingå representanter för politiska partier,administration, domstolsväsende och många andraorgan. Kommissionen skall ledas av en domare.Utländska observatörer kommer också att finnasmed. Vore inte dessa förhållanden en god bas föratt ge ett valtekniskt stöd?Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan gärna repetera att vi kan varamed och ge ett valtekniskt stöd. När det hela blirmer formaliserat och när man vet när valet skall ägarum, tror jag att kontakterna mellan ochSverige kommer att fördjupas. Vi har all anledningatt intressera oss för att hjälpa till.Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga attmissionen har gjort utomordentliga insatser iförsoningsprocessen när det gäller att främjademokratiseringen. Det finns anledning att betonadetta med en viss emfas, så att det noteras tillprotokollet.Anf. 66 medger ytterligare ett inlägg från varderatalare.Anf. 67 ():Herr talman! Jag tolkar biståndsministerns inläggså, att det som vi har att vänta och hoppas på är eninvit från att komma och hjälpa till, en merformaliserad invit. Har jag tolkat biståndsministernrätt?Anf 68 Statsrådet ():Herr talman! Ja.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1992/93:224 om stöd till offerför konflikten i det forna JugoslavienAnf. 69 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat migvad regeringen kommer att göra för egen del, viaESK och , i det f.d.Jugoslavien/Bosnien för att öka det humanitärastödet till konfliktens offer och för att stoppaövergreppen.En utförlig redovisning av internationella ochsvenska insatser gavs vid en offentlighearing i utrikesutskott.De internationella fredsansträngningarna i detforna , och däribland det humanitärastödet, samordnas av iGenève under ledning av och . Ett flertal internationella organisationermedverkar i arbetet såsom FN, EG, och ESK. Som medlem i ESK:sledningsgrupp, den s.k. trojkan, deltar ikonferensens styrkommitté.Europarådet har stött Jugoslavienkonferensensarbete i flera deklarationer. Enligt detkonstitutionsförslag som utarbetats avJugoslavienkonferensen för Bosnien-Hercegovinaskall övervaka och tillsätta domare förden vars uppgift blir att pröva brottmot mänskliga rättigheter som nedlagts ikonstitutionen. ministerkommittéstödde detta förslag vid sitt senaste möte.En av sex arbetsgruppervilken leds av FN:s flyktingkommissarie den humanitära hjälpen. Sverigeskatastrofbistånd av vilket ca 140 miljoner kronorutbetalats har i huvudsak kanaliserats viaUNHCR och Internationella röda korset.Det svenska biståndet har bl.a. bekostatbostadsprojekt för att göra det möjligt förflyktingarna att överleva vintern. Jag kan ocksånämna att 32 man från Försvarets räddningsverkdeltar i UNHCR:s landtransporter till Sarajevo.För att möta de stora behoven och lindra detofattbara lidandet kommer regeringen itilläggsbudgetpropositionen att föreslå attkatastrofbiståndsanslaget till i årutökas till sammanlagt 300 miljoner kronor.Landtransporterna till de mest krigsdrabbadeområdena har ofta fått avbrytas på grund avkrigshandlingar. Det är därför min förhoppning attden FN-styrka om 6 000 man från NATO-ländersom utplacerades i Bosnien-Hercegovinaskall lyckas i sin huvuduppgift att säkerställatransporter av humanitär hjälp.Den andra delen av fråga ärvad som görs för att stoppa övergreppen.Konflikten i är komplicerad ochkännetecknas av avskyvärda övergrepp mot civilafrån främst den serbiska sidan. Detta harupprepade gånger fördömts av det internationellasamfundet.Tiden räcker inte till för att göra en genomgång avJugoslavienkonferensens alla ansträngningar. Ikorthet syftar konferensen, förutom denhumanitära hjälpen, till att få till stånd envapenvila, förhindra en spridning av konflikten ochgenom förtroendeskapande åtgärder möjliggöra endialog mellan folkgrupperna och till slut uppnå enpolitisk lösning.ESK:s roll i har främstkommit att gälla förtroendeskapande åtgärder ochatt försöka bidra till att förhindra en spridning avkonflikten. Två missioner har etablerats medpermanent närvaro dels i Kosovo, Sandjak ochVojvodina, dels i . En svensk diplomatdeltar i Vojvodina.Att förhindra övergrepp i en krigssituation är dockmycket svårt, i synnerhet som den ena sidanskoningslöst driver sina krigsmål vidare. Entillräcklig truppinsats för att helt stoppa denserbiska aggressionen skulle enligt mångabedömare behöva vara mer omfattande än den somsattes in mot i Gulfkriget.Låt mig avslutningsvis nämna något om tankar somför närvarande finns för att skona civilbefolkningenmot övergrepp.Den s.k. Corell-missionen som på ESK:s initiativundersökte förekomsten av brott mot humanitärlag i det serbkontrollerade östra har ipreventivt syfte rekommenderat att eninternationell brottsdomstol ad hoc upprättas förJugoslavien. Denna skulle kunna utkräva ettpersonligt ansvar av dem som begått grova brott.Corell-missionens förslag har av ESK sänts vidaretill FN:s expertkommission som tillsatts för attmotta och analysera information om brott mothumanitär rätt i . Sverigeavvaktar tills vidare expertkommissionens arbete.Om inte FN handlar inom en relativt snar framtid,kan komma att i ESK ta upp hela dennafrågeställning till granskning på nytt.Vid säkerhetsrådets debatt om diskuteradesfrågan om att tillskapa säkra områden i för flyktingarna. Säkerhetsrådetbeslöt undersöka hur sådana områden kan främjas.Sådana säkra områden skulle kunna undanröja denvärsta nöden och ge flyktingarna tillfälligt skydd.De får dock inte leda till att flyktingproblemetpermanentas. En av Jugoslavienkonferensensbärande principer är att alla politiska lösningar iJugoslavienkonflikten, som innebär attflyktingarna inte kan återvända till sina hemorter,kommer att förkastas.Om än långt ifrån tillräcklig bör utplacering av dentidigare nämnda styrkan om 6 000 man någotunderlätta för flyktingarna att nå en tillflyktsortundan krigets fasor.Anf. 70 HANS ():Herr talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför det utförliga sammanfattande svaret på minfråga om regeringens inställning och åtgärder idenna fråga. Det finns många positiva saker somutrikesministern redovisar.Bakgrunden till att jag ställde frågan var denhandläggning som förekommit den allra senastetiden inom , där jag är delegat. Därgörs nu särskilda ansträngningar för att förmåregeringar runt om i , bland dem som ärmedlemmar i , att göra ytterligareinsatser. Det är mycket vällovligt att dessa aktioneroch initiativ tas upp i så många länder som möjligtinom ram.I den rekommendation som kommer frånEuroparådets parlamentariska församling nämnsen fråga som jag var med om att väcka vid densenaste sessionen, en fråga som markeratsalldeles särskilt. Jag utgår från att utrikesministernkänner till de uttalanden det är fråga om. Dethandlar om en begäran att regeringarna skallanvända the för attassistera personer som är hemlösa. Jag tycker attdet är ett viktigt förslag. Om man kommer med ettkonkret projekt finns det nämligen medel att få urdenna fond. Jag skulle därför vilja frågautrikesministern: denna fråga behandlats och iså fall på vilket sätt?Anf. 71 Utrikesminister ():Herr talman! Denna fråga anhängiggjordes ocksåvid ministerkommitténs möte i den 5november. inställning är klart positiv. Imitt anförande där framhöll jag att stöddedetta förslag och att vi via våra ledamöter i dennafonds styrelse skulle stödja förslaget. Jag tycker attdet är ett utmärkt förslag, att fondens medel kananvändas till detta. Jag vill gärna säga att jaguppfattade det som en allmän uppslutning frånministerkommitténs ledamöter, att man i dettahänseende i allra högsta grad skulle backa upp denparlamentariska församlingens initiativ.Anf. 72 HANS ():Herr talman! Jag är tacksam för att förslaget harfått en positiv behandling och att utrikesministernhar stött det. Men det räcker inte med att manstöder det. Det är fråga om att verkligen få i gångett projekt från svensk sida eller tillsammans medandra länder.När jag väckte frågan i flyktingkommittén vidEuroparådet var det en rad länder som visadeintresse t.o.m. för att samarbeta med . Jagundrar om utrikesministern kan säga någonting omhur hon tänker sig att detta skall förverkligaspraktiskt.Anf. 73 Utrikesminister ():Herr talman! Det återstår att ta tag i hur det skallförverkligas praktiskt. Som jag förstår det lånartydligen medlemsstaterna pengar ur den socialafonden för att sedan sätta i gång projekt. Jag skallgärna ta med mig detta tillbaka till dem somhandlägger dessa frågor. Det är alltid en fördel attse att saker och ting utförs i praktiken. Jag vill gärnagöra det.Jag måste nämna för att dettyvärr är vissa speciella problem med den socialafonden. Jag vet inte om han är medveten om det.Anf. 74 HANS ():Herr talman! Det kan finnas problem. Men deproblemen är inte av den arten att detta förslag inteskall gå att förverkliga. Det projekt jag tänker påsärskilt gäller hemlösa och även flyktingar. Jagtänker mig närmast att för egen del ellertillsammans med andra länder skulle kunna göraalldeles speciella insatser för att t.ex. skapa tak överhuvudet åt människor.Jag tycker att det är mycket angeläget. Jag hadehoppats att detta behandlats mera inomutrikesdepartementet. Jag framförde detta tillAnn-Cathrine , och delegationen iEuroparådet har varit ense. Jag hade hoppats attdetta skulle ha kommit litet längre på väg. Nuväntar jag på att utrikesministern kommer medpraktiska åtgärder på denna punkt.Anf. 75 Utrikesminister ():Herr talman! Jag skall ta med mig frågan tillbaka.Jag får se hur situationen är.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1992/93:208 om Svedabsinformation till barnAnf. 76 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att informationskall uppfylla de rimliga krav på saklighet ochallsidighet som måste kunna ställas på informationfrån ett bolag som är statligt och skattefinansieras.Enligt beslut om Öresundsförbindelsenäger och rätt att teckna aktierupp till maximalt i Svedab.Svedab är därmed ett statligt bolag. Det är däremotinte skattefinansierat. Öresundsförbindelsen samtde svenska anslutningarna skall finansieras i sinhelhet med avgifter från trafikanterna. Någraanslag över statsbudgeten är inte aktuella.Beträffande verksamhet har bolaget tvåhuvuduppgifter. skall dels vara svensktägarbolag i det konsortium som svarar för allverksamhet som avser kust-till-kust-förbindelsen,dels svara för all verksamhet som avser de svenskaanslutningarna till förbindelsen. Regeringensuppgift är inte att detaljstyra denna verksamhet.Prövningen av förbindelsen skall genomföras föratt bl.a. säkerställa att förbindelsen inte står i stridmed kravet på en god miljö. Ansökan om tillståndhar inlämnats till regeringen, för miljöskydd. Jag ärövertygad om att samtliga dessa instanser kommeratt genomföra sin prövning på ett självständigt ochfullgott sätt.Anf. 77 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Jag tycker faktiskt inte att jag har fått svar på fråganom lämpligheten i information tillelvaåringar.Miljökonsekvenserna av ett eventuellt brobygge ärännu inte behandlade. Därför är heller inte någotdefinitivt beslut om att skall byggasfattat. Det antyds också i svaret.Intresset för och engagemanget i miljöfrågor ökarhela tiden. Medvetandet om att detta är en frågasom framtiden hänger på växer hos alla, i synnerhethos den unga generationen. I skolan arbetar manmycket för att bygga upp ett miljömedvetandeteoretiskt och praktiskt.Med sin kampanj tar inte medvetenhetenom miljön hos unga människor på allvar. Svedabdesavouerar också enligt min uppfattning denmödosamma granskning som riksdag och regeringunderkastar frågan. Därmed gör Svedabmiljömedvetandet hos unga människor en otjänst.De barn riktar sig till kan upplevakampanjen som vuxenvärldens litet nonchalantahantering av frågor som är djupt engagerande. Mankan inte ifrågasätta nit och iver att göra alltför att vara till lags. Bortsett från att ivern i sinensidighet kan te sig naiv finns ett allvarligt etisktkrav på saklighet i information som är riktad tillbarn.Jag vill därför fråga kommunikationsministern omdet inte måste finnas en etisk ram av saklighet ochobjektivitet som begränsar friheten att hanterainformationsuppgiften och om inte detta kravskärps när man riktar sig till barn. Borde inte kravetaccentueras när informationen kommer från ettstatligt bolag?Anf. 78 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag håller med om attsåväl statliga som privata bolag i all information --särskilt när den är riktad till barn -- måste hålla siginom en strikt etisk ram för sakligheten. Det finnsju myndigheter som prövar denna typ av frågor. Jagtillhör inte dem som har till uppgift att prövahuruvida olika former av information från vårastatliga verk, bolag och företag ligger inom dennaetiska ram.Däremot vill jag gärna säga att det viktiga just nuär -- och där tror jag att och jag ärhelt överens -- att vi ser till att den miljöprövningsom nu pågår blir så noggrann och så heltäckandesom över huvud taget är möjligt. Jag har mycketgoda förhoppningar om att de tre instanserna plusden internationella expertpanelen skall se till att såblir fallet.Jag tror att syftet med informationen har varit attinformera om att förbindelsen utgör eninfrastruktursatsning, som är långsiktig och skallvara i väldigt och där de kommandebrukarna är dagens ungdom. Jag tror att Swedabmed dessa brev från klubben har velat få ungamänniskor att fundera på vad förbindelsen mellanvåra två nordiska länder kan leda till när det gälleratt bygga upp kontakter och skapa ett ökat utbyte iframtiden med ungdomar på andra sidan sundet.Anf. 79 ():Herr talman! Jag håller självklart medkommunikationsministern om att miljöprövningenmåste vara helt avgörande. Men invändningen mothela den kampanj som vi nu diskuterar är att manhelt enkelt föregriper beslut som ännu inte ärfattade. Det kan upplevas såsom en missaktning avriksdagens och regeringens rätt att först prövapremisserna och sedan besluta. Respekten för dendemokratiska beslutsgången ökar inte hos elva-åringar, om de märker att ett reklambolag utan attblinka helt enkelt sätter sig över de demokratiskaspelreglerna i en sådan här viktig fråga.Exemplets makt är stor.