prot · GF0989 · 1992-04-01 00:00:00 — Nytt är därföri årets betänkande återinförandet avlokaliseringslån, om än i något begränsad form ijämförelse med tidigare. Jag tror att det är bådevälbetänkt och bra, och jag tillstyrker det.Vidare föreslås en utökad nedsättning avsocialavgifterna med tillsammans 190 milj.kr.Socialdemokraterna reserverar sig mot denföreslagna utökningen av såväl branscher som antalkommuner i delar av stödområde 2. Jag kan inteförstå det. Förslaget berör områden i ochSvealand som verkligen behöver stöd för att deregionalpolitiska målen skall ha någon chans attinfrias. Jag hävdar därför att förslaget om nedsattasocialavgifter torde vara väl balanserat ochtillstyrker det.Herr talman! För att nå de regionalpolitiska målenräcker det inte med de insatser och förslag sombetänkandet omfattar, dvs. det betänkande vi nudebatterar och skall fatta beslut om. Det måste tillinsatser från flera av de övriga politikområdenautöver de regionalpolitiska. Jag vill därför peka påett par beslut som kammaren har fattat tidigare.Det är beslut som jag menar är av stor regionalbetydelse.Det första beslutet är momssänkningen. Denprissänkning som den lägre momsen tillsammansmed nedsättningen av socialavgifter istödområdena ger möjlighet till, torde haavgörande betydelse för turistnäringen i Norrlandsinland.Det andra beslutet är beslut om en nysmåföretagspolitik, formulerad i regeringensproposition /92:51 . Där talasom lägre skattetryck, om tillgång till riskvilligtkapital m.m. Det är genom att skapa förnuftigaramar för de små företagen, oftast familjeföretag,som de regionalpolitiska satsningarna kan ge deneffekt vi så hett eftersträvar, oavsett vilket parti viföreträder i riksdagen.Ytterligare torde det förtjänas att nämnas att desatsningar på vägar och kommunikationer som delsförbereds, dels inom en förhoppningsvis näraframtid kommer i gång också är av storregionalpolitisk betydelse. Det är bra. Men jagförväntar mig dessutom att få se och höra inte barade stora objektens . Det är inget fel på destora objekten, men de verkligt snabba resultaten,med i stort sett omedelbar igångsättning, görs av demånga små projekten som finns i de flesta länen ochsom bara väntar på finansieringen. De är ocksåinfrastruktursatsningar av stor betydelse, inte minstför alla de produkter från mindre orter som skall utpå riksvägarna för transport till köpare ochmottagare.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan iarbetsmarknadsutskottets betänkande AU13.Anf. 24 () replik:Herr talman! Jag noterar att varmt för utvidgningen av nedsättningen avsocialavgifter till stödområde 2. Om detta är såviktigt och betydelsefullt för utvecklingen i dessaområden, varför omfattar detta intetillverkningsindustrin? Det är den som ärlokaliseringsbar. Nedsättningen av socialavgifter istödområde 2 skall nu omfatta sådant som inte ärflyttbart och som redan pågår inom området -- ochsom alltså inte tillför något nytt. Det gäller t.ex.jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt ochfiske. Är det angeläget att just peka ut dessaområden och förbise tillverkningsindustrin?Anf. 25 () replik:Herr talman! Det är klart att det hade varit bättremed ett förslag att sänka avgifterna i störreområden. Helst skulle jag vilja ha dem väck heltoch hållet, ! Men jag vet att det äromöjligt. Det är en orimlighet.Nu får vi se vad detta ger. I första hand tror jag attdetta har stor betydelse för turistnäringen. Det ären av de bärande näringarna i stödområden iNorrland. Låt oss försöka se vart detta bär hän. Jagförordar det som utskottet föreslår.Anf. 26 () replik:Herr talman! säger att det är enorimlighet att utvidga ytterligare. Det får alltså skeen avvägning. Om ni menar att i avvägningen avståfrån att höja länsanslaget, ger ni alltså stöd tillbefintlig verksamhet som inte utökas elleromlokaliseras utan bara är ett allmäntverksamhetsstöd. Är det detta som har denstarkaste utvecklingspotentialen? Vore det intebättre att satsa de 190 milj.kr. på länsanslag ellerlokaliseringsbidrag så att det går att få till ståndnågon ny aktivitet i dessa områden?Anf. 27 () replik:Herr talman! När jag sade att det var orimligt attta bort socialavgifterna, menade jag att generellt tabort dem. Det här gäller en satsning just förstödområdena. Ja, , de 190milj.kr. skulle kanske göra en god effekt för attfrämja nyföretagande. Men vi vet vad vi har imånga turistnäringar. När det gäller att få fart på nyverksamhet skall det också tas fram entreprenörer.Det skall finnas sådana som vill och kan satsa. Jagmenar att sänkningen av socialavgifterna främstriktar sig till företag som redan är i gång.Anf. 28 ():Herr talman! I börjar nuarbetslösheten krypa innanför skinnet på oss masaroch kullor. Vi har arbetslöshetssiffror på nästan5 % i snitt för länet. Det är en fördubbling jämförtmed förra årets februarisiffror. Det mest tragiska äratt var tionde ungdom går arbetslös.Ja visst, våra basnäringar har omstrukturerats ochny teknik har kommit i bruk. Båda åtgärderna harvarit helt nödvändiga. Men de har betytt attarbetstillfällen har försvunnit.Tyvärr har tidigare regionalpolitiska satsningar nubörjat dras bort från länet. Jag tänker på ,som på grund av sin nya organisation medverkar tillatt arbetstillfällen försvinner. bedömdes intesom ett tillräckligt bra lokaliseringsalternativ fördet nya regionkontoret, och förlorar 200arbetstillfällen till följd av decentraliseringen avarbetsuppgifter från huvudkontoret till regionerna.Televerkets och postverkets nya regionalaorganisation får samma effekt.Motsätter vi oss då denna omstrukturering? Nej,naturligtvis inte. Vi anser däremot att styrelser somav riksdag och regering fått så stora befogenheter,som många nu har, måste åläggas ett stort ansvarför bl.a. regionalpolitiken.När t.ex. minskar genomatt verksamheter förs ut i de olika regionerna,måste staten ta ett ansvar för att den dräneringbygden utsätts för kompenseras med andraverksamheter.På vilket sätt kan man då kompensera ett bortfall iverksamhet? Jo, genom t.ex. förbättradetransporter, utökade kommunikationer, satsning påutbildning och genom att tillföra högskolan fastaforskningsresurser.Som region får vi nu inte heller själva lägga oss plattpå marken och se på hur utarmningen fortgår. Vimåste hitta nya utvecklingsmöjligheter. Vi kan --jag nämner det som ett exempel -- ta tillvara denpotential som ligger i att utveckla till ettcentrum för transportteknik och kommunikation.Vi ligger väl framme i den utvecklingen, ochmotorn i denna liksom på så många andra områdenär högskolan /Borlänge.Vi socialdemokrater från har inågra motioner framhållit betydelsen av att hatillgång till högskoleutbildning av bra kvalitet ochav att fasta forskningsresurser tillförs även de småoch medelstora högskolorna. Motionernabehandlas naturligtvis i utbildningsutskottet, mendessa faktorer är av så stor betydelse för all regionalutveckling att de måste framhävas även i dennaregionalpolitiska debatt.Det är genom samverkan mellan flera högskolorsom man kan få den bas för kunskapsutveckling ochforskning som är nödvändig i dagens samhälle. Förvår del har samarbetet mellan högskolornaFalun/och /pågått sedan1989 och är långt framskridet, liksom samarbetetmed skogshögskolan i . Den senarelyder under iUppsala, SLU.I /finns nu totalt 800forskarutbildade. Inom storföretagen och destatliga verken finns koncentrationer av FoU-kompetens inom vissa bestämda områden. I Gävlefinns ochskogshögskolan i , som vardera har ca100 forskare och 8 resp. 9 professorer. Vi har därförstora möjligheter att i samverkan och inom ett antalprofilområden bygga upp fungerandeforskningsmiljöer. Redan nu har det pågåendeplaneringsarbetet lett till att det växer framregionalt anpassade idéer för att uppnå egna måloch för att möta de krav som en nyomvärldssituation ställer.Mitt i all denna positiva utveckling dyker detplötsligt upp orosmoln. Verksamheten vid statenslantbruksuniversitets avdelning i , iHedemora kommun, har blivit föremål förutredning. Vi som känner till verksamheten iGarpenberg anser att den utredningen är dålig.Den har sett en aning ensidigt på situationen vidSLU i och vid skogshögskolan iGarpenberg.Enligt utredningen bör skogshögskolan i stort settavvecklas. Verksamheten med all denna forskningskall tillföras . Fina institutioner skallskrotas, bra forskningsarbete förstöras! Manundrar: Varför?Är denna centralisering verkligen byggd på äktaforskningspolitiska ställningstaganden? Eller ärskälet att har överkapacitet därför att dendel av skogsfakulteten som ligger där har svårt attrekrytera doktorander? Ja, det ger utredningeninte svar på. Men den ger inte heller minsta antydanom de regionalpolitiska konsekvenser som en flyttskulle få.Utredningen bryter på dessa sätt mot de riktlinjersom regeringen dragit upp, dels iregeringsdeklarationen, där uttrycket ''HelaSverige skall leva'' finns med, dels ibudgetpropositionens bil. 11, där det står: ''För attytterligare betona statliga utredningars ansvar föratt belysa regionalpolitiska konsekvenser av sinaförslag, kommer jag att föreslå regeringenatt ett generellt direktiv införs som föreskriver attsådana analyser skall redovisas. ''fick sin skogsvetenskapligafakultetsavdelning genom riksdagsbeslut i börjanav 70-talet. Den regionalpolitiska aspekten var dåvägledande. Den regionalpolitiska betydelsen ärinte av mindre vikt i dag.Vi har i länet själva gjort utredningar som visar attdet går att bygga upp en struktur som även SLU iGarpenberg har nytta av. Man kan säkra sinvetenskapliga utveckling utan att SLU drar på sigde kostnader som en flytt innebär.Vad är det då som säger att den miljö som storaSLU i kan erbjuda är bättre än den miljösom erbjuds i med den närhet tillutbildningar för ekonomer och ingenjörer som vårhögskola kan erbjuda?Jag anser att utredningen måste antingen kastas ipapperskorgen eller kompletteras med enregionalpolitisk analys. Den måste dessutomkompletteras med en ekonomisk analys -- det trorjag att skattebetalarna kräver.Herr talman! Det jag vill ha sagt med mittanförande här är att man i planeringen för denfortsatta utvecklingen av våra högskolor ochuniversitet förutom rent utbildnings- ochforskningspolitiska aspekter även måste väga in deregionalpolitiska. Att göra regionalpolitiskaöverväganden är inte detsamma som att utarmavåra utbildningscentra på det vetenskapligaområdet. Tvärtom kan det innebära en extrainjektion för verksamheten och höja kvaliteten.Det bör beaktas när den forskningspolitiskapropositionen läggs påriksdagens bord.De erfarenheter jag har fått genom att jag settverkningarna av olika lokaliseringsbeslut gör migen aning fundersam. kommer tanken: Har vigett styrelserna i våra statliga verk och institutionerför stort inflytande över utveckling ochlokalisering? Vi måste kanske från sidalägga ett större ansvar på styrelserna, ålägga dematt ta de regionalpolitiska hänsyn som både dennuvarande och den förra regeringen ålade dem.Affärsmässighet eller krav på hög vetenskapligstandard utesluter inte att regionalpolitiska hänsyntas.Herr talman! Så till ett helt annat ämne -- tillkvinnor i skogslänen, till vår situation och vårakrav.Den motion som vi socialdemokratiska kvinnorfrån skogslänen lämnat med förslag tillåtgärdspaket har blivit styvmoderligt behandladliksom övriga kvinnomotioner. Över huvud taget ärden politik som den borgerliga regeringen fördirekt kvinnofientlig. Den gör det svårt för isynnerhet skogslänens unga flickor att stanna kvari sina hembygder.Den treåriga gymnasieskolan är viktig. Den ger eninträdesbiljett till arbetsmarknaden. Utan den blirmånga utan kompetens för att komma in påhögskolan. Många blir utan yrkesutbildning. Denvill regeringen skjuta eller lasta överpå ekonomiskt hårt trängda kommuner.Den kommunala vuxenutbildningen -- viktig föralla som bara har gått i eller hartvåårigt gymnasium, viktig för de kvinnor som skallomskolas från ett kroppsligt tungt arbete, viktig förde kvinnor som inte hann med att skaffa sig enyrkesutbildning innan de bildade familj, särskiltviktig i skogslänen med den låga utbildningsprofilsom vi där har -- vill regeringen nästan helt skrota.Jag tänker också på nedskärningarna i offentligasektorn -- skolan, barnomsorgen, äldreomsorgen,vården. Vilka skall vårda, vilka skall lära ut, vilkaskall ta hand om? Vilka skall ha ett eget arbete attgå till, en egen trygghet, utan beroende av en man,vilka skall få egen pension som det går att leva på?Visst blir det tungt att var kvinna, i skogslänen, iSverige -- i synnerhet nu när det är en borgerligregering.Listan på våra krav i motionen kan göras längre,men den listan blir egentligen ett krav påregeringsskifte. Ett borgerligt styrt är ingetbra land för kvinnor att leva i -- det ser vi allttydligare dag för dag.Egentligen borde de krav som förs fram frånskogslänskvinnorna behandlas som ett paket här iriksdagen, som ett regionalpolitiskt paket förkvinnor. Det går inte att isolera och behandlautbildning för sig, barnomsorg för sig, tillgången tillarbete för sig och tillgången till kultur- ochfritidsaktiviteter för sig. Det går inte att isolera ochbehandla behov av körkort, av kollektivtrafik, avdistansutbildning, av folkbildning var för sig.Ingen kvinna kan stanna kvar och bilda familj på enort som uppfyller bara en del av kravpaketet. Detbehövs en helhetssyn på kvinnors villkor i glesbygd,i skogslänen.Med detta framför jag min ochskogslänskvinnornas förhoppning om att vi iframtida beslut av olika slag kan räkna med att deregionalpolitiska aspekterna alltid tas med i deavvägningar som måste göras.Jag ser att har kommit in ikammaren. Jag kan då inte avstå från attkommentera en av hans tidigare repliker. Han sadeatt det behövs kvinnobejakande attityder iNorrlands inland, om unga kvinnor skall stannakvar där. Ja, , attityder förändraringenting! Nej, det som behövs för skogslänensutveckling är åtgärder. Det bevisar bara attnuvarande regering helt saknar insikt omglesbygdskvinnornas situation. Men vi hoppas attsyndarna inte skall vakna för sent.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag kan inte hålla med om att denborgerliga regeringens politik skulle varakvinnofientlig. Däremot behöver kvinnornaallmänt sett ökat stöd, och en attitydförändringbehövs. Jag förstår inte riktigt hur man kan förnekadet. Det sägs av alla kvinnoforskare av alla möjligaschatteringar och kategorier att inställningen tillkvinnor och kvinnors företagande måste ändras.Det pekar vi på i utskottet.Det måste vara något fel när 3 %av projektstödetgår till kvinnor, medan 97 %går till män. Attitydenatt mannen är en norm har tyvärr funnits och finnsi vårt samhälle. Landsbygdskvinnorna menar självaatt det krävs att man har utbildade människor ochrådgivare som kan uppfatta de här kvinnligasignalerna samt att kvinnlig verksamhet måsterespekteras.Som det nu är uttrycker sig kvinnor på ett annatsätt. De har inte så stora projekt och begär inte såmycket pengar. Därför ser man litet fundersamtoch tvivlande på deras verksamhet.Det är bra att analyserar det här. NUTEKkan också behöva få sig en tankeställare om hurman behandlar kvinnor.Jag vill också påpeka vad fnös åthäromveckan. Han sade att man inte kan tala omen åtstramningspolitik när staten har ett underskottpå 70 miljarder kronor.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag måste vidhålla att den härregeringen driver en kvinnofientlig politik. Detgörs angrepp på den offentliga sektorn. Man skärner statsbidraget till kommunerna. Vi ser dagligenhur kommuner går in för besparingar. Jag kannämna och som exempel. Det äringa hemligheter för oss.När det t.ex. gäller den kommunalavuxenutbildningen kan ingen förneka att det är denborgerliga regeringen som har dragit ner på den ochatt man har gjort det på ett sådant sätt att justkvinnornas möjligheter till utbildning kommer ifara. Det är mest kvinnor inom den kommunalavuxenutblidningen liksom inom folkbildningen.Man skall ha goda rådgivare, säger det värsta är att rådgivarna för det mesta ärmän. Vi måste se till att vi får kvinnliga rådgivare såatt de kan uppfatta de signaler som småprojekt som kvinnor startar är viktiga. Detär synd att av pengarna skall kommakvinnor till del. Alla kvinnor oavsett parti måstehjälpas åt att stärka det här.Vi måste också hjälpas åt med att ökakvinnorepresentationen i den här kammaren.Tyvärr är det bara Socialdemokraterna som harökat sin kvinnorepresentation vid det senaste valet.Vi får se till att det blir en ändring. Jag tror att vioavsett parti har en gemensam plattform att stå på.Men i den direkta politiken finns betydandeskillnader. Jag vidhåller, , att enborgerlig politik inte är bra för kvinnorna.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med om att det är viktigtatt vi kvinnor över parti- och blockgränserna hjälpsåt att arbeta för att stärka kvinnans situation på allamöjliga områden i vårt samhälle.I det här betänkandet vill vi från majoritetens sidainföra nedsättning av sociala avgifter på områdensom skulle gynna kvinnor.Vi har ärvt en ekonomisk situation avSocialdemokraterna, och det är detta som gör attden ekonomiska situationen är som den är. Detavgörande är ändå att man långsiktigt får enförändring av den svenska ekonomin, så att vi kanta oss ur den eländesvandring som vi har varit utepå under de senaste åren.När det gäller komvux och folkhögskolorna måsteman ha i minnet att de borgerliga partierna här iriksdagen har utökat anslagen med 300 milj.kr.Den nedskärning som kvarstår skall mycket välkunna utgöra en press för att verksamheten skallrationaliseras.Jag håller med om att kvinnor behöver utbildning.Det är viktigt av vi genomförde de härförändringarna och ökade anslagen till bådefolkhögskolor och komvux.Anf. 32 () replik:Herr talman! Det låter nu och när övriga borgerligariksdagsledamöter pratar om vuxenutbildningensom om ni har räddat vuxenutbildningen för allframtid. Det har ni inte. Det ni talar om är enmycket liten förbättring jämfört med hur det vartidigare. Det är bara för det året.Jag möter kvinnorna ute i våra bygder som harmycket låg utbildningsprofil, t.ex. i Kopparbergslän. Vi har stora behov av just vuxenutbildningen.Dessa kvinnor kan inte skaffa sig sådan utbildning.De har stora skulder som de inte har möjlighet attbetala av på grund av att de inte kommer in och fårslutföra sin utbildning inom den kommunalavuxenutbildningen.Det här är dagens allvar. Jag tycker inte att IsaHalvarsson och övriga borgerliga ledamöter här ikammaren kan slå sig för bröstet och säga att de harräddat den kommunala vuxenutbildningen. Menjag hoppas att ni kan komma tillbaka ochta bort alla besparingar.En mycket stor grupp är drabbad, eftersom så stordel av vuxenutbildningen är uppbunden av lagar.Grundskoleutbildning, grundvux, måste t.ex. skeförst, och sedan kommer gymnasieutbildning,yrkesutbildning, omskolning osv. Det här slår iverkligheten betydligt hårdare än det verkar göraom man bara ser till siffrorna.Nedsättandet av sociala avgifter kan se mycketvackert ut, men vi har sagt nej till det ifrån desocialdemokratiska kvinnorna. Vi anser att vi dåblir betraktade som en andra klassens arbetskraft.Vi vill vara med i samhället på samma villkor sommän. Vi fortsätter med denna strävan.Isa hoppas att den svenska ekonomin ärpå rätt väg. Det hoppas jag också. Den var väl pårätt väg redan i och med Rehnbergsavtalen, somden förra regeringen fick igenom efter ganska stortmotstånd på många håll. Vi får hoppas. Godekonomi för är också bra för skogslänenskvinnor.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 33 (m) replik:Herr talman! kommer med ettgrundfalskt påstående, nämligen att den nuvaranderegeringens politik är klart kvinnofientlig. Detsaknar all grund. Jag vill påstå att om det är någotlandets kvinnor skall hoppas är det att dennuvarande regeringen får fortsätta att driva sinpolitik under både denna och kommandemandatperioder för att ge kvinnorna ytterligarebättre möjligheter framöver.Jag tog upp kvinnofrågorna i korthet i mitt förstainlägg. Jag är nämligen övertygad om att -- jag troratt och jag kan dela denuppfattningen -- ifall flykten av flickor och ungakvinnor från landsbygden och glesbygden fortsätterpå samma sätt som under gångna årtionden, såkommer det att bli utomordentligt svårt att få enlevande landsbygd och att hålla glesbygdennågorlunda utvecklad.Jag är övertygad om att värderingarna hos framförallt de unga pojkarna, manssamhället i glesbygden,behöver ändras eller åtminstone breddas medandra värderingar som skulle medföra att flickoroch unga kvinnor tycker att de får ut något av att bokvar. Samtalen från resor i mångalandsbygdskommuner vittnar mycket ensidigt omatt unga flickor kanske inte bara älskar bilar, jakt,fiske, jord och skog, utan att det finns andradimensioner i tillvaron. Jag tror att devärderingarna måste ändras.Det är också intressant att se att EG satsar ganskastora summor, ett par hundra miljoner, på att vidgavärderingsbegreppen på landsbygden för attmotverka den kvinnoflykt som till mycket stor delberor på att mycket öppna och klarsynta flickor ochunga kvinnor uppfattar värderingarna som förtrånga.Den socialdemokratiska politiken, med dessensidiga koppling till just den offentliga sektorn,som i stort sett skall ha monopol på ett antalservice- och vårdområden, har också beskurit,nästan hindrat kvinnorna från att komma in ochförverkliga sina idéer utifrån sin professionellayrkeskunskap. Den nya regeringen vill, genom attbryta upp de offentliga vård- ochservicemonopolen och möjliggöra en störremångfald, ge kvinnorna en möjlighet attförverkliga sina idéer och tankar utifrån sinkunskap. Uppfattar man det på det sättet, IngerHestvik, att det endast är genom att hakommunala, offentliga vård- och servicemonopolsom man kan utveckla kvinnornas idéer,värderingar och drömmar om framtiden, då tror jagatt man skall ta ett samtal med många av dem somönskar större valfrihet och större pluralism i det härsammanhanget.Från den lilla världen hemma har jag fått denbestämda uppfattningen att kvinnorna har en vissförmåga till helhetssyn, som vi kanske saknar.Denna förmåga tror jag är viktig inte minst när detgäller utvecklingen av glesbygden och de småsamhällena, och jag ser därför med stor glädje påatt det satsas mer på de olika kvinnoprojekten.Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag tror nog att de flesta kvinnorna ivårt samhälle ser den offentliga sektorn som enväldig trygghet när det gäller barnomsorg, när detgäller vård och när det gäller skola, och de ser detsom en trygghet också ur den synpunkten att det ärden offentliga sektorn som ger dem arbete. Jagtycker att det är bra att kvinnor kan starta eget, kan bilda kooperativ, osv., men jag tror inteatt vi skall försnäva kvinnors möjligheter att deltapå arbetsmarknaden bara till att de kan arbeta inomden offentliga sektorn. Vi måste skapa möjligheterför kvinnor som gör att de, precis som gossarna isamhället, kan utbilda sig också till andra yrken ochfå fler yrken att välja på. Det måste vara vårtfrämsta mål.Det är klart att vi skall ändra på attityder, och detär viktigt att vi får riktiga attityder. Men det får intestanna vid att vi bara ändrar attityderna, utan någotmåste också ske. Det nu togupp om EG:s stasning på kvinnor är jättebra. Jagmenar att EG på många områden har en bättrekvinnopolitik än vad vi har, och detta gäller isynnerhet den borgerliga regeringens politik, somjag inte kan acceptera. Jag tror -- precis som mångagånger har sagts här i kammaren och somhar skrivits i tidningar -- att den borgerligaregeringen är ett mycket större hot mot kvinnornaän EG.Anders G Högmark säger också att vi skall har ettlevande landskap. Jo visst, men det är ju inte baradet levande landskapet vi lever för, utan människorsom lever i det landskapet skall också ha rätt att bokvar där. Det är inte bara vi som kommer dit ochsemestrar då och då som skall ha rättatt njuta av landskapet, utan det skall också demänniskor som lever där ha. Vi måste se till att demänniskorna blir fullvärdiga medlemmar i detsvenska samhället.Anders G Högmark säger att regeringen inte för enkvinnofientlig politik. Tag då fram något områdedär ni har gjort något väldigt bra för kvinnorna!