prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — Själv är jag mycket skeptisk till ettmedlemskap.Jag ville peka på detta -- inte för att vara dum motIvar Virgin utan för att rätt skall vara rätt.Herr talman! Jag yrkar avslag beträffande mom. 1 iutskottets hemställan.Jag skulle så gärna vilja uttrycka mig så, att den somhör mig nås av det budskap som nämnda flöjt gavmig, nämligen att vi måste börja ändra vår livsstil.Vi måste tänka om. Pengar är inte allt, ochekonomisk tillväxt ger inte längre välfärd. Skalljorden ha en framtid, måste vi börja dela kakan. Viskall kanske inte bara sitta vid varandrasförhandlingsbord och vara med och påverka. Vikanske faktiskt måste inse att alla människor påjorden har rätt att leva precis som vi.Jag vill inte att vi skall ha hjärtan av sten, utan jagvill att vi skall ha hjärtan som känner och ''tänker''och att vi inte bara skall använda det förnuft, denhjärnhalva, som kan räkna pengar. Pengar kan viheller inte äta.(Applåder)Anf. 126 TREDJE VICE TALMANNEN:Yttringar från läktaren är icke tillåtna.Anf. 127 () replik:Herr talman! Jag tror att de flesta har sammavisioner och önskningar som ochvisar samma förtjusning som hon över indianskmusik.Är det inte på det sättet att det beträffande dentillväxt i i-världen av som negativt talar om faktiskt handlar omsatsningar på utbildning, sjukvård och kultur?Vidare handlar det om att gå mot ny teknik som kanändra vår livsstil och som kan minskamiljöproblemen. Jag tycker att det är en mycketpositiv utveckling. Det är en utveckling som vi skallbejaka. Genom individuella beslut skall vi se till attdet blir en utveckling i just de banor som LenaKlevenås eftersträvar.Jag tycker faktiskt att det hon säger handlar omindividuella beslut och att det är varje människasmoraliska ansvar att just inrikta sin efterfrågan pådet sätt som det här talas om. Det tycker jag är enmycket viktig fråga.När det sedan gäller jordbruksutskottetsbetänkande och det som jag citerade är det riktigtatt jag citerade från propositionstexten. Men detsägs också i majoritetsskrivningen att utskottetställer sig bakom vad jag anfört. Jag har sattlikhetstecken mellan de två sakerna.Anf. 128 ():Herr talman! Bifallsyttringar från åhörarläktaren ärinte tillåtna. Men bifallsyttringar från talarstolen ärtillåtna. Jag tycker att anförande varengagerande och klokt -- detta sagt för att bemötaLena Klevenås som hoppades att vad hon här sadeskulle nå fram till några. Det har det gjort.Problemet är väl bara att budskapet inte når demsom behöver ändra uppfattning. I stället når detdem som redan från början tyckt ungefär som LenaKlevenås.Frågan om den framtida världen måste naturligtvisbeaktas inte bara i belysning av individuelltagerande utan också i belysning av vad det är förkonstellationer som har makten i vårt land och ivärlden i övrigt.Om vi utgår från att de närmaste decenniernasindustriella och ekonomiska aktivitet kommer attdomineras av , och Östastienmed som ledande nation, har i denkonstellationen naturligtvis ett behov av att stärkasin ställning.Den förändring, den utveckling, som har skett vadgäller industriellt samarbete i är långsiktigoch berörs inte av formella beslut i ländernasparlament. Däremot har besluten ochställningstagandena, både individuella ochnationella sådana, betydelse för hur vi ser påförhållandet mellan nord och syd, hur vi ser påmöjligheterna att skapa en fredlig värld där devidgade klyftorna mellan rika och fattiga länderkommer att vara en av de ojämförligt viktigasteorsakerna till väpnade konflikter framöver.Också i det perspektivet måste vi betrakta dagensdebatt och vårt ja eller nej till EES-avtalet.Som många har sagt måste stå på egnaben. Men många har också sagt att dettaär första steget mot ett medlemskap i en europeiskunion -- hur den nu kommer att utformas.Jag tänker uppehålla mig vid några frågor somgäller livsmedel. Reglerna om märkning och omtillsatser i livsmedel är naturligtvis ettkonsumentintresse av hög rang. Information omvarifrån livsmedel kommer, hur de har behandlatspå vägen hit och vilka tillsatser de innehåller är ickenågonting som marknaden ensam kan finnalösningar för. Självklart är det vida bättre att visäkrar att vi får behålla det vi med sådan möda haruppnått.Det finns mängder av allergiker som med vissrätt betraktar en framtida europeisk standard medstor oro. Deras problem löser icke marknaden. Sålänge vi har haft möjlighet att följa den här fråganhar vi konstaterat att vinstintresset har gått i förstahand. Det är genom bestämmeler som har kommitfrån beslutande organ på övergripande nivå, iparlamentet, som vi i ligger relativt välframme. Det finns ingen anledning att tro att vimed marknadens hjälp kommer att uppnå ochvidareutveckla den sidan av saken.Ett annat område där vi har legat väl framme gäller,och skall jag citera ur tidskriften , ''Ökad salmonellarisk'', ''35 årföre ''. De produktionsmetoder och denkontrollapparat som vi har i har medfört attvi praktiskt taget inte har salmonella, exempelvisnär det gäller fjäderfä.Men för de länder på kontinenten som vill kommatill rätta med den här sjukdomen väntarförmodligen dyra investeringar. Ommarknadskrafterna skall få råda är det naturligtvisföga troligt att dessa kommer, i vart fall särdelessnabbt, om de kommer alls. Möjligen kan manbefara att det blir andra metoder som taröverhanden, exempelvis bestrålning. Även detinnebär säkert dyra investeringar, så det är i sigingen garanti. Dessutom finns det allvarligainvändningar mot bestrålning som ett sätt attkomma till rätta med sådana här förhållanden.Självklart är detta en sak som är vida viktigare änom vi kan behålla märkning om bakningsdag förmjukt matbröd. I sig tycker jag dock att det är ettbefogat konsumentintresse. Men det är ett exempelpå att frågorna om kvalitets- ochursprungsmärkning ingalunda är enkla.Ytterligare en sak av konsumentintresse ärursprungsmärkningen av kläder. Detta tycker jagatt utskottet i betänkandet har behandlat vällättvindigt. Den socialdemokratiska reservationentycker jag tar upp den här frågan på ett betydligtbättre sätt. Jag anser att det är ett stortkonsumentintresse att vi faktiskt kan ha kvar dennaursprungsmärkning.Herr talman! Jag yrkar bifall till till betänkandet.Anf. 129 ():Herr talman! har en lång dags debattbakom sig. började entalare sitt inlägg med att säga att ''det mesta av detsom behöver sägas i denna debatt är väl redansagt''.Jag avser att tala om alkoholpolitik. Om det har detockså sagts en del . En del av det somhar sagts borde kanske inte ha sagts. I varje fall bördet inte få stå oemotsagt.När behandladepropositionen om och den västeuropeiskaintegrationen var vi några socialdemokrater sommotionerade om att alkohol och tobak skulleundantas från integrationen. Motiveringen vargivetvis dessa varor negativa inverkan påmänniskors hälsa och sociala mijlö.Det förtjänar att påpekas att detta var den endamotionen som då tog upp alkoholpolitiken. Inte ensde motionerade som är ivriga motståndare tillEES och EG, och som söker stärka sinståndpunkt med vaktslåendet kringalkoholpolitiken.Riksdagen avslog motionen med motiveringen attalkohol- och tobaksbeskattningen inte redan iinledningsskedet av förhandlingarna skulleundantas.Motionen måste ändå ses som en framgång.Samtidigt, och enhälligt, uttalade nämligenriksdagen ''att de sociala och hälsomässigasträvanden som vägleder den svenskaskattepolitiken på alkoholens och tobakens områdeinte bör försvagas genom ett samarbete med EG''.Enligt utskottets mening bör det vara möjligt att fåförståelse för dessa synpunkter i kommandekontakter med EG, där det också finns en opinionsom alltmer uppmärksammar tobaksrökningensoch alkoholbrukets skadeverkningar.Det här var . Vad betyder avtalet beträffandealkoholpolitiken? I det föreliggande betänkandetanförs, under hänvisning till propositionen-- dels att avtalet inte innebär några förändringar avden svenska alkoholpolitikens mål att pressatillbaka alkoholkonsumtion och alkoholskador,-- dels att ett av medlen även fortsättningsvis måstevara att begränsa alkoholens tillgänglighet och-- dels att monopolen för Vin & Sprit ochSystembolaget inte diskriminerar utländskatillverkare och partihandlare.Detta är bra och jag behöver därför inte yrka bifalltill motion E5, yrkande 2.Herr talman! Ingen skall emellertid förledas att troatt vare sig den svenska alkoholpolitiken elleralkoholvanorna kommer att förbli opåverkade,även om grunderna för den svenskaalkoholpolitiken ligger fast. Det finns starkakommersiella och politiska krafter som med som hävstång vill skjuta den svenska socialaalkoholpolitiken i sank. Ny demokratis företrädaresade dels att monopolen stridermot , dels att vi borde ha sammaregler för alkohol som i övrigt.Vad skulle det betyda?För det första innebär det en kraftigkommersialisering, alltså ett starkt privat intresseav ökad konsumtion och därmed ökad vinst. AttSverige begränsat privatintresset ialkoholhanteringen är en av grunderna för denframgångsrika politiken.För det andra skulle det betyda kraftigt stegradeskador, både sociala och medicinska, till följd avden ökning av konsumtionen som ofelbart följer avlägre priser och ökad tillgänglighet.Europa har högre konsumtion och värre skador.Sambandet mellan konsumtion och skador ärvetenskapligt belagt. På den insikten vilar 1977 årsalkoholpolitiska beslut, vilket togs under mycketbred enighet här i riksdagen.Prispolitiken är ett annat viktigt medel i arbetet föratt pressa tillbaka konsumtion och därmed skador.För närvarande är det de framtida möjligheternaatt använda skatterna för att reglera efterfrågansom starkast måste ifrågasättas. i sigsätter inga gränser. Emellertid medför reglerna omvilka kvantiteter som får föras över nationsgränseratt det kan bli svårt att upprätthålla den önskvärdaprisnivån inom landet. Då vrids det viktigastealkoholpolitiska instrumentet ur våra händer.Information och upplysning måste tillmätas alltstörre vikt. Gränserna sätts inte av något annat änav våra egna ambitioner och vår egen kreativitet.Jag är ganska säker på att exempelvis kommer att hävda att ''mellis''och ''stor stark'' inte har något med alkoholskadoratt göra, snarare tvärtom.Alkoholkommissionen skall under nästa årredovisa vilka effekter kan få och vilkaåtgärder som skall vidtas för att målet om 25 %minskning av konsumtionen skall klaras.Vid ett möte anslöt sig 43europeiska stater till WHO:s 25-procentsmål. Allanuvarande EG-stater deltog i mötet och anslöt sigtill detta mål. Det skall bli mycket intressant att sevilka åtgärder man inom EG vidtar för att klaramålet. Tar man inom EG saken på allvar -- och dethoppas jag att man gör -- förbättrar detmöjligheterna till en fortsatt framgångsrikalkoholpolitik i Sverige.Herr talman! Jag röstade 1988 ja till att Sverigeskulle uppta integrationsförhandlingar med EG.Jag pekade dock på risker för ökade alkoholskador.Resultatet av förhandlingarna föreligger nu.Innehållet är sådant att jag vid en sammanvägningav för- och nackdelarna inte har skäl att ändraståndpunkt.Jag yrkar alltså bifall till hemställanoch därmed avslag på reservation 3.Anf. 130 (nyd)replik:Herr talman! Det är intressant att lyssna på GöranMagnusson, för han företräder en falang iriksdagen som definitivt inte har något större stödhos den stora massan av människor i landet. Det ärjag helt övertygad om.Jag skall bemöta påståenden pånågra punkter. Jag vidhåller att monopolen stridermot i den bemärkelsen att de ärdiskriminerande. Om man inte tillåter enkonkurrens på marknaden, är det diskriminering.Det säger själva definitionen på ett monopol.Vi menar att det är fullt möjligt att ha ett utbud avalkoholhaltiga varor på den svenska marknaden påett sådant sätt att man fortfarande kan upprätthållade regler som vi har för t.ex. öppethållandetideroch åldersgräns. Det finns ingenting som säger attdet är nödvändigt att företag som säljeralkoholprodukter måste drivas monopolistiskt.När det gäller 25-procentsmålet har vi däremotingen avvikande uppfattning. Vi menar dock att detinte är nödvändigt att tillgripa så drastiska metoderför att komma till rätta med problemen som attsätta ett väldigt högt pris. Vi skall klara problemengenom attitydförändringar och propaganda omspritmissbrukets baksidor.Jag vill ta tillfället i akt och tala om en sak somGöran kanske har missat, nämligen attSverige fortfarande har gränskontrollen kvar ochmöjligheten att sätta de skatter som vi vill påalkoholhaltiga varor. Det är ingen begränsning iEES-avtalet därvidlag. Men vi kanske inte skalldiskutera alkoholpolitiken här. Jag vill baraunderstryka att borttagandet av diskriminerandemonopol är väldigt viktigt.Anf. 131 ()replik:Herr talman! För att börja med monopol- ochkonkurrensfrågan är det min uppfattning attskadliga monopol naturligtvis inte skall finnas. Mendet är inte det som vi diskuterar . Vi har i dagmonopol för att undvika skador.Det är klarlagt i betänkandet och i andrasammanhang att avtalet inte innebär att Sverigemåste avskaffa vare sig Vin & Sprits spritmonopolpå partihandeln eller Systembolagets monopol.Naturligtvis är förutsättningen att man inte medmonopolets hjälp diskriminerar den ena eller denandra handlaren eller odlaren av viner. Man fårnaturligtvis vara beredd att göra vissa justeringar.Men det väsentliga är att man säljer dessaprodukter under den kontroll som och uppläggning innebär.Det är i och för sig bra att även Ny demokrati haranslutit sig till 25-procentsmålet. Vi som har arbetatmed alkoholfrågorna tvivlar naturligtvis i hög gradpå, inte viljan att ansluta sig, utan de metoder somNy demokrati i realiteten vill införa, nämligen attdet skall vara möjligt att köpa alkohol på fler ställenoch och att det över huvud tagetskall vara en tillåtande attityd.Det skulle vara intressant att få veta om Nydemokrati grundar sin ståndpunkt på något annatän att man snackat litet med varandra om att detvore klämmigare att ha det på ett annat sätt.Alkoholpolitiken och de frågor som det här gällerär betydligt viktigare än att man bara kan snackafram en ståndpunkt. Man måste faktiskt försökagrunda den på något slags beprövad erfarenhet ochvetenskap. Bl.a. har en finsk forskare visat att jumer tillåtande samhället är i alkoholfrågan, destomer ökar konsumtionen och som en följd däravökar skadorna. Jag tycker att det vore bra omChrister Windén kunde ta till sig denna kunskap.Det mera populistiska inslaget i var att jag och riksdagsmajoriteten skulleföreträda en uppfattning som inte har stöd hossvenska folket. Om talar medandra än sina allra närmaste, kan han komma framtill att det finns en bred uppslutning hos svenskafolket, kanske inte för varje restriktion ochbokstav, för sådant kan man alltid diskutera. Menför grunderna i den svenska alkoholpolitiken finnsdet enligt min uppfattning en bred uppslutning hosdet svenska folket.Anf. 132 (nyd)replik:Herr talman! Jag har den absoluta uppfattningenatt människor i ett högt utvecklat samhälle somSverige vilka fått lära sig att ta vara på sig själva ochta ansvar för sina handlingar också är kompetentaatt själva fatta beslut utan onödigt förmynderi. Jagär övertygad om att man med upplysning på rättsätt och medvetet bearbetande av attityder speciellthos yngre människor kommer att uppnå bättreresultat än genom en restriktiv politik, somuppmanar människor till att lockas av denförbjudna fruktens sötma. Det är fel metod. Manskall ha ett positivt i stället för ett negativt sätt attse på frågan.Anf. 133 ()replik:Herr talman! Det skulle vara intressant om ChristerWindén kunde peka på ett land som har en sådanalkoholpolitik som nu beskriveroch som dessutom leder till färre sociala problemoch medicinska skador. Det är det intressanta.Ibland lyckas och andra framställaalkoholpolitiken som en fråga för dem som tyckeratt det är kul och klämmigt att lägga sig i vad folkgör och att försöka hitta på diverse regler. Men dethandlar om att försöka begränsa dels detindividuella och sociala lidandet, dels deekonomiska kostnader som alkoholvanornafaktiskt leder till för samhället i dess helhet. Detfinns bedömningar i på att de samhälleligakostnaderna på alkoholvanorna ligger istorleksordningen . Det ärfaktiskt en aktningsvärd summa, fastän knappthälften av de som Nydemokrati i ett nafs skulle pruta på skatterna baraman kom in i riksdagen.Anf. 134 ():Herr talman! Jag vill först deklarera att jag ställermig positiv till ett genomförande av EES-avtalet.Trots detta finns det ett antal frågor som bekymrarmig och även andra. Hälsopolitiker i vårt landkänner en stor oro inför ett ökat inflöde av alkoholoch narkotika liksom inför kravet på sänkta priserpå alkohol, vilket kan bli följden av EES-avtalet.Med kunskap om vilka lidanden och kostnaderalkoholskadorna ger måste målet för en god hälsaligga fast, nämligen att minska dessa skador. Dettaär inte ett mål som bara omfattas av svenskhälsopolitik, utan det är ett mål som delas av 45länder i , vilka inom ramen av WHO:sEuropamål har undertecknat ett manifest. I dettamanifest fastslås att den svenska alkoholpolitikenskall ligga som grund även för dessa länders arbete.Jag har under mina resor i mött företrädareför och motsvarigheter till vårsocialstyrelse. Alla bekräftade att deras störstasjukvårdsproblem var orsakade av alkohol. Jag kanförsäkra kammarens ledamöter att detinformationsmatrial som producerats i ärminst lika konkret som det material som vi fårgenom och i vårtland. I införs nu allt fler regler som syftartill att begränsa alkoholkonsumtionen. Mångaländer kräver ökade restriktioner.Vinkonsumtionen sjunker i liksom iSpanien. Vingårdar läggs ner och alternativ odlinganvisas.Det finns en massiv forskning som stöder tesen omatt det är den totala konsumtionen av alkohol i ettland som avgör skadornas omfattning. Jag har lästmånga forskningsrapporter, där man har visat påett tydligt samband mellan konsumtionens storlekoch skadeverkningar, trafikolyckor ochsjukdomsfall.I skenet av detta innebär ett närmande till Europamed billig alkohol och möjlighet till gränshandel etthot som är verkligt. Ett bibehållande av vårainköps- och försäljningsmonopol är då ett skyddför att minska skadorna. I vissa fall tvingas vi attbegränsa människors frihet. Ingen skulle vågadrömma om att människor fick köra som de ville påvåra vägar. Det finns skäl bakom våra trafikregler,liksom det finns hundraårig erfarenhet bakomsvensk alkoholpolitik. är snart uppe isamma alkoholkonsumtion som under mitten av1800-talet. Den dryckeskulturen var så påtagligtfelaktig att den gav upphov till en mängdnykterhetsorganisationer som såg som sin uppgiftatt dämpa alkoholfloden.Dagens nykterhetsorganisationer arbetar iförebyggande syfte. När alkholskadorna inträffat ärmöjligheten till läkning mycket låg. avdem som vårdas för sina alkoholbesvär blirrehabiliterade medan de övriga har fortsattabesvär.Vad har detta med dagens EES-debatt att göra?Jo, monopol accepteras inte i EES-sammanhang.Vi har i och senast i dettabetänkande slagit fast att svensk alkoholpolitikskall gälla. I denna politik ingår ett bibehållande avalkoholmonopolen. Det finns mycket som tyder påatt våra krav, grundade på hälsopolitiska skäl, ävenfortsättningsvis kan hävdas. Absolut säkra kan vinaturligtvis inte vara. Kommer detta att prövas i ettdomstolsförfarande, vet vi naturligtvis inte vadutslaget blir. I en sådan situation krävs det välförberedda försvarare av svensk alkoholpolitik,som ställer upp för att hävda inställning ien domstolsförhandling.Naturligtvis måste vi också ge ett ökat utrymme förinformationsinsatser, oavsett vad som kommer atthända med den svenska alkoholpolitiken. Europanärmar sig en svensk inställning till alkoholen,medan frihetssträvarna i svensk riksdag villupprepa misstag under skenet av detär valfrihet som skall råda.På några sidor i EES-betänkandet har man medanledning av en motion undertecknad av mig ochrepresentanter för Socialdemokraterna,utvecklat den svenska synen påjust monopolens ställning. Övriga nordiska länderhar tillsammans med också understrukit attde svenska alkoholmonopolen grundar sig påviktiga hälso- och socialpolitiska hänsyn.Slutsatsen även i propositionen är att dessamonopol inte är diskriminerande i Romfördragetsmening och att inte innebär någraförändringar härvidlag.Under förmiddagens debatt ställde Ny demokratisrepresentant krav på ett upphörande av densvenska alkoholpolitikens grundpelare, nämligenvåra monopol som innebär att vinstintresset ialkoholförsäljningen uteblir.Vi kan se vad detta vinstintresse leder till, näralkoholförsäljning sker i restaurangvärlden. Låtmig ge några exempel. Det billigaste lättvinetkostar genomsnittligt på svenska restauranger105:03 kr för starköl kostar och 3cl renat brännvin kostar , dvs. sammantaget885 kr för . För den svenskarestaurangnäringen utgör alkoholförsäljning enmycket inkomstbringande verksamhet. tror jaginte att en fri försäljning av alkohol skulle ge dessagigantiska prispåslag, men medge att den s.k. friakonkurrensen ger märkliga effekter redan inuläget.Herr talman! Min motion rörande den s.k.psykotropkonventionen har också behandlats iEES-betänkandet. Psykotropkonventionen är ettskydd för att ett land inte utan vidare skall kunnalegalisera narkotika. I FN-sammanhang har Sverigemycket starkt krävt att och Schweizockså skall underteckna konventionen. harSverige en ny möjlighet att kräva det i det nyaförhandligsläge som uppstår när EES-avtaletnärmar länderna till varandra. Gränskontroller ochsamarbete inom tullen mellan länder måsteprioriteras för att förhindra en inströmning avnarkotika.Jag kan försäkra kammaren att jag med stortintresse kommer att bevaka dessa frågor under dekommande åren. får inte tas somintäkt för att den nuvarande drogpolitiken skallförändras, i vilken också ingår vår alkoholpolitik.Jag yrkar bifall till hemställan i EES-betänkandetoch ett särskilt avslag på reservation nr 3 och förövrigt också på de reservationer som är fogade tilldetta betänkande.Anf. 135 ():Herr talman! Låt mig inleda med några ord om dealkoholpolitiska frågorna. Artiklarna 11--13 i förbjuder kvantitativa import- ochexportrestriktioner eller åtgärder som harmotsvarande verkan. Dessa artiklar har sinmotsvarighet i artikel 30, 34 och 36.Artikel 14 stadgar bl.a. förbud mot diskrimineringoch diskriminerande avgifter. Artikel 23 innehållervissa regler avseende tekniska hinder i handeln medvin. artikel 16 om statligahandelsmonopol motsvaras av Romfördragetsartikel 37.Jag skall gärna erkänna att dessa frågor har ingettmig och många andra en viss oro under detförberedande arbetet och under den process somhar föregått detta arbete innan vi kom fram till denpunkt där vi står. Men ett studium av dessaartiklar ger det sammantagna intrycket att det intekan anses oförenligt med att Sverigeverkligen bibehåller sin nuvarande alkoholpolitiskainriktning och målsättning. Våra styrinstrument --pris och tillgänglighet -- kan även användas ifortsättningen. En förutsättning är attmonopolbolagen inte diskriminerar olika märkenoch grossister i sin inköpspolicy. Alltså: I framtidenkommer det att vara mycket viktigt att våramonopolföretag ser till att det inte förekommernågon diskriminering. Det blir alltså efterfrågansom styr sortimentet. Under den här prövotidenmåste vi -- om vi skall gå vidare mot ett EG-samarbete -- bevisa att detta är en framkomlig väg.I motionen E5 begärs ett förstärkt uttalande om attregeringen med kraft bör hävda den svenskaalkoholpolitiken. Det är ett rimligt krav sommycket väl hade kunnat tillgodoses. Men jagkonstaterar med glädje att det finns en stor enighetom huvudinriktningen. Därför kan vi motionärergodta utskottets skrivning.Vi från Kds kommer att mycket noga bevaka hurden svenska linjen fungerar i praktiken och intebara på papperet.