prot · GG0915 · 1992-11-03 00:00:00 — Ändå dristar jag mig till attfråga om statsrådet är villig att uppmuntra enlösning som syftar till att den särskilda taxanförsvinner och om så är fallet när han bedömer attde nya reglerna kan träda i kraft.Anf. 137 Statsrådet ():Herr talman! Huruvida den konstruktion som nufinns är ett utflöde av en negativ syn på äldrearbetskraft eller inte skall jag låta vara osagt. Jagvill än en gång påminna om att den infördes i ettläge där det fanns klara skillnader i kostnadermellan de olika grupperna. Jag har inhämtat frånbägge parter att det då uppfattades som ett systematt skapa mer rättvisa. I det nya skattesystemet,som ju har väldigt många fördelar, ställer sig sakeni en annan dager.Jag har väl möjligen antytt ett svar på den fråga somMy nu ställde med det jag sade i mitt förstainlägg, nämligen att jag tycker att det finns godaskäl att se över denna fråga. Längre än så hade jaginte tänkt gå i den delen . Möjligen kan jag vadgäller den mer generella frågan om äldrearbetskraft tillåta mig att påminna om att denpensionsarbetsgrupp som finns, med företrädareför samtliga riksdagspartier, och vars arbete jagleder, rätt har lagt fram ettförslag om en mycket mer flexibel pensionsålder änför närvarande och att man skulle ha rätt attkvarstanna i arbetslivet . och jag är helt överens om att det finns allanledning att öka möjligheterna för äldremänniskor att fortsätta ett yrkesarbete.Anf. 138 MY ():Herr talman! Det gläder mig att vi har en samsynstatsrådet och jag vad gäller de äldres kompetensoch att vi av samhällsekonomiska och även andraskäl måste ta den till vara. Jag vill också tacka fördet sista svaret. Det gör att jag till att börja medvågar att med en viss trosvisshet och förtröstan sefram mot och tro att vi sedan fåren viss ytterligare rättvisa i detta ärende. Jag tackarså mycket för detta.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1992/93:82 om vården avanorektikerAnf. 139 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omvilka initiativ jag avser ta för att förbättra vårdlägetför anorektiker.Den senaste tiden har vi genom bl.a. massmediafått inblick i vad det vill säga att vara anorektiker(självsvältare) och bulimiker (hetsätare). Vi harfått exempel på unga kvinnor som i vissa fall svältersig till döds.Socialdepartementet ser allvarligt på deninformation som har kommit fram och kalladedärför till en hearing om anorexi och bulimi i mittenav oktober . Hearingen genomfördes den 26oktober. Syftet med sammankomsten var att skaffainformation om sjukdomarnas omfattning ochkaraktär. Vi ville dessutom veta vilka insatser sommyndigheter och organisationer genomför ellerplanerar att genomföra.Vid hearingen framkom bl.a. att det är svårt att urbefintliga informationssystem erhålla tillförlitligauppgifter om hur många personer i landet som ärdrabbade av anorexi. Därför vill jag inte närmarekommentera de sifferuppgifter som KristinaSvensson redovisar i sin fråga. Jag vill dockframhålla att det finns ett stort s.k. mörkertal,vilket innebär att det finns många människor medanorexi som inte är kända av hälso- och sjukvården.En del av dessa människor har av olika skäl intesökt hjälp för sin sjukdom. Andra kan ha varit ikontakt med sjukvården men fått felaktig diagnosoch därmed inte erhållit adekvat hjälp.Vid hearingen konstaterades bl.a. att sjukvården ivissa fall inte har tillräckliga kunskaper om dessasjukdomar. Likaså konstaterades att antaletvårdplatser är ytterst begränsat. Dessutomdiskuterades hur reklam och idrott i vissa fall bidrartill att människor får anorexi.Jag vill slutligen nämna några aktiviteter somplaneras för att förbättra situationen föranorketiker och bulimiker. kommer tillsammans med SPRI attanordna en s.k. konsensuskonferens om anorexioch bulimi . Vid denna konferenskommer bl.a. effekterna av olikabehandlingsmetoder att diskuteras.Folkhälsoinstitutet kommer att verka för att ökakunskaperna om anorexi och bulimi.Konsumentverket planerar ett seminarium för folki reklambranschen. Ett viktigt syfte är att diskuterahur reklam i vissa sammanhang kan bidra tilluppkomsten av anorexi. Jag vill också tillägga attvissa sjukvårdshuvudmän bedriverutvecklingsarbete som syftar till att förbättravården och stödet till anorketiker och bulimiker.Socialdepartementet ämnar föreslå regeringen attge i samråd med Folkhälsoinstituteti uppdrag att utreda vårdläget och de brister somfinns när det gäller vård av anorektiker ochbulimiker. I uppdraget bör dessutom ingå att utredahur information om anorexi och bulimi kanförmedlas effektivare till dem som möter dessamänniskor ute i verksamheten. Vidare börövervägas hur kunskaper om sjukdomarna kanförmedlas i utbildningen av sjukvårdspersonal.Tredje vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.25 § Svar på fråga 1992/93:64 om ytterligaremedel till i länAnf. 140 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat migom regeringen är beredd att vidta åtgärder så attlänsarbetsnämnden i kanhäva sitt stopp för beslut om beredskapsarbetenoch andra insatser för arbetslösa.Det har gått på det nya budgetåret.Den fattas många beslutom åtgärder som löper under hela eller stora delarav budgetåret. Det förklarar delvis den högamedelsförbrukningen hos länen.Regeringen har förelagt denproposition som blev resultatet avfempartiuppgörelserna. Där föreslås närmare 10miljarder kronor till sysselsättningsfrämjandeåtgärder. Huvuddelen av insatserna är inriktade påatt förhindra att människor blir långtidsarbetslösaoch utförsäkrade. Olika åtgärder skall ge allaarbetslösa ungdomar möjlighet till arbete,utbildning eller praktik. I propositionen föreslåsäven en ny åtgärd som ger arbetslösa möjlighetenatt delta i olika aktiviteter med ersättning frånarbetslöshetskassan, men i form avutbildningsbidrag. Syftet är att stärka denarbetslöses anknytning till arbetslivet.Sammantaget räknar jag med att ordinarie budgetoch extra åtgärder föreslagna , kommeratt ge totalt uppemot 340 000 personer per månadutbildning, arbete eller praktik under våren 1993.Medlen skall fördelas efter gängse principer ochkommer följaktligen även att komma Göteborgsoch län till del. Jag har erfarit att efter denpreliminära fördelningen av de medel som föreslåsi den framlagda propositionen omekonomin, har länet hävt sitt stopp. Fördelningen,som AMS gjort, kommer att ge län drygt 804 miljoner kronor.Anf. 141 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Det harav olika omständigheter tagit innan dethar lämnats här i . Det är omständighetersom vi inte råder över. Men det har ändå gett denmöjlighet som arbetsmarknadsministern har tagitatt ge ett bra svar, och det tackar jag för. Det är ettutmärkt svar.Vi hade gjort beräkningar att Länsarbetsnämndeni skulle behöva ungefär800 för att klara nuvarande nivå,och det är vad kommer att få.Men det gäller alltså för nuvarande nivå. Samtidigtser vi att arbetslösheten ökar. Därför kommer detsjälvfallet att krävas mer än dessa åtgärder.Jag tycker att beslut var bra.Det var en larmsignal. De människor som manhade i åtgärder, dvs. ungefär 20 000 eller ,skulle förbrukat de pengar Länsarbetsnämndenhade till sitt förfogande. Det var därför man intevågade ta in fler i systemet. Länsarbetsnämndensbeslut var på sätt och vis en väckarklocka.Vi har en arbetslöshet som ligger på ungefär10 % om vi räknar in både de personer som är iåtgärder och de som är öppet arbetslösa. Därförkrävs det mer åtgärder. Vad bjuderarbetsmarknadsministern på?Anf. 142 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! En åtgärd har Länsarbetsnämndeninte kunnat räkna med, och det är den nya åtgärdenarbetslivskontakt. Där har vi i samband meduppgörelsen räknat med 20 000 ut överlandet. Men som jag ser det kan den åtgärden rätthandlagd bli väsentligt större.Jag vet att många hyser oro för att bliutförsäkrade. De kommer att vara intresserade avdenna åtgärd. Andra har varit arbetslösa undersommaren, och är vi inne . Som visäger hemmavid: klättrar uppåt väggarna. Jagtror också att en hel del av dem kommer visa klartintresse för denna nya åtgärd. Det är upp till denlokala arbetsförmedlingen, kommunerna, parternapå arbetsmarknaden, olikanäringslivsorganisationer osv. att aktivt gripa sig andetta.Det är ytterligare ett sätt att minska den öppnaarbetslösheten.I övrigt får vi se vad som kommer i gång när detgäller byggen. Det finns ytterligare en statligbyggmiljard som är under fördelning. Det finns enmiljard som ligger hos AMS som kommer attupphandlas för att tidigarelägga verksamheterinom affärsverken. Allt detta leder åt rätt håll.amtidigt måste jag säga att läget påarbetsmarknaden är så oroande att jag för min delönskar att parterna orkar ge en signal /94som ger en framtidstro som gör att ordinarieverksamhet kommer tillbaka på ett bättre sätt.Anf. 143 ():Herr talman! Det var just risken för att bliutförsäkrad, som bortåt 3 000 människor iBohuslän löpte om det inte kom ett tillskott avpengar, som gjorde att jag ansåg att det varnödvändigt att ställa frågan och väckaarbetsmarknadsministerns uppmärksamhet pådetta. Vi har ju ett ansvar för att ta hand om de härmänniskorna, se till att de inte blir utförsäkrade ochdärmed utlämnade till den enda möjlighet somåterstår, nämligen . Det skall vi inteacceptera i den arbetsmarknadspolitik som vi för.Därför är detta nödvändigt. Jag hoppas attarbetsmarknadsministern arbetar vidare med dehär problemen.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1992/93:89 ombyggarbetslösheten i VästernorrlandAnf. 144 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att minskaarbetslösheten bland byggnadsarbetarna iVästernorrland. Han pekar särskilt på att det finnsvägarbeten som snabbt skulle kunna komma i gång.Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna ärförvisso mycket hög och prognoserna är dystra. Tillde värst drabbade länen hör Västernorrland.Utöver de ordinarie arbetsmarknadspolitiskamedlen har en rad beslut fattats om omfattandeinvesteringar i infrastruktur, särskilt i vägnätet.Som exempel kan jag nämna att i vårasfattade beslut om att inrätta ett anslag på 2,2miljarder kronor, i första hand riktade till mindreobjekt på länsvägar. Hela detta anslag beräknas bliförbrukat under innevarande budgetår. Jag harinhämtat att ur anslaget haravsatts för drift och underhållsåtgärder iVästernorrlands län.I överenskommelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna föreslås att ytterligaresatsningar på vägarbeten kommer till stånd. Somframgår av den presenteradestabiliseringspropositionen är avsikten att anslå1 till åtgärder på länsvägnätet.Medlen är uttryckligen riktade till skogslänen,vilket torde medföra att åtskilliga arbetstillfällenskapas i län.Överenskommelsen innebär dessutom att anslås för beredskapsarbeten.Anf. 145 HANS ():Herr talman! Jag vill börja med att tackaarbetsmarknadsministern för svaret, även om detinte innehöll så mycket konkret som jag hadehoppats.Västernorrland är förvisso ett län som är oerhörthårt drabbat på byggsidan, och det mestbekymmersamma är att prognoserna för framtidenser mycket dystra ut. Vi har enbyggarbetslöshet på , och vi räknar med attden , , kommeratt vara . räknar vi med enbyggarbetslöshet på . Det är klart att 107miljoner till länsvägar inte räcker särskilt långt i detperspektivet.Det finns alltså ett stort behov av satsningar för attsätta människor i arbete och för att undvika attlångtidsarbetslösheten skenar i väg och blirfruktansvärt hög.Jag träffar många byggnadsarbetare när jag är utepå arbetsplatsmöten och liknande. Jag har ocksåträffat en hel del långtidsarbetslösabyggnadsarbetare, och det gör mig mycketbeklämd. För någon vecka sedan träffade jag en 27-årig familjeförsörjare som gått arbetslös så länge atthan håller på att stämpla ut. Han hade inte ens enförhoppning om att få ett jobb, utan hansförhoppning var att komma in på en AMU-kurs såatt han fick nya A-kassevillkor. Det är ettskrämmande framtidsperspektiv för en ungbarnfamilj att basera sin tillvaro på det.Jag anser att de åtgärder somarbetsmarknadsministern talar om är långt ifråntillräckliga.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1992/93:104 omarbetsmarknaden i KalmarAnf. 146 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagämnar vidta några åtgärder för att lindra effekternaav den uppseglande arbetsmarknadskrisen iKalmar. Frågan är ställd mot bakgrund av att någraav de största industrierna, bl.a. , kan riskeraatt läggas ned.Jag är medveten om dessa industriers betydelse försysselsättningen i och atteventuella nedläggningar skulle ha stora negativakonsekvenser. Jag följer därför utvecklingen noga.Beträffande har ledningen för företagetbeslutat att utreda förutsättningarna för driften vidanläggningarna i och samtövriga anläggningar. Utredningen väntas bli klarunder . Först när resultatet avutredningen föreligger kan en bedömning göras avläget och av vilka åtgärder som bör vidtas. Jagkommer attsammanträffa med företrädare för för attdiskutera sakfrågan.Beträffande tågvagnstillverkningen har jag satt migin i situationen för ABB i och för övrigtågvagnstillverkning i landet genom kontakter medledningen för , fackliga representanter frånberörda orter och ledningen för , som ärbeställare. Jag följer alltså frågan noga.Jag vill understryka att besluten tas i resp. företag.Svårigheterna i svenskt näringsliv är nu sådana i företagen, i avvaktan på en internationellkonjunkturuppgång, måste göra allt för atteffektivisera verksamheten och för att hållakostnaderna nere.Anf. 147 (nyd):Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret påmin fråga.Situationen kommer att bli mycket kritisk, sett urarbetsmarknadssynpunkt, om , ABB KalmarTrains och Nordchoklad skulle lägga nedverksamheten.Hoppet lär väl vara störst vad beträffar ABBKalmar Trains, eftersom man ju kan hoppas på enSJ-order på X 2000 för att sättas in på kust-till-kust-banan mellan /och Göteborg.Jag vet att läns trafik AB har skissat på ettförslag som innebär att man skulle upphandla etttjugotal X 2000, av vilka första årets leverans 1994ställs till förfogande för trafik på kust-till-kust-banan under en treårsperiod.Jag vill också nämna att ABB Traction projekteratett nytt motorvagnståg. Ett mera långsiktigtperspektiv på järnvägsproduktionen skulle vara attbeställa ett tiotal sådana motorvagnståg förleverans 1997. Det är alltså synpunkter som harframförts från läns trafik AB.Har statsrådet några synpunkter på just detta somrör AB Trains?Anf. 148 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det var en bra upplysning som gavshär. Jag har för min del talat med SJ om derasmöjligheter. Den AMS-miljard som jag nämnde iett tidigare svar, som skall användas just för atttidigarelägga affärsverkens beställningar, kan bliaktuell. Vi får se hur de förhandlar och vilkakontakter som tas. Man kommer att vända sig tillsamtliga affärsverk och begära att få listor på vadde vill göra, och jag förutsätter att SJ kommer atttala om sitt intresse av att tidigarelägga. Sedan ärdet en förhandling som återstår, och vi får se vadden leder till.Jag är alltså tacksam för upplysningen frånKalmar -- det var något som jag inte kände till.Anf. 149 (nyd):Herr talman! Jag vill ta upp ytterligare ett exempel,och det är vad som skulle kunna göras i samråd medde baltiska staterna. Jag har haft kontakt medchefen för största småhustillverkare. Detär ju så att småhustillverkarna haften omfattande verksamhet just i . Jag kannämna att i sitt bistånd har ettomfattande husbyggnadsprogram för attmöjliggöra återflyttning av ryska officerare tillRyssland.Vi skulle kunna hjälpa till med småhusbyggandet iBaltikum. Om man producerade 1 000 småhus om50 kvadratmeter till en kostnad av styckskulle detta ge sysselsättning för 50 personer ,påstår småhusföretaget. Löner inkl. socialakostnader skulle uppgå till ca 7 miljoner. Om manbeaktar de sociala kostnader som går tillbaka tillstaten samt skatten på lönen blirnettolönekostnaden omkring 2,8 miljoner. Om A-kassan i stället skulle betala ut i månadentill var och en som blir arbetslös skulle detta ge 4,8miljoner. Staten skulle alltså göra en vinst på 2miljoner. Eftersom man räknar med att varjeanställd inom träindustrin drar med sigsysselsättning för ytterligare tre personer, skulle100--150 personer få sysselsättning.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1992/93:118 omanvändningen av länsstyrelsernas projektmedel tillkvinnoprojektAnf. 150 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig hurdet kan komma sig att endast avlänsstyrelsernas projektpengar gått tillkvinnoprojekt, trots att länsstyrelserna sagt attkvinnor är prioriterade.Låt mig börja med att säga att jag och regeringenanser att mer måste göras för kvinnorna inomregionalpolitiken och då inte minst satsningar iglesbygden. Regeringen gav t.ex. i somrasGlesbygdsmyndigheten för tvåkvinnoprojekt, som bl.a. syftar till att förbättraarbetsmarknaden för landsbygdens kvinnor ochöka jämställdheten.Men det är till länsstyrelserna som regeringenlämnat de stora regionalpolitiska resurserna, så detär där som det konkreta arbetet måste bedrivas föratt förbättra kvinnornas situation. Denprocentsiffra som nämner i sinfråga ger då anledning till att bekymrat fråga sig omdet verkligen är så här illa. Utan att ge mig in inågon djupare statistisk analys, tycker jag att detfinns anledning att först något nyansera denangivna uppgiften. Det är ju inte så att avprojekten är mansprojekt. I detklassificeringssystem som länsstyrelserna använderfinns givetvis på alla områden, såsom utbildning,kultur, turism osv., många projekt som är likaviktiga för kvinnor som för män. Men låt oss intefastna vid siffror utan vara överens om att merbehöver göras för kvinnorna.I en enkät till länsstyrelserna som gjordeefter den rapport som nämner,framkom att hälften av länsstyrelserna tror på ettökat antal kvinnoprojekt framöver och att flertaletlän tror på en ökad eller oförändradmedelstilldelning på detta område. Det finns alltsåtecken på bättring ute i länen.Jag vill i detta sammanhang särskilt nämna attregeringen i regleringsbrevet för länsanslaget förinnevarande budgetår markerat den betydelsedessa frågor har. Länsstyrelsernauppmärksammades då på behovet av åtgärder förkvinnorna vid fördelning av medel på olikaändamål. Det var första gången det gjordes.Jag förutsätter att länsstyrelserna tagit till sig dettapåpekande och i fortsättningen prioriterar insatserför kvinnorna. Detta är särskilt viktigt i glesbygden,där kvinnorna blivit alltmer aktiva och ofta gått ispetsen för att utveckla sin bygd. Om inte dessainitiativ stöds är det stor risk för att de ungakvinnorna fortsätter att lämnaglesbygdskommunerna. Jag kommer därför nogaatt följa hur länsstyrelserna svarar upp mot deförväntningar som finns.Anf. 151 ():Herr talman! Först får jag tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Jag tyckerbäst om avslutningen, men egentligen handlar helasvaret om positivism och en vilja att göra merinsatser just när det gäller kvinnorna pålandsbygden.Vi har en smärtsamt hög arbetslöshet i vårt land,som direkt och indirekt drabbar både kvinnor ochmän. Det görs stora satsningar för att minskaarbetslöshetstalen, och det är positivt och bra. Allkreativitet måste tas till vara för att vi skall få buktmed arbetslösheten.Staten satsar massvis med pengar på atttidigarelägga projekt av olika slag för att sättamänniskor i arbete. Infrastrukturen, som det talasom, har fått många miljarder, och det har i förstahand gällt vägbyggen och andra byggnadsarbeten.Näringslivet har också öppnat sina portar förtusentals unga, och även det är bra. Kurser ochandra utbildningar av olika slag har ökatplatsantalet så att fler kan få utbildning. Det ärockså bra.Den nedgångsperiod som vi nu är inne i har bl.a.inneburit stora neddragningar inom den offentligasektorn, där framför allt kvinnorna har sinaarbetsplatser. Men det talas mycket litet omkvinnors arbetslöshet. Ändå finns den där och är ettmycket stort problem, både för ensamstående ochför familjeförsörjare.Det är lönsamt att också satsa på kvinnoprojekt.Kvinnor som är vana att hushålla med små resurserkan förvalta medlen till framgångsrika ochlönsamma projekt, som initialt kanske inte kostarså mycket.Vad tänker arbetsmarknadsministern konkret görasom en uppföljning av omlänsstyrelsernas projektverksamhet? Jag skullekunna ge ytterligare några råd på vägen, men jagfår återkomma.Anf. 152 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har överlämnat enrapport till mig om kvinnors företagande där de hartittat på två län inom stödområdet ochÖstergötlands län. De har också givit en rad förslagtill hur situationen skall förbättras.Dessutom kan jag nämna att det nu finns kvinnligahandläggare på länsstyrelserna och iutvecklingsfonderna, något som länge harefterfrågats av kvinnor som vill starta egenverksamhet. Dessa kvinnor jobbar i ett s.k.nätverk, de träffas, de gör upp ritningartillsammans, och de ger varandra idéer.Självfallet är det väldigt viktigt att denföretagaranda som finns hos dessa kvinnor tas tillvara, med tanke på de problem som vi har påsvensk arbetsmarknad -- kvinnorna representerarju hälften av denna arbetsmarknad.Så till en annan uppgift. AMS ger bidrag till attstarta eget. Där är siffrorna gynsammare förkvinnor. Av bidragen för att starta eget går tillkvinnors objekt. Vi kan notera att kvinnoobjektsällan är stora objekt, men många mycket småobjekt. Detta går att utläsa av den senasteutredning om glesbygdsstödet, vilken visar att 123glesbygdsföretag har startats av kvinnor och 102 avmän. Det rör sig alltså åt rätt håll. Om nu alla godakrafter hjälps åt, skall det väl röra sig än fortare,och det behövs.Anf. 153 ():Herr talman! Det som arbetsmarknadsministernsäger låter väldigt positivt. Det måste ha skett enväldig förändring bara i såfall, eftersom alla dessa goda siffror nu har kommitfram. Det är positivt.Såvitt jag förstår, är det emellertid väldigt viktigt attregeringen ställer upp konkreta mål förfördelningen av medlen till kvinnoprojekt ochanvisar särskilda pengar för dessa projekt samt attlänsstyrelserna satsar ännu mer av projektmedlentill utvecklingsprojekt som leds av kvinnor. Medledning av det som arbetsmarknadsministern sadehär, verkar det som om man redan nu är inne på dentankegången. Det är mycket bra.Jag anser att det verkligen är dags att satsa påkvinnorna på landsbygden, så att landsbygdensinfrastruktur när det gäller bl.a. den sociala sidanockså fungerar. Då lever också landsbygden. Detfinns väldigt mycket att göra där, och -- precis somarbetsmarknadsministern sade -- det finns mångakreativa idéer att ta till vara där.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1992/93:129 omarbetsmarknadsutbildningen i länAnf. 154 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att skjuta till medel så att enrimlig nivå på arbetsmarknadsutbildningen ocksåkan ges i under våren 1993.Det är AMS ansvar att fördela dearbetsmarknadspolitiska medlen, som beslutats avriksdagen, mellan länen utifrån situationen påarbetsmarknaden i varje län. har ställtsig bakom denna ordning.Regeringen har förelagt denproposition som blev resultatet avfempartiuppgörelserna. Där föreslås närmare 10miljarder kronor till sysselsättningsfrämjandeåtgärder. Enligt AMS preliminära fördelning av 7miljarder kronor av dessa medel kommerStockholms län att erhålla drygt 950 miljonerkronor.Jag vill också nämna att regeringen haruppdragit åt AMS och AMU-styrelsen att vidtaåtgärder för att minska kostnaderna föranordnande av arbetsmarknadsutbildning. Dessaåtgärder skall under innevarande budgetårresultera i en väsentlig utökning av antalet platser iutbildningen.Anf. 155 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret påfrågan och konstaterar att själva formuleringen avfrågan kanske inte var så begåvad. Det är heltriktigt att det är AMS som fattar de här besluten.Att jag ställt denna fråga beror på de rapporter somkommer om att man i nästan intealls kan ha någon utbildning vare sig , i vintereller framför allt , därför att pengarna redan äruppbundna.