prot · GF0960 · 1992-02-10 00:00:00 — Det är inte alltid en helhet och enenhet.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisades de avlämnade motionerna enligtföljande.Motionerna hänvisades till de utskott, somutskottsbeteckningen i motionsnumret anger utomi de fall där motioner har fördelats mellan flerautskott.I sistnämnda fall remitterades motionerna ienlighet med de noteringar, som gjorts i den tillsnabbprotokollet för torsdagen den 6 februarifogade motionsförteckningen.7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 7 februari1991/92:100 av i (m) tillstatsrådet om tullensnarkotikakontroll vid en EG-anslutning:Om några år är förhoppningsvis fullvärdigmedlem i EG, vilket innebär en stor utmaning menockså stora förväntningar och positivaförutsättningar för hela nationen. Dock finns detfrågetecken som borde rätas ut och ett sådant ärtullens möjlighet till effektiv kontroll avseendenarkotikasmuggling till Sverige.I dag kan en tulltjänsteman vid en gränsstationkontrollera och visitera alla till landetankommande resenärer utan att misstanke omsmuggling föreligger. Enligt uppgift blir inteförhållandet detsamma efter en svensk EG-anslutning.EG:s regler innebär att det krävs grundadmisstanke mot en resande till från ett för att tulltjänstemannen skall kunnakontrollera och visitera i syfte att avslöjanarkotikasmuggling. Spontant uppfattas detta somatt ett EG-medlemskap innebär försämringavseende möjligheten att försöka stoppanarkotikamissbruket. Att försöka hindranarkotikamissbruket och allt elände detta för medsig först efter det att narkotikan kommit in i landetoch där spridits ut, är förutom att slösa medresurser också att underlätta den verksamhethänsynslösa knarkprofitörer sysslar med.Med anledning av det anförda vill jag fråga:Hur avser statsrådet säkra möjligheterna att efterett svenskt EG-medlemskap effektivt ingripa motsmuggling av narkotika till ?1991/92:101 av () till statsrådet om kollektiva hemförsäkringar:Den förra regeringens nära samröre med grunden till att de kollektivahemförsäkringarna utvecklades. Kollektivahemförsäkringar i den form de har medförmånga negativa effekter. De strider motskälighetsprincipen i försäkringsrörelselagen ochde avviker i sin anda från marknadsföringslagenoch konsumentlagstiftningen. Dessutom medförkollektiva hemförsäkringar att mängder avmänniskor är dubbelförsäkrade.Ca 800 000 LO-medlemmar omfattas avkollektiva hemförsäkringar och marknadenfortsätter att växa. För är en betydandedel, förmodligen mycket mer än hälften, av derasbestånd av hemförsäkringar kollektiva.Skälighetsprincipen infördes såvitt gällersakförsäkring 1950 i försäkringsrörelselagen. Enligtdenna skall premiesättningen vara skäligt avvägdmed hänsyn till den risk försäkringen är avsedd atttäcka, nödvändiga driftskostnader m.m.Vid individuell sakförsäkring tillämpas en relativtlångt driven premiedifferentiering. När det gällerFolksams kollektiva hemförsäkring föreligger enytterst begränsad avgiftsskillnad mellan storstadoch landsbygd och ingen avgiftsskillnad mellanstora och små hushåll eller mellan den som har ettbohag av högt värde och den vilkens bohag har ettringa värde. Hemförskringspremien för individuellförsäkring har en spännvidd som varierar iintervallet 1:6 medan spännvidden totalt i denkollektiva hemförsäkringen är 1:1,5. Med en sådanutveckling kan man knappast påstå att olikariskgrupper i rimlig omfattning bär sina kostnader.Marknadsföringslagen omfattar förbud motnegativa avtalsbindningar, vilket innebär attnäringsidkare inte får använda denna metod vidförsäljning av varor eller tjänster till konsumenter.Försäkringsbolaget i förening med LOanvänder sig av en försäljningsmetod medreservationsrätt som i sin anda strider motmarknadsföringslagen. Konsumenterna måstealltså i dessa fall tacka nej eller reservera sig mot etterbjudande; annars påförs de en kollektivhemförsäkring.Det strider mot hela idén i den svenskakonsumentlagstiftningen att en konsument dels integes tydlig information om hur mycket han betalarför en tjänst, dels inte får full återbetalning avkostnaden om han väljer att avstå frånerbjudandet.Intressegemenskapen mellan och LO kanmedföra att medlemmarna i praktiskt tagetsamtliga kommer att blianslutna till kollektiva hemförsäkring.Detta förhållande skulle ge något av enmonopolställning inom den stora del avhemförsäkringssektorn som utgörs av LO-medlemmar.Kollektiva hemförsäkringar medför också atthushåll blir dubbelförsäkrade. lär det finnasuppemot 300 000 fackliga medlemmar som ärdubbelförsäkrade. I de fall flera medlemmar i etthushåll genom sina anställningar omfattas avkollektiv hemförsäkring med reservationsrätt finnsstor risk för att dubbelförsäkring uppstår.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågastatsrådet . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för attsåväl individuellt som kollektivt tecknadehemförsäkringar på lika villkor skall omfattas avskälighetsprincipen?2. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för attsåväl marknadsföringslagen somkonsumentförsäkringslagen skall gälla också förkollektivt tecknade försäkringar?3. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för attförhindra att dubbelförsäkring uppstår?8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 6 februari1991/92:367 av () till statsrådet om förslaget om två karensdagar:Kritiken mot regeringens förslag att införa tvåkarensdagar har varit hård, massiv och rättvis.Karensdagar slår hårt mot svaga och utsattagrupper, som människor med sjukdomar, allergieroch handikapp, kvinnor och lågavlönade.Regeringens beräkningsunderlag och beredning avfrågan har utsatts för kritik av såväl myndighetersom fackliga organisationer, handikapprörelsenoch andra berörda. säger även nej till karensdagar.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet regeringen beredd att dra tillbaka förslaget ?1991/92:368 av () tilljordbruksministern om skogsteknikerutbildningen:I budgetpropositionen bil. 6 åläggs SLU enbesparing på 30 milj.kr. för /93.Jordbruksministern anför bl.a. att ''ett exempel påområde för besparingar kan vara den skogligautbildningen som bör anpassas till marknadenskrav''.SLU:s styrelse har fattat ettprincipbeslut, vilket innebär attskogsteknikerutbildningen i läggs ner den1 . Därigenom koncentreras all utbildningtill mellersta och norra har av skogsmark, mer än30 % av tillväxten av skogsbruksvärdet,och av de skogliga arbetstillfällena finns iGötaland:Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidtaför att tillgodose skogsnäringens behov avskogstekniker i ?1991/92:369 av () tillkommunikationsministern om vägavgifter:I olika omgångar har det diskuterats att finansieraen utbyggnad av i södra medvägavgifter. råder det dock osäkerhetkring var regeringen står när det gäller vägavgifterfrån trafikanterna.I budgetpropositionen anges att investeringar itrafikens infrastruktur kan finansieras bl.a. medvägavgifter.När avser kommunikationsministern ta ställning ifrågan om vägavgifter är ett lämpligt sätt attfinansiera nya vägar?1991/92:370 av () tillutbildningsministern om översyn avstudiemedelssystemet:Den 5 november 1991 svarade utbildningsministernpå en fråga av mig beträffande översyn avstudiemedelssystemet. Det framkom då att hantänkte sig en översyn över hela studiefinansieringenbl.a. med utgångspunkt i Finvuxutredningensförslag. finns fortfarande ingadirektiv trots utbildningsministerns löften om attöversynen skulle vara klar i år.Jag vill därför ställa följande fråga tillutbildningsministern:När kan direktiven för översyn avstudiefinansieringssystemet föreligga?1991/92:371 av () tillkommunikationsministern omtelekommunikationerna:Bra telekommunikationer är en avförutsättningarna för att kunna lägga ut jobb inomtjänstesektorn i glesbygden. Men eftersocialdemokraternas och Ny Demokratisgemensamma agerande i , som ledde tillatt planerade taxehöjning skjuts upp,förhindras denna utveckling. Resultatet blir nu istället att måste skära ned nödvändigainvesteringar i hela landet med 2 miljarder kronor.1 300 personer kommer dessutom att sägas uppöver hela landet utöver de 2 600 som sedan tidigareblivit övertaliga.Televerket i Region drabbas särskilt hårt närplanerade investeringar skjuts . Bl.a.måste installering av senareläggas.Detta medför klart negativa konsekvenser för såvälkunder som för televerket.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Ämnar statsrådet vidtaga några särskilda åtgärderför att lindra effekterna av riksdagsbeslutet och dåsärskilt för Region ?1991/92:372 av () tilljordbruksministern om djurskyddslagstiftningen:I har kommunensdjurskyddsinspektör fått ingripa idjurhanteringen på en gård. Den 10 december 1991ingrep djurskyddsinspektören. Då låg en ko dödoch andra kor var i så dåligt skick att de fick slaktas.Ett antal djur flyttades till en annan lantbrukare.Lantbrukarens stall var överbelastat, kossor fick gåkvar ute utan tillbörlig skötsel. Lantbrukarenklarade inte av djurhållningen, vilket fickkatastrofala följder för djuren. harnu beslutat att ägaren skall få tillbaka sina kor ochundanröjer därmed miljö- ochhälsoskyddsnämndens beslut.Med anledning av det ovan anförda vill jag frågastatsrådet:Avser regeringen att se över lagstiftningen så attdjur som utsätts för djurplågeri har en rimlig chansvid juridisk prövning?den 7 februari1991/92:373 av () till statsrådetBo Lundgren om hyresgästers rätt att slippa betalaför kabel-TV:När bostadsrättsföreningar beslutar sig för att drain kabel-TV förekommer det ibland att medlemmari föreningen tackar nej. I många fall -- men intealla -- förekommer det då att även de medlemmarsom tackat nej tvingas betala kabel-TV-avgift,vilket givetvis innebär att de medlemmar som villha kabel-TV vältrar över en del av kostnaden pådem som inte vill. För personer i småomständigheter, t.ex. många pensionärer, kandenna avgift bli betungande. Många uppfattardessutom med rätta denna form avtvångsindrivning som djupt personligt kränkande. Iett aktuellt fall i hotas en pensionär, somaldrig haft TV, med rättegång eftersom hon ansersig sakna medel att betala denna extra ochoönskade utgift.Med anledning av det ovan anförda vill jag frågastatsrådet:Vilka förslag är regeringen beredd att föreläggariksdagen i syfte att förhindra denna typ avmajoritetsövergrepp mot enskilda medlemmar i enbostadsrättsförening?1991/92:374 av () tilljordbruksministern om djurhållning ochlandskapsvård:Ett öppet landskap kan behållas genom en fortsattproduktion av nötkött.I finns drygt 5 000 dikor(moderdjur för köttproduktion). Dessa djur hållerunder sommarhalvåret ängs-och betesmark i gott skick.Lönsamheten är mycket låg, varför risken nuär stor att denna för det öppna kulturlandskapet såviktiga produktion drastiskt kan komma attminska.Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta föratt bibehålla nämnda djurproduktion och därmeddet öppna landskapet?1991/92:375 av (nyd) till statsrådetAlf om bistånd i form avskuldlättnadsåtgärder:Under tredje huvudtiteln ''Andrabiståndsprogram'' i budgetpropositionen äskarregeringen 700 milj.kr. för stöd till ekonomiskareformer och skuldlättnadsåtgärder. Avbudgetpropositionen framgår inte till vilka länderbistånd i form av skuldlättnadsåtgärder lämnas,inte heller till vilka länder utvecklingsländernaåterbetalar ränta och amortering. Kanske utbetalarvi bistånd till t.ex. som sedan snabbttransporterar pengarna vidare till t.ex. Italien.Min fråga till statsrådet är:Vet statsrådet vilka länder som kommer att bliföremål för skuldlättnadsåtgärder och vilkalångivarländer som därigenom genom vårt biståndkommer att få viss del av sina fordringar täckta?1991/92:376 av Bo G Jenevall (nyd) tillkommunikationsministern om flygplanet ''GulKalle'':Det har kommit till vår kännedom att detmuseiflygplan av typ , som underbeteckning SE-BKG flyger i svenskt luftrum, påmycket sannolika grunder är stulet från ettisraeliskt flygmuseum, och försett med förfalskadidentitet. Detta faktum har framförts till såvälluftfartsverket som även avisraeliska myndigheter vid ett flertal tillfällen.Vidare att journalisten i samband med sina undersökningar harblivit förtalad, anklagad för förfalskning och utsattför mutförsök gör saken ännu mer allvarlig.Min fråga blir därför vad statsrådet avser att vidtagaför åtgärder för att bringa klarhet i ärendet särskiltmed tanke på de internationella konsekvenser detkan få.1991/92:377 av (nyd) tillarbetsmarknadsministern omarbetslöshetsersättningen:Enligt gällande regler för arbetslöshetsersättningerhåller en arbetstagare som är gift med enföretagare och som bisyssla är behjälplig i det egnaföretaget, ingen som helst arbetslöshetsersättningtrots att vederbörandes arbetslöshet är resultatet avfriställning från en helt annan arbetsgivare, somsaknar varje anknytning till familjens företag.Exempelvis kan resultatet således bli att ensjuksköterska som haft en anställning somsjuksköterska tjänstgöringstid och blivitfriställd på grund av arbetsbrist, inte erhåller någonsom helst ersättning från arbetslöshetskassan --trots att hon betalt sin avgift till denna under enlång följd av år -- eftersom hon varit behjälplig medbokföring o.dyl. i familjens företag. Att hon sedanlänge förvärvsarbetar som anställd sjuksköterskahos en helt annan arbetsgivare saknar betydelse.Kassan klassar henne obönhörligen somföretagare.Min fråga till statsrådet åtgärder avser statsrådet att vidta för attanpassa den lagstiftning och de regler som reglerarovanstående förhållanden så att de blir rimliga,rättvisa och i enlighet med den nuvaranderegeringens rättskänsla?9 § Kammaren åtskildes kl. 12.36.Förhandlingarna leddes av talmannen.