prot · GF09123 · 1992-06-01 00:00:00 — Stiftarna, som ärkommun, stat och landsting, skall bidra med medel.Fondens huvudsakliga uppgift är att bygga upp ettbra turistfiske.Vi socialdemokrater ser det som en bra lösning attinföra en särskild fiskevårdsavgift som kan bidra tillfinansieringen och stödjer därför motionsförslagensom har dessa krav.Vi socialdemokrater är för att införa en allmänfiskevårdsavgift i , vars syfte är att inbringamedel till vården av det svenska fisket och till glädjeför alla sportfiskeintresserade människor i Sverige.Detta förslag har tidigare avslagits här i kammarenav de borgerliga partierna och Ny demokrati.Förslaget att nu snabbutreda ett införande avsärskild fiskevårdsavgift i strider därför intemot vår uppfattning. Vi ser det också som enbörjan, en möjlighet att kunna vandra vidare ochinföra en allmän fiskevårdsavgift i . Jag troratt denna fråga mognar sakta men säkert.Fru talman! I både betänkandet ochregeringspropositionen framhålls att det svenskafisket genomgått stora förändringar. Det börunderstrykas att det svenska fisket i och med Efta-och EES- överenskommelserna kommer att få enfullständig frihandel utan något gränsskydd. Dettakommer helt självklart att utsätta näringen för etthögt förändringstryck och stor konkurrens.Mot denna bakgrund är det utomordentligt viktigtatt utforma en fiskepolitik som tar hänsyn till denya förutsättningar som råder i omvärlden. Jagtänker då inte minst på EG:s övergripandefiskepolitik och olika utformning avdensamma.Enligt uppgift skriver jordbruksministern förnärvarande på direktiv till en ny utredning föryrkesfiskets utvecklingsmöjligheter. Detta harockså begärts i utskottet. Jag anser att det är av storvikt att yrkesfiskets nya villkor belyses med enparlamentarisk grupp med företrädare förriksdagspartierna.Enligt vår uppfattning är det av stor vikt att och belyses och att avtalensolika delar analyseras; inte minst de, enligt minmening, svårtolkade och ibland motstridigabestämmelser som föreligger.För att utforma en ny fiskepolitik är det dessutomav stor vikt att understryka att det inte uppkommernågot tidsmässigt glapp, i form av uteblivennationell fiskepolitik, mellan frihandelsavtalen ochEG-medlemskapet. Således är det viktigt att denkommande utredningen klart dokumenterar ochanalyserar EG:s fiskepolitik och olika EG-ländersnationella fiskepolitik. Att utreda det svenskafiskets kostnads-, marknads- ochkonkurrenssituation ger också underlag till deregionalpolitiska och strukturella åtgärder sommed vissa kriterier är tillåtna i ochEG:s fiskepolitik.I detta sammanhanget är det viktigt att komma ihågatt det svenska fisket har mycket stora skillnader iförutsättningar beroende på olika kuststräckorsbeståndssituation och uppbyggd struktur ifiskeflottan. Detta måste också beaktas i denkommande utredningen; inte minst ommålsättningen är att ett kustfiske skall fåmöjligheter att utvecklas.Det är slutligen viktigt, fru talman, att ocksåunderstryka betydelsen av de fiskeutsättningar somunder ett flertal år beviljats inom ramen förnormprisregleringen. För /93har regeringen förelagit en höjning från6,8 miljoner till 9,7 miljoner.Detta är ett bra förslag, som har tillstyrkts avutskottet, vars resultat under föregående år väl hardokumenterats av . harstaten fått in satsade pengar genom ökat fiske ochökad avsalu. Våra viktiga konkurrensländer inomexempelvis EFTA har framgångsrikt bekostatutsättningsmöjligheter för yrkesfisket och andrafiskande. Detta stöd måste betraktas som förenligtmed EG:s fiskepolitik, eftersom det ej är attbetrakta som konkurrensnedvridande. Närnormprissystemets finansiering upphör, senast vidutgången av , bör utsättningar av lämpligafiskarter för kommersiellt bruk ingå som en viktigdel i den kommande utredningen.Mina frågor till företrädarna för regeringspartiernaär därför : Delar ni min uppfattning att deproblemområden som jag nämnt skall bl.a. ingå idirektiven till fiskeutredningen? Om svaret på denfrågan är ja, hoppas jag att ni verkar föratt direktivens slutliga utformning blir sådan att detäcker bl.a. dessa problemområden. Jag har ännuinte sett förslagen till direktiv, men jag är ändå, frutalman, mycket oroad för att de kommer attomfatta ett mycket snävt område, både vad avserdet som man skall arbeta med och vad gällertidsramen.Anf. 155 ():Fru talman! När vi nu diskuterar betänkandet omfiske, priser på fisk och en del andra saker som harmed fiske att göra, kan jag konstatera att det är ennöjd som stått här och talat. Jag troratt med tillfredsställelse kan notera attvi fortfarande har ett jordbruk som har möjlighetatt lägga fram förslag i dessa frågor. På det sättethar vi kunnat få en del saker att hända -- i varje fallkommer de att hända.Som inledningsvis sade har fisket storbetydelse för många regioner i . Det gällerframför allt kuststräckorna och kustorterna, ochdet är för de här landområdena och samhällenaviktigt att fisket får sådana ekonomiskaförutsättningar att det kan fortsätta.Som också var inne på är tillgången påtorsk ganska avgörande för att de som utövar fiskeskall ha en bra ekonomi. När torsken nu kommeratt minska blir det naturligtvis bekymmer. Attdessutom priserna på lax och sill -- fisk som det ärganska gott om i -- är låga ger ingen tröstoch heller ingen lösning på problemet. Men det ärändå viktigt att man ger fiskarna möjlighet attnyttja den resurs som finns.Varför är det så ont om torsk? Det finns mångaorsaker till det. En är det som vi diskuterade i detföregående ärendet, nämligen miljö.Det är naturligtvis viktigt att vi löser problemen pådet området. Regeringen har också satsat betydligtmer pengar på att ge ett stöd till , inkl.de baltiska länderna. I detta ligger en ganska storsatsning på miljöåtgärder som skall kunna geförbättrade förutsättningar framöver i Östersjön.Men naturligtvis räcker inte det. Det finns mycketsom måste göras också här hemma. Vad sombekymrar mig är det som var inne på,nämligen saltvattensutbytet i . Det ärriktigt att det styrs av förhållanden som vi inte kanpåverka, i varje fall inte i någon nämnvärd grad.Men det är också viktigt att säga att vi inte skallvidta åtgärder som försvårar saltvattensutbytet iÖstersjön.Det är därför som jag tycker att det är fel att manbygger en bro över , som de facto kommeratt få en sådan inverkan. Den prövning som skerkommer att visa i vilken mån jag har rätt, menunder alla omständigheter kan det inte vara enpositiv faktor utan måste bli en negativ faktor.Eftersom man lever på marginalen i dettaavseende, skall man vara försiktig.Vi hade under behandlingen i utskottet också att tahänsyn till och bedöma motioner. I flera av demotioner som hänvisats till utskottet tog man uppnormkvantiteten på sill och strömming. sade att utskottet hade gått ensocialdemokratisk motion till mötes, och det ärriktigt. Jag kan tillägga att det också fanns motionerfrån flera övriga partier med samma krav. Det vardet som gjorde att det var möjligt att få en eniguppslutning inom utskottet till förmån för ettförslag om att återföra normkvantiteten till 40 000ton, vilket kan ge fisket en inkomstökning om 11miljoner.Det står också i betänkandet och det ligger iregeringens arbete att man skall agerainternationellt i förhandlingarna om kvoter, omutsättning av fisk, osv. och kanske framför allt isamband med en förhandling med EG. Det är dåviktigt att svenskt fiske får de förutsättningar manrimligtvis skall ha i jämförelse med andra länderinom EG.Det fanns ju redan i propositionen en del saker somvar positiva för fisket, såsom utsättning av fisk ochpengar till produktutveckling av sill och strömming.Detta kan också komma fiskeriindustrin till del,och även det är en viktig del av fisket, inte minst förde människor som är sysselsatta inom den näringeni de orter där vi har fiskeriindustri.I det här betänkandet behandlas också frågorna omredskapsbegränsning, om naturreproducerad laxoch om hur vi skall klara Vänerlaxen. På alla trepunkterna finns tillkännagivanden. Det har faktisktblivit tillkännagivanden . Detta är frågor som vihar diskuterat år utan att kommafram till något slutligt resultat. Vi har inte kunnatfå någon majoritet i utskottet för etttillkännagivande om åtgärder. Även om vi mångagånger har skrivit långa långa stycken om hurviktigt det är att göra någonting, har vi aldrigkommit fram till att göra någonting. Men har vigjort det. hade vi en majoritet i utskottet somvågade, ville och kunde göra det.Jag vill understryka det som sade, attdetta naturligtvis inte är fråga om att vi vill varastygga mot dem som vill åka ut och fiska på sinfritid, utan de skall naturligtvis kunna göra det.Detta är en begränsning som är rimlig medutgångspunkt i att det också finns yrkesfiskare ochatt det finns en nödvändig begränsning iutnyttjandet av fiskeresurser. Det gäller kanskeframför allt den naturreproducerade laxen, som ärett bekymmer, eftersom det finns så få kvar.Orsaken till att vi gör ett tillkännagivande omVänerlaxen är möjligheten att finansiera deåtgärder som görs och som måste göras. Om dettaskall ske genom en särskild fiskevårdsavgift eller påannat sätt skall jag låta vara osagt. Jag troremellertid inte att skall se det här somen möjlighet att omvända oss som inte tycker om enallmän fiskevårdsavgift till att bli positivt inställdatill en sådan. Det är inte avsikten med den häravgiften, utan avsikten är att visa omtanke om detarbete som görs inom Laxfond och denfinansiering som där är nödvändig. En utredningbör därför titta på hur den finansieringen skallklaras. En särskild fiskevårdsavgift av detta slagkan vara en möjlighet.I betänkandet behandlas också de frågor som haratt göra med fiskets ekonomiska situation. Vikonstaterar att den är besvärlig och att det beror påde faktorer som har förts fram i debatten.Jordbruksministern har i ett frågesvar i riksdagenoch i andra sammanhang lovat att tillmötesgå deförslag som har lagt fram om förlängdamorteringstid och räntefrihet på fiskerilånen.Jordbruksministern har också i olika sammanhangverifierat att han tänker tillsätta en utredning somskall se över fiskets situation. Vi har en utredningsom studerar trädgårdsnäringen, och vi har för jordbruket. Det ärrimligt att vi har en utredning också inom fisketsområde. På det sättet bedrivs ett arbete för att sehur vi skall skapa de bästa förutsättningarna förframtiden inom de näringar som ligger inomjordbruksutskottets område, alltså ävenfiskerinäringen.Inte heller jag har sett direktiven för utredningen.Utgångspunkten är att man skall se efter hur fisketskall kunna komma in i ett Europasamarbete ochhur man skall kunna klara av den akuta situationsom råder . Det är det som skall utredas. Exaktvilka direktiven är kan jag inte gå in på, eftersomjag ännu inte känner till dem.Fru talman! Med det här yrkar jag bifall tilljordbruksutskottets hemställan i det här enigabetänkandet.Anf. 156 TALMANNEN:Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträdde skall fortsätta efter kl. 19.00.Anf. 157 () replik:Fru talman! sade att det verkarsom om jag var nöjd med utformningen avbetänkandet och resultatet, och det är riktigt. Jagär nöjd med den utformning som betänkandet harfått. Det är ju inte var dag vi står här i kammarenmed ett betänkande utan reservationer och medfyra underkännanden för regeringen, därutskottsmajoritetens partier går emot sin egenregering.Lennart Brunander nämnde , menjag tänker inte ge mig in i den debatten.Jag ställde i mitt anförande en fråga till LennartBrunander om en del områden som jag anser bordeingå i den utredning som jordbruksministern nuhåller på att skriva direktiv till. Jag skulle varamycket intresserad av att få veta om LennartBrunander ställer upp på att också de områden jagnämnde bör ingå i utredningen.Anf. 158 ()replik:Fru talman! Det är roligt att är nöjd.Det är emellertid inte så att vi har underkäntregeringens proposition på fyra områden, utan detär bara på en punkt vi har gjort det, nämligen närdet gäller att man drog ner normkvantiteten försill/strömming. På den punkten har vi förändrat detförslag som ligger i propositionen. De andra tretillkännagivandena är gjorda med utgångspunkt imotioner som har anknytning till detta men sominte berördes i propositionen. Det kan tyckas varaett underkännande av regeringen -- kanske är detett underkännande av att regeringen inte har gjortnågot i dessa frågor --, men det är ju i så fall ett ännustörre underkännande av de regeringar som suttitdessförinnan och inte har gjortnågot åt detta.Kaj ville veta min uppfattning på någrapunkter, men jag skall ärligt erkänna att jag intekommer ihåg exakt vilka punkter han tog upp,eftersom jag inte antecknade dem. Som jag sadehar jag ännu inte sett direktivet till utredningen,men det som skall utredas är fiskets ekonomiskasituation, hur man skall skapa bra förutsättningarför fisket, hur man skall kunna klara av enintroduktion i EG och naturligtvis också vilka kravman skall ställa vid EG-förhandlingarna.Anf. 159 ():Fru talman! Först yrkar jag bifall till utskottetsförslag.Vid sidan av skogsbruk, jordbruk och jakt är fisketett viktigt nyttjande av de levande, förnyelsebararesurserna. Det ingår i människans förvaltaransvaratt hantera de här resurserna med försiktighet, såatt de kan bestå som en tillgång för människorna iett ekologiskt kretslopp som inte slås ut.I fråga om de vattenlevande djuren finns mångahot, i så gott som samtliga fall bestående avmänniskors oförsiktighet.Västerhavet utsätts för föroreningar genomtillförsel av kväve och fosfor. Det gör att debottenlevande djuren slås ut. Försök pågår attkomma till rätta med de här problemen.Östersjöfisket hotas från flera håll. Som vi redanhar hört här i debatten hotas exempelvis dennaturligt reproducerade laxen av att de älvar somlaxen skall leka i har täppts till genom utbyggnad avvattenkraft. Vi borde stärka beståndet av naturligtreproducerad lax genom att uppe i älvarna sätta utfisk som sedan kan fångas i havet och inte baragenom att mjölka kanske totalt hundra honor pårom.Vi kan även, som man har gjort i , ordnafungerande fiskevägar.Vi har ansvar för en fortsatt genetisk rikedom.Östersjöfisket hotas vidare av en gigantiskmiljöförstöring, som bl.a. har åstadkommits av detidigare planekonomiskt styrda . Vimåste få ett bättre ansvarstagande från alla demänniskor som bor runt Östersjön.Det är ändå en tröst att se att människor kan rättatill missförhållanden. Vi kan se Strömmen utanförriksdagshuset som ett exempel. var Strömmen ett regelrätt kloakdike, och ser vi klart, rinnande vatten rinna ut iÖstersjön. Kvar finns fortfarande för mycket kväveoch fosfor, men exemplet visar ändå att vi kan omvi vill -- och vi vill. Det är väldigt viktigt attframhålla att utan en bra miljö får vi inget bra fiske.Havsfisket kräver regler. Jordbruksutskottetföreslår en begränsning av mängden fångstredskapför fritidsfiskarna, något liknande de regler man har i . Jag kan konstatera attsportfiskarna i , som jag fick påmitt bord, skriver att man accepterar detta. Mansäger där att man inte behöver några rörliga nätalls.Som framhöll genomgår fisket förnärvarande en svår kris bl.a. på grund av atttorsken inte reproducerar sig i tillräckligt storomfattning. Det innebär att många fiskare drabbasav akuta ekonomiska problem. Jordbruksministernhar i detta sammanhang ställt i utsikt att fiskarnaskulle kunna få anstånd med amortering och räntorpå fiskelån, och detta noterar jag medtillfredsställelse.Det finns många intressen som skall dela på fisket --fiskevattenägare, yrkesfiskare, sportfiskare ochstaten -- och det krävs en bra avvägning mellan deolika intressena. Jag hälsar också enparlamentariskt bred utredning välkommen.Vi måste inse att yrkesfiskarna är en mycket viktiggrupp. Det är yrkesfiskarna som befolkar öar,skärgårdar och stränder. Fritidsfiskarna skall ha sindel av fisket, men de får inte göra så stort intrång iyrkesfiskarnas verksamhet att yrkesfiskarna slås ut.Därför krävs regler för fritidsfisket som gör detmöjligt för yrkesfiskarna att leva på sitt fiske.Sportfiskarna vill ha en allmän fiskevårdsavgift.Det finns inget intresse från statens sida av attfinansiera ett nytt båtregister, utan detta blirkanske något som sportfiskarna själva fårfinansiera. Sedan måste man hitta rätt huvudmanför bevakningen av det hela.Till sist: Subsidiaritetsprincipen måste få råda påfiskeområdet. Vi får inte skapa en tung byråkratisom behandlar allt fiske lika. Varje fiskevatten harsin speciella karaktär, som bara fiskarna runt detvatten de fiskar i känner till. Därför måste ansvarför fiskevård och fiske bäras av lokalt engagerademänniskor.Anf. 160 () replik:Fru talman! Jag ställde i slutet av mitt anförande enfråga till samtliga företrädare för partierna. Jagskulle gärna vilja att också företrädaren för kdssvarade på hur man ser på dessa frågor, om kdsmenar att de skall ingå i utredningen.Vad jag frågade var om fiskeripolitiken skall tahänsyn till de nya förutsättningar som råder iomvärlden, dvs. de internationella bitarna. Jagsade också att det var viktigt att man analyserarEFTA-avtalet och så att det inteuppkommer ett tidsmässigt glapp på så sätt att dennationella fiskepolitiken uteblir.Om ni inte tar upp dessa frågor i era anförandenkommer jag att fortsätta att plåga er med frågorna.Anf. 161 ()replik:Fru talman! Jag instämmer i om att just de här två frågorna skall tasmed i utredningen.Anf. 162 i (nyd):Fru talman! Till min stora glädje har ett enhälligtjordbruksutskott kommit överens om att föreslå attriksdagen stoppar den utarmning som sker av devilda naturlekande populationerna av lax iÖstersjön. Detta är en viktig seger för en liten menoersättlig del av vår underbara fauna.Det är också med största tillfredsställelse jagkonstaterar att alla motioner inte reflexmässigtavstyrks. Det här ger mersmak för framtiden och äri alla fall för mig en kick framåt i det fortsattapolitiska arbetet.Tack skall ni ha, alla ni som jobbar för detta!Anf. 163 ():Fru talman! I det betänkande som vi nu har att taställning till behandlas förutom proposition 120 ettantal motioner som väckts i anslutning tillpropositionen, men också ett stort antal motionersom lagts fram under allmänna motionstiden ochsom berör olika fiskefrågor tas upp här.Mycket av det som sagts i den härdebatten är sådant som jag kan skriva under på.Såväl motionerna som propositionen och det enigautskottet visar, tycker jag, att det finns enbetydande insikt om fiskets problem och desvårigheter som svenskt fiske står inför. Jag tyckerockså att det bör vara en förhoppning införframtiden att detta skall kunna tolkas på det sättetatt vi står väl rustade inför det utredningsarbetesom enligt vad som har nämnts är nära förestående.Men, fru talman, först vill jag något kommenteranågra av de mer allvarliga och akuta problem somnäringen nu har. Vi vet att många av företagen harakuta ekonomiska bekymmer. Konkurserna ifiskeriföretagen liksom inom beredningsindustrinhar ökat på ett mycketoroväckande sätt. Orsakerna till det kan varamånga, men gemensamt är att de har sin grund i attdet svenska fisket harminskat på ett drastiskt sätt.Orsakerna till detta är till stor del att torskfisket,som har utgjort denekonomiskt i särklass viktigaste delen för svensktfiske, har minskat på ett ytterst dramatiskt sätt. Detär troligtvis bekant för ledamöterna här ikammaren att den svenska torskkvoten i Östersjönhar minskat från drygt fisk tillungefär under innevarande år.Däremot har vi fortfarande ett mycket gott sillfiske,där man kan ta upp stora volymer. Men där ärpriserna sådana att en övergång från torskfiske tillsillfiske inte kan bära den ekonomiska förlust mangör på det minskade torskfisket. Rent ekonomisktär det ingen vinst att gå över till sillen.Låt mig bara exemplifiera med de siffror som KajLarsson tidigare nämnde. Vi har minskat fisketmed ungefär torsk , men vihar ökat sillfisket inkl. skarpsillsfisket med ungefär30 . Trots att det uppstår ett plus med 10 000ton landad fisk innebär det ett minus på 180 milj.kr.i fiskeinkomster. Det visar på de bekymmer somfinns med sillfisket.Låt mig bara nämna att vi tog upp 7 000 tonskarpsill i . har vi redan fått ettskarpsillstopp i , vilket betyder att vi harfiskat upp alla de , dvs. ungefär fyragånger mer än vi tog upp , som vi har i svenskTAC i Östersjözonen.Givetvis kommer man då också in påproblematiken med industrifisket, skarpsillsfisket,och vad detta kan innebära för andra fiskeartersframtid. Vi vet att det pågår en stor diskussion omhuruvida vi skall ha något industrifiske i Östersjönoch hur det i så fall skall se ut. Vi vet att detförekommer olika uppgifter om att man iindustrifiskfångsterna också får upp mycket ungarav exempelvis lax och torsk. Men där som när detgäller så mycket annat finns det olika uppfattningarom vad det egentligen är man får upp.Vi vet att människor som arbetar vid det nyaÖstersjölaboratoriet i har varit med utepå sådana här fiskefångster och undersökt vad manhar fått upp i trålen när man har dragit industrifisk.Rapporterna därifrån är inte färdigställda än mende tyder på att man, i alla fall i en del av detrålningar som har skett, har fått upp ytterstbegränsade mängder, kanske bara någon tiondelsprocent, av annan fisk än just den skarpsill man varute efter. Andra rapporter från andra bedömaretyder på annat.Här fordras det, tror jag, en rätt noggranngenomgång framöver. Det här borde också kunnavara en fråga som den utredning som har aviseratskunde titta närmare på, för att se hur vi skall ha det:Skall vi tillåta industrifiske i eller inte?Låt mig när det gäller torsken konstatera att vinormalt sett har ungefär drygt 200 000 tonlekmogen torsk i . För närvarandebedömer man att det är ungefär 114 000 ton.Prognoserna tyder på att man åren framöverkommer ned till 90 000, kanske 75 000 tonlekmogen torsk. Detta är alltså siffror som liggerlångt under vad som kan anses vara normalt förÖstersjön, framför allt om vi jämför med toppåret1980, då vi hade drygt lekmogen torski . Det är alltså betydande variationergenom åren och stora bekymmer som finns attbrottas med framöver.Men det är inte bara ett ökat fiske som kan varaorsaken till de problem som finns . Andrafaktorer kan också spela in och spelar in.Miljöfaktorer liksom det ringa inbrott av saltvattensom har skett i under de senaste årenbetyder säkerligen mycket för det läge som detsvenska fisket och det svenska torskfisket befinnersig i nu.Framför allt är det juÖstersjön som har stått för en ökad del av detsvenska fisket, inte minst mot den bakgrunden att90 % av svensk fiskezon finns inom . Detgör att den också har kommit att få den absolutstörsta betydelsen för det svenska fisket.De här problemen och flera andra har vi motioneratom till , och vi har också föreslagit attsådana här bekymmer skall bli föremål för ensärskild utredning, som ''bör utreda möjligheteroch förutsättningar för det svenska fisket på såvälkort som lång sikt''.Jag tycker att det är väldigt positivt -- jagvälkomnar det -- att jordbruksministern redan haraviserat att en sådan utredning skall komma tillstånd. Vi ser fram emot att den här näringen, sombetyder så mycket, inte minst för våra svenskakustbygder och skärgårdsbygder, för att inte sägastora delar av den svenska glesbygden, skall fåmöjligheterna och förutsättningarna utredda ochallsidigt belysta.Det är också så att ett ökat närmande till andraeuropeiska länder, en ökad internationalisering,inte minst genom och ett eventuelltmedlemskap i , ställer helt nya krav och kanskegör att vi får lov att ha en helt ny syn på deförutsättningar och villkor som det svenska fisketskall arbeta under.Vi har också visat på saker som bör tas upp iutredningen. Det kan vara industrifiske, som jagnämnde tidigare, det kan vara olika sätt att hanterakvoterna, det kan vara skydd för torsken underreproduktionstiden eller lekområdena. Mycket avdetta har också tagits upp tidigare här i debatten.Andra krav som vi har framfört i motion och somockså har nämnts här tidigare är att vi vill ha enökad normkvantitet på sill och strömming. Jagtycker att det är glädjande att vi lyckats uppnåenighet i utskottet på den punkten.