prot · GG0936 · 1992-12-02 00:00:00 — Det är på sitt sättdet viktigaste när det gäller att få handel som ettinslag i skapandet av fred i området.När det här avtalet träder i kraft finns det rimliganledning att anta att det kommer att innebära enbetydande skjuts för handeln mellan å ena sidanSverige och de övriga EFTA-länderna, å andrasidan och även territorierna, som i formellmening inte ingår i själva avtalet. Det finns dock ettsärskilt förslag om att främja exporten frånterritorierna, som det heter i överenskommelsen.Det innebär också en fördel för , eftersomSverige och de övriga EFTA-länderna jämfört medEG och med är diskriminerade på dessamarknader.Vad innebär då det här för palestinierna på deockuperade territorierna? Rimligtvis är detta beslutett steg i rätt riktning. Det är svårt att se det som ettsteg i fel riktning eller som att vi står och stamparpå samma fläck. Det ger möjligheter till ökad direkthandel mellan EFTA-staterna och territorierna,och det är också en viktig del i de fredsskapandeansträngningarna.Hur det här kommer att utfalla i praktiken får vinaturligtvis se när avtalet har trätt i kraft. Man kanha olika uppfattningar om detta. Som så mångaandra sådana här avtal måste det testas i praktiken,men det vore nog oklokt att nu säga nej till avtaletmed hänvisning till att man kan frukta att det kanfinnas hinder för handeln med territorierna. Dethar varit utskottets enhälliga uppfattning att dettaär ett steg i rätt riktning, och det är därför somutskottet också enhälligt välkomnar det härbeslutet.Med detta, fru talman, vill jag än en gång yrka bifalltill utrikesutskottets förslag.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är märkligt attutskottets företrädare inte kommenterar något avde frågetecken som jag har satt för avtalet. Jag ären mycket stor anhängare av fri handel, av att tabort tullar och av att se till att det skall gå smidigtnär man handlar, och socialdemokratin har undermånga år verkat för att vi skall få till stånd en rejälfrihandel över hela världen.Men vad jag har ställt frågor om gäller avtalstextenoch tolkningen av avtalet. Jag har inte fått en endavägledning av när det gäller vilkaområden som skall avses med frihandelsavtaletmellan och . Ingår östra ,södra , , ochGaza? Enligt gränser ingår inte ens östraJerusalem. Utskottet säger att det inte finns någratolkningssvårigheter, och då borde det vara mycketenkelt för utskottets företrädare att klargöra vilkageografiska områden som faktiskt ingår.Inte heller fick jag något svar på frågan vilka villkorsom kommer att gälla för exporten från deockuperade arabiska territorierna och vad somhänder om på olika sätt försvårar handelnmellan EFTA och de ockuperade områdena. Ärman då beredd att vidta några åtgärder?Jag tycker att det är bra att vi får ett handelsavtalmed staten , men då skall det också varatydligt och klart vad gäller vilka områden somavses, och detta avtal är inte utformat så. Såvitt jaghar förstått är dessutom anledningen till att maninte vågar skriva ut vilka områden som avses attIsrael i princip fullständigt vägrar att göra någrasådana definitioner. Vad jag ser i förlängningen äratt vi från svensk sida viker oss och i principaccepterar gränser för staten som vi i andrasammanhang faktiskt inte har accepterat.Fru talman! Jag skulle gärna vilja ha svar på någraav de frågor som jag har ställt och som gäller ganskaväsentliga delar av avtalet. Vilket territorium skallomfattas av avtalet? Jag tycker faktiskt att det ärmärkligt att man i ett så omfattande handelsavtalinte mer noggrant har definierat vad man menarmed territorium.Anf. 44 ()replik:Fru talman! Själva avtalet omfattar endast statenIsrael enligt gränser. Däremot gäller detendast genom särskilda åtgärder ocksåterritorierna. Det är inte så konstigt att detta intedefinieras, eftersom det föreligger skildaståndpunkter. Det är alldeles uppenbart att så ärfallet mellan och den andra sidan i frågan omvad som exakt är ockuperade områden. Det kännervi ju alla till. Vi vet t.ex. vad har bestämtbeträffande östra och Golanhöjderna.Men detta skall vi inte se som ett hinder. Tvärtomär det klokt att se till att detta frihandelsavtalkommer till stånd, eftersom det är ett led i attbefrämja handeln och ekonomin både i ochi territorierna. är det en fredsprocess på gång.Förhoppningsvis ger den resultat som leder till kommer att fastställa gränser.Det finns ingen anledning att nu säga nej till dettaavtal därför att man inte i denna förhandling hargjort någon precisering av dessa gränser på det sättsom här önskar. Det vore oklokt.Det är fredsprocessen som förhoppningsviskommer att avgöra den frågan. Dettafrihandelsavtal kan bara vara en positiv del i dennaprocess.Anf. 45 () replik:Fru talman! återupprepar detsom vi har kunnat läsa i utskottets betänkande.Men jag måste återigen få fråga: Om det är 1948 årsgränser som skall gälla, varför har man för detförsta inte skrivit ut det i avtalet? För det andra:Ingår exempelvis östra ? Kommerhandeln med östra att omfattas avfrihandelsavtalet? Enligt gränser ingårfaktiskt inte östra . Då får man ha enannan ordning för östra ser här en glidning från utskottets sida, englidning som tyvärr alla partier har bidragit till. Jagtycker att man därigenom luckrar upp den svenskasynen på staten gränser.Oklarheterna i avtalet är omfattande. Jag har inteheller fått svar på frågorna om ochsödra -- de delar av som Israelbetraktar som sitt område och där man avsäkerhetsskäl eller andra orsaker harbosättningarna. Ingår de i detta? Jag skulle tro attIsrael tycker att de gör det, men av de skrivningarsom finns i utskottets betänkande är de uteslutna.Det vore väl tacknämligt om man var överens medden avtalspart som man sluter avtal med om varavtalet skall tillämpas.Jag vill upprepa en fråga som jag ställt tidigare:Vilka villkor kommer att gälla för handeln med deockuperade arabiska territorierna? Kommer manatt få samma villkor som staten får i handelnmed oss, eller kommer man att få sämre villkor? Vilämnar ju över frågan till regeringen, men det voreintressant för att få reda på om mankommer att medge fullständig tullfrihet församtliga varor som kan komma från Västbankenoch Gaza.Anf. 46 ()replik:Herr talman! Definitionen av gränserkommer inte att ske i en förhandling om frihandelmellan och ; det vet bådeKent , jag och alla andra. Den frågan, somär av utomordentligt stor vikt, kommer möjligtvisatt avgöras i de fredsförhandlingar som pågår; omman ställde kravet att man i de här förhandlingarnaskulle ägna sig åt definitioner, blev det ingetfrihandelsavtal. Det är alldeles uppenbart. Jagförstår inte argumentering om hanmenar att man i dessa förhandlingar skulle ha gettsig in på denna mycket brännande fråga och settlösningen av den som en förutsättning förfrihandelsavtalet; då blev det inget frihandelsavtal.Därmed skulle också en positiv pusselbit i arbetetatt skapa ekonomisk utveckling ochförhoppningsvis en stabilitet i området som skulleunderlätta fredsprocessen, falla bort.Anf. 47 ():Herr talman! Det är glädjande att beredsmöjlighet att ta ställning till förslaget omfrihandelsavtal mellan och EFTA-staterna,och därmed också . Jag har ingeninvändning mot förslaget, utan ansluter mig tillutrikesutskottets yrkande.Däremot aktualiserar ärendet ett gammaltproblem, nämligen arabländernas ekonomiskabojkott mot och de problem som den oftaskapat för de svenska företag som också ärintresserade av affärsförbindelser medarabvärlden. Bojkott har varit en del av fleraarabstaters krigföring mot . Den har riktat sigmot såväl företag som handlar med som motföretag som ägs av judar.Bojkotten brukar medge att företag säljer tillIsrael, däremot godtar man inte samarbete medföretag som investerar i eller bedriversamarbete med israeliska företag. Bland de företagsom vid olika tillfällen tvingats avbryta sinakontakter med på grund av den arabiskabojkotten finns t.ex. Tetrapak, Barnängen,-- med olika dotterbolag --och . har självfallet aldrig erkäntdenna bojkott eftersom vi håller på principen attendast godkänna sanktionsåtgärder som beslutats iFN:s säkerhetsråd. Ändå förekommer det alltså attsvenska företag tvingas agera i enlighet med kravsom ställs av de länder som proklamerat dennabojkott.Frågan har tidigare behandlats i medanledning av motionskrav på en svensk lagstiftningliknande den amerikanska, tyska och holländskaom förbud för företag att medverka i bojkotten motIsrael. De förslagen avslogs. Enligt min mening ärdet ändå rimligt att på nytt fästa uppmärksamhetenpå problemet i samband med det betänkande somvi nu debatterar.En motion med förslag att någon form avkommentar till detta förhållande och hemställan tillregeringen skulle behandlas tillsammans medförslaget till frihandelsavtal mellan EFTA-ländernaoch fick, av för mig svårförståeligt skäl, inteväckas. Det ansågs tydligen ligga litet vid sidan avämnet; det kan jag inte riktigt se att det gör. Vi fårväl ändå acceptera det. Jag tycker att det därför ärviktigt att från talarstolen poängtera att regeringenhar ett ansvar för att man, på de sätt som står tillbuds, motverkar den arabiska ekonomiskabojkotten mot , t.ex. genom information tillföretagen om principiella inställning ochgenom ett kraftfullt internationellt agerande idenna fråga.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 23 §. )21 § Godkännande av frihandelsavtal medFäröarna, m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU6 Godkännande av frihandelsavtal medFäröarna, m.m. (prop. 1992/93.16).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )22 § Svensk ekonomisk zonFöredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU10 Svensk ekonomisk zon (prop.1992/93:54).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )23 § Omedelbara hjälpinsatser i det fornaJugoslavienFöredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU11 Omedelbara hjälpinsatser i detforna JugoslavienAnf. 48 (-):Herr talman! Jag har arbetatför flyktingar från och . Jag och mina medarbetare har restrunt i och Bosnien. Vi har kartlagtbehoven kommun för kommun. Vi har presenteratvårt material för de bosniska och kroatiskaregeringarna samt för flyktingkommissarien i Splitoch UD:s har noterat att årskostnaden för en flyktingsboende i räcker till en nybyggdenrumslägenhet i hemlandet. Jag tror attflyktingmottagandet från det gamla Jugoslavienkommer att kosta oss ca 13 miljarder . Det ärett resursslöseri eftersom medlen hade givit störreeffekt i . har vi den situation vi har.De nu anvisade medlen räcker inte till. Behoven ärså mycket större. Vi skulle behöva levereraisolerade husmoduler och värmeapparater till ettbelopp som vida överstiger det belopp som nuanvisas. Till detta kommer att SIDA enligt minmening inte fungerar bra i det aktuellakatastrofområdet.Jag är således kritiskt inställd till det lågabeloppet -- en skärv från den rikes bord. Vikommer emellertid snart att tvingas till nya beslutoch nya insatser. Därför yrkar jag, trots kritiken,bifall till hemställan i utskottets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. rBeslutFöretogs till avgörande konstitutionsutskottetsbetänkanden /93:KU7, KU9 och KU10,finansutskottets betänkande 1992/93:FiU11,skatteutskottets betänkande 1992/93:SkU12,justitieutskottets betänkanden /93:JuU8,JuU9 och JuU10, lagutskottets betänkanden1992/93:LU6, LU7, LU8, LU9, LU12, LU13 ochLU24 samt utrikesutskottets betänkanden1992/93:UU4, UU5, UU6, UU10 och betänkande KU7Mom. 1 (allmänna helgdagar och flaggdagar)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot136 för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 2 (ordensväsendet m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot139 för reservation 2 av m.fl. 6ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU9Mom. 1 (öppnande)I reservation 1 av föreslogsändring i huvudbestämmelse i riksdagsordningen.Av reservationen framgick att ändringen önskadesgenomförd genom ett beslut. För bifall tillreservationen krävdes att minst tre fjärdedelar avde röstande och mer än hälften av riksdagensledamöter röstade för bifall till reservationen.Utskottets hemställan, som för bifall endast krävdeenkel majoritet, kunde inte i en avgörandeomröstning ställas mot reservationen.Kammaren hade därför att först ta ställning till deni reservationen föreslagna ändringen iriksdagsordningen. Avslogs denna skulleproposition härefter ställas på bifall till utskottetshemställan.Bifall till eller avslag på reservation 1 av HarrietCollianderReservation 1 av avslogs med258 röster mot 52 för bifall, vilket innebar attmindre än tre fjärdedelar av de röstande ochmindre än hälften av ledamöter haderöstat för bifall till reservationen. 2 ledamöteravstod från att rösta.Utskottets hemställan bifölls.Mom. 3 (registrering av riksdagsledamöternasekonomiska intressen)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot139 för reservation 2 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU10Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU11Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU12Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU8Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU9Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU10Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU6Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU7Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU8Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU9Mom. 1 (jämkning av skadestånd vid medvållande)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot138 för reservationen av m.fl.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU12Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU13Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU24Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU4Mom. 1 (ändring i sanktionslagen)Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 13för meningsyttringen av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU5Mom. 2 och 4 (avtalet mellan EFTA-staterna ochIsrael m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes mot motionU10 av -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU6Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU10Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU11Utskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att de på föredragningslistanåterstående ärendena, socialutskottetsbetänkanden SoU5 och SoU6, trafikutskottetsbetänkande TU4 samt näringsutskottetsbetänkande NU8, fick företas till avgörande i ettsammanhang sedan debatten i dessa ärendenavslutats.24 § De bostadslösas situationFöredrogssocialutskottets betänkande1992/93:SoU5 De bostadslösas situation.Anf. 49 ():Herr talman! I det här betänkandet frånsocialutskottet är vi överens, och då brukar vi inteuppta tid i kammarens talarstol, men det här är ettviktigt betänkande, som berör de allra mest utsattai samhället -- de som inte har någonstans att bo, desom inte vet vart de skall ta vägen , desom tillbringar sina nätter i avloppstunnlar ellerunder broar även nu när vintern närmar sig. Dethandlar om de kvinnor som kanske finner rum förnatten men som får tacka för det genom att låta sigutnyttjas sexuellt.Vi hade en interpellationsdebatt här ikammaren om den situation som då rådde, mensocialministern hade då inte mycket att kommamed, och situationen har inte förändrats inför denkommande vintern.Stadsmissionen får fortfarande gå ut med storaannonser och vädja om stöd för att kunna finansieraytterligare ett härbärge för kvinnor. PåFrälsningsarmén har föreståndaren för ett avhärbärgena nu hoppat av verksamheten och körtaxi -- därför att han inte längre orkar med attkämpa med de ekonomiska bekymmer somverksamheten medför när kommuninte tar sitt ekonomiska ansvar; man har under desenaste tre åren haft samma summa i bidrag trotsatt verksamheten har ökat i omfattning.Jag tror att det är viktigt för alla dem som arbetarmed att försöka hjälpa de här utsatta människornaatt vi i uppmärksammar och diskuterarde här problemen.Tillsammans med två andra socialdemokrater varjag tidigt ute i för att bliinformerad om situationen, och det ledde till att jagdå också deltog i den nämndainterpellationsdebatten.För några månader sedan var hela socialutskottetpå studiebesök i . Jag tror attdetta studiebesök påverkade minautskottskamrater, så att vi har ett enigtbetänkande. Men framför allt hoppas jag att detfaktum att socialutskottet uppmärksammade dessamänniskors situation även kommer att påverka dehögsta ansvariga inom -- somvid det besöket t.ex. uppgav att de aldrig tidigarehade besökt den verksamhet som förekommer vidStadsmissionen -- att ge ett ökat ekonomiskt stödbåde till den egna sociala verksamheten och till detfantastiska arbete som utförs av bådeStadsmissionen och , med deknappa resurser som de har.Enligt olika undersökningar som har gjortsberäknas antalet hemlösa i till mellan 8 000och 9 000 personer. Det är skrämmande siffror. Vivet inte hur många de är -- det kan vara fler. Bara iStockholm uppskattas antalet hemlösa män tillmellan 3 000 och 5 000 och antalet kvinnor tillmellan 500 och 1 000.Vi har i vår lagstiftning klara regler för vem som haransvaret för att människor har en bostad. Vi har detklart uttalat i bostadsförsörjningslagen och isocialtjänstlagen. Det är kommunerna som haransvaret.I 30 § i LVM, lagen om vård av missbrukare, stårdet att socialnämnden skall -- jag upprepar: skall --aktivt verka för att den enskilde efter vårdtiden fårbostad och arbete eller utbildning. Att det står''skall'' beror på att vi skärpte lagen ,därför att vi då hade funnit stora brister iomhändertagandet av missbrukarna. Men det hartydligen inte hjälpt; i de åtstramningstider som nuråder tar kommunerna inte sitt ansvar för alla sinainvånare.Det är inte bara i som vi har uteliggareoch hemlösa -- de finns i och , mende finns också i andra städer. fick jaghöra att frivilliga försöker starta ett härbärge iKarlstad, och även i har man problem.Vad kan vi då göra här i ? Ja, vi kan justifta lagar, och vi kan ekonomiskt stödjakommunerna. Därför är de aviseradeindragningarna av statsbidrag till kommunernaoroande.I det här betänkandet begär vi att det görs en nykartläggning som omfattar hela landet. Deuppgifter som vi har bygger nämligen påuppskattningar och på undersökningar som gjordesför . Kartläggningen skall omfattapersoner som tvingas ordna en tillfälligbostad men också dem som är uteliggare. Vi måstefå kartläggningen upplagd på så sätt att man klartkan skilja mellan de olika begreppen uteliggare,hemlös och bostadslös.I kartläggningen måste man också ta reda på debakomliggande orsakerna. Vi vet att en stor gruppav dem som saknar bostad är personer med olikapsykiska störningar. En annan stor grupp ärmissbrukare -- både av narkotika och alkohol ochav en blandning av dessa tillsammans medbensodiazopiner. Den grupp som vi har blivitsärskilt uppmärksammade på och som har börjatöka oroväckande är gruppen kvinnor. Det är, somjag sade tidigare, en mycket utsatt grupp. Många avdem är prostituerade. Några är, som man säger iUSA, bag ladies. Det är viktigt att kvinnornassärskilda problem tas upp i utredningen.Vid det besök som jag gjorde påStadsmissionen gjordes jag också uppmärksam påde nya grupper som tillkommer. Det vräks dagligentvå familjer från sina hem -- unga barnfamiljer somprövat allt för att klara sin situation. De kommer tillStadsmissionen för att få hjälp. Då har de utnyttjatoch lånat av sina föräldrar och sina vänner för attförsöka klara sina ekonomiska problem. Ofta harde också stora kontokortsskulder. De törs intevända sig till de sociala myndigheterna av rädsla föratt deras barn skall tas ifrån dem. ärdet förtvivlade ensamstående mammor som inteklarar av sin situation på grund av att bostadentagits ifrån dem, liksom arbetet.Det är inte första gången vi debatterar debostadslösas situation. fickSocialstyrelsen i uppdrag att ta initiativ tillöverläggningar med bostadsmarknadens parter föratt diskutera de bostadslösas problem, och det är,som vi säger i betänkandet, anmärkningsvärt att såinte har skett.Nu föreslår vi att en inventering av socialtjänstensoch de olika frivilligorganisationernas erbjudandenom olika boendeformer och övriga insatser för debostadslösa också skall ingå i kartläggningen. Jaghoppas att regeringen ånyo gör Socialstyrelsenuppmärksam på att man bör ta upp denämnda överläggningarna medbostadsorganisationerna.Jag hoppas också att regeringen ser till attkartläggningen kommer att ske skyndsamt, ävenom den blir omfattande, så att resultatet är klartoch behövliga åtgärder kan sättas in till nästa vinter.Men kommunerna måste vidta deåtgärder som de är skyldiga att vidta enligt lag.Herr talman! Bostaden är en grundläggande socialrättighet, som kan likställas med rätten till arbete,utbildning och sjukvård. Målet för den socialabostadspolitiken måste vara att alla skall ha rätt bra bostad till en rimlig kostnad.Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Anf. 50 ():Herr talman! behandlar vi socialutskottetsbetänkande /93:SoU5 De bostadslösassituation. Utskottet har behandlat dessa frågortidigare och påpekat att det är ovärdigt i ettvärldssamhälle att människor står helt utan bostad.Den första frågan man ställer sig är vad man skallgöra åt de hemlösas problem. Själv anser jag attarbetet med att förebygga är det viktigaste. Encentral del i vår politik måste vara att slå vakt omfamiljernas möjligheter och skapa förutsättningarså att familjerna fungerar väl.Den kraftiga avvecklingen av institutionsvårdenhar faktiskt medfört en växande skara hemlösa medpsykiska störningar. Det sägs att institutionsvårdenhar dragits ned av humanitära skäl, men vi kan juse att alla inte klarar av att leva ute i samhället. Förmånga människor är institutionsboendet det endatrygga alternativet.Vi moderater har i åtskilliga debatter hävdat skall ta det lugnt när det gäller nedskärningarav institutionsplatser. Det finns människor medpsykiska störningar som faktiskt har haft egetboende, men de har inte klarat av det. Resultatethar blivit vräkning. Denna slutsats kan man ävenfinna i psykiatriutredningens fjärde delrapport därman påtalar: ''att vräkningar av psykiskt störda ärett ökande problem''.Självfallet är missbruk av alkohol och narkotikaandra utslagningsfaktorer som har bidragit tillhemlöshet.Vilka är då de utslagna? Enligt ochFrälsningsarmén kan de utslagna delas in i fyrahuvudgrupper. Det gäller för det första dem somdet har gått snett för. Det är människor som hardrabbats av skilsmässor, konkurser, arbetslöshet,misshandel och alkoholism. För det andra är detunga människor -- människor mellan --som av en eller annan anledning saknar ett socialtnätverk. För det tredje finns en grupp av människorsom av en eller annan anledning inte vill ha att göramed de sociala myndigheterna. För det fjärde är detnaturligtvis s.k. original, som själva har valt att levautanför samhällets gängse normer.Tyvärr ökar andelen utslagna bland ungdomar. Detär det verkliga problemet. De unga saknar ettsocialt nätverk, vilket gör att arbetet med att hjälpaoch stötta dessa ungdomar så att de kan få ettdrägligt liv blir mycket svårare och merakomplicerat. De unga människorna faller snabbt ini ett omfattande missbruk -- framför allt av alkohol.Det finns också en ny grupp -- kvinnorna. Tidigarevar det nästan uteslutande män som kundekategoriseras som utslagna. Under de senaste årenhar bilden förändrats väsentligt. saknaralltfler kvinnor såväl bostad som arbete. Mångautslagna kvinnor löser sin bostadslöshet på ettspeciellt sätt. De knyter sexuella kontakter med enman som har en bostad. Där bor kvinnorna underen tid. De får tak över huvudet -- ofta i utbyte motsexuella tjänster. tröttnar mannen, ochdå åker kvinnan ut.