prot · GG0914 · 1992-11-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:14Måndagen den 2 novemberKl.15.00--15.051 § Anmälan om ny ersättare för statsrådTredje vice talmannen anmälde att () --den 18 decemberi ställe skulle tjänstgöra somersättare för jordbruksminister § Justering av protokollJusterades protokollen för den 19, 20, 21, 22 och 23oktober.3 § AvsägelseTredje vice talmannen meddelade att AnnikaÅhnberg (-) avsagt sig uppdraget att vara suppleanti jordbruksutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.4 § Anmälan om vissa kompletteringsvalTredje vice talmannen meddelade att på grund avuppkomna vakanserdels Socialdemokratiska riksdagsgruppen anmältBirgitta som ledamot i utrikesnämnden efterAnita samt och som ledamöter ikrigsdelegationen efter resp. AnitaGradin,dels riksdagsgrupp anmält JanJennehag som ny suppleant i jordbruksutskottetefter vice talmannen förklarade valda tillledamot i utrikesnämndenBirgitta ()ledamöter i krigsdelegationenBirgitta ()()suppleant i jordbruksutskottetJan Jennehag (v)5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:23 till lagutskottet1992/93:37 och 50 till finansutskottet6 § Hänvisning av proposition 1992/93:52 tillutskott och beslut om förkortad motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:52 Höjd skatt på tobaksvarortill skatteutskottetRegeringen hade föreslagit att skullebesluta att motionstiden för denna propositionförkortades till tolv dagar.Kammaren beslöt förkorta motionstiden till attutgå måndagen den 9 november.7 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:58 och 63 till bostadsutskottet1992/93:67 till trafikutskottet1992/93:68 och 71 till lagutskottet1992/93:83 till socialutskottet1992/93:96 till skatteutskottetRedogörelse1992/93:RFK1 till konstitutionsutskottetMotionerna1992/93:Sf1--Sf3 till socialförsäkringsutskottet8 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /93:KU1och betänkanden1992/93:SfU1 och betänkanden1992/93:AU1 och AU39 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:28 Ändrade bestämmelser för traktoreroch motorredskap, m.m.1992/93:29 Vissa socialavgiftsfrågor1992/93:30 Ändring av begreppet arbetsskada1992/93:40 Semesterlöneförsäkring för små företag1992/93:47 Ny lagstiftning om måttenheter,mätningar och mätdon samt ny lagomelektromagnetisk kompatibilitet1992/93:48 Ändringar i de immaterialrättsligalagarna med anledning av , m.m.1992/93:51 Medel till AB kanalbolag förupprustning och drift av kanalen budgetåret1992/931992/93:55 En byggproduktlag m.m.1992/93:56 Ny konkurrenslagstiftning1992/93:61 Ändrat huvudmannaskap för vissainstitutioner inom ungdomsvård ochmissbrukarvård1992/93:65 Upphävande av lagen (1990:750) ombetalningar till och från utlandet m.m.1992/93:70 Privat lokalradio1992/93:72 Lag om teleterminalutrustning, m.m.1992/93:73 Verksamheten vid Försvaretsdatacenter1992/93:76 Höjd beredskap1992/93:78 Undanförsel och förstöring1992/93:84 Organisationen av riksfärdtjänsten1992/93:85 Vissa kyrkliga frågor1992/93:87 En lag om EG-märket1992/93:89 Ändrad lagstiftning för banker ochandra kreditinstitut med anledning av ,m.m.1992/93:90 Ändrad lagstiftning förvärdepappershandel med anledning av , m.m.1992/93:92 Godkännande av en överenskommelsemellan och om ömsesidigt bistånd itullfrågor1992/93:93 Vissa luftfartsfrågor med anledning avavtalet om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES)1992/93:101 Den statliga statistikens finansieringoch samordning1992/93:102 Upphävande av lagen (1987:773) omfritidsbåtsregister, m.m.1992/93:104 Godkännande av Europarådetskonvention om utlänningars delaktighet isamhällslivet på nivå1992/93:107 Redovisning av vissa infrastruktur-kostnader med anledning av avtalet om Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES)1992/93:109 Ändring i rättshjälpslagen m.m.1992/93:110 Ändringar i marknadsföringslagenm.m. med anledning av EES-avtalet1992/93:113 Sändning av grannländersrundradioprogram från sändare i Sverige1992/93:114 Ytterligare medel till Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut för /931992/93:116 Ersättningsnivåer för vissapensionsförmåner m.m.1992/93:117 Lönegarantifonden m.m.1992/93:118 Ändring i lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag1992/93:120 Ändring i sekretesslagen (1980:100)med anledning av EES-avtalet1992/93:123 Vissa ekonomiska regleringar år 1993mellan staten och kommunsektorn1992/93:128 Vissa sjöfartspolitiska åtgärder1992/93:129 Avgifter inom äldre- ochhandikappomsorgen1992/93:132 Vissa frågor inomKommunikationsdepartementets områdeMotionernamed anledning av prop. 1992/93:10 Film- ochvideoavtalet och statens stöd till filmkulturellverksamhet1992/93:Kr1 av och ()1992/93:Kr2 av m.fl. (s,c)1992/93:Kr3 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:21 Det svenskaelsäkerhetsarbetet1992/93:N3 av m.fl. (s)1992/93:N4 av Hans Nyhage och ()med anledning av prop. 1992/93:27 Ändradhandels- och föreningsregistrering1992/93:L5 av Bo Finnkvist och ()1992/93:L6 av och ()med anledning av prop. 1992/93:41 Kapital förtillväxt1992/93:Fi4 av ()1992/93:Fi5 av och ()1992/93:Fi6 av m.fl. (s)1992/93:Fi7 av m.fl. (v)1992/93:Fi8 av och ()med anledning av prop. 1992/93:43 Ökadkonkurrens i verksamhet1992/93:So1 av ()1992/93:So2 av m.fl. (s)1992/93:So3 av ()1992/93:So4 av m.fl. (v)betänkanden1992/93:JuU1 Förenklad delgivning1992/93:JuU2 Immunitet och privilegier förministerrådsmöten ochämbetsmannakommittémöten inom Konferensenom säkerhet och samarbete i (ESK)betänkanden1992/93:LU1 Återvinning vid ackord och konkurs1992/93:LU2 Sakrättsliga frågor m.m.Kulturutskottets betänkanden1992/93:KrU1 Arkeologiska kostnader1992/93:KrU2 Museifrågor1992/93:KrU3 betänkanden1992/93:TU1 Taxifrågor m.m.1992/93:TU2 Vissa parkeringsfrågorJordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU2 Protokoll om flyktiga organiskaämnen10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 23 oktober1992/93:20 av () till civilministernom prisinformationslagen:Den 1 april började -- efter 3 månadersfördröjning -- den nya prisinformationslagen attgälla.Beslutet innebär att handeln är skyldig att sättapriser på varor i skyltfönster och att prismärkavaror i dagligvarubutiker.Konsumentverket har gjort enundersökning om hur lagen efterlevs. Tyvärr blevresultatet mycket nedslående. Det är inte någonenstaka affär som brister utan det verkar vara ettgenomgående ointresse från branschen att följalagstiftningen.Konsumenterna däremot är mycket angelägna attkunna få den information som reglerna iprisinformationslagen ger dem rätt till.Eftersom konsumentlagstiftningen är till för atthjälpa konsumenterna och eftersom civilministernär ansvarigt statsråd för konsumentpolitiken vill jagfråga:Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för atttillse att prisinformationslagen efterföljs?1992/93:21 av () tilljustitieministern om frihetsberövanden ipolisarrester och häkten:Beläggningen vid häktena har med något undantagstadigt ökat under den senaste tioårsperioden.Tendensen är att frihetsberövandena fortsätter attöka med nuvarande regelsystem.Utvecklingen är oroande. Polisarrester tasregelbundet i anspråk för häktade. Barn ochungdom anhålls och häktas i ökande omfattning.De straffprocessuella reglerna behöver ses över isyfte att väsentligt minska antalet anhållanden ochhäktningar. Det är angeläget att ordna andraformer av kontroll och tillsyn av brottsmisstänkta.Det behövs alternativ till institutionelltomhändertagande.Jag ställer följande fråga till justitieminister åtgärder avser regeringen att vidta för attminska antalet frihetsberövanden i polisarresteroch häkten?den 26 oktober1992/93:22 av () till utrikesministernom sanktionspolitik och demokratistöd till Kuba:Utvecklingen i inger oro.Levnadsförhållandena för de kubanskamedborgarna försämras alltmera. Det omfattandeoch förmånliga biståndet från det tidigareöstblocket har försvunnit. har denamerikanska sanktionspolitiken, som över årentillfogat stor ekonomisk och politisk skada,påtagligt skärpts. Till detta kommer att regimeninte visar några tecken på att lätta på sitt järngreppöver den enskilde kubanens dagliga liv. Denpolitiska och ekonomiska sfären kontrollerasalltjämt rigoröst av kommunistpartiet.Den demokratiska dissidentrörelsen i harupprepat varnat för en urladdning medoöverskådliga konsekvenser, om inte en radikalkursändring äger rum. Dissidenterna, med denvälkände MR-förkämpen ispetsen, har lagt fram ett konkret program fördialog och demokratisering i landet. En avförutsättningarna för att en sådan process skall hamöjligheter att lyckas är bl.a. att ändras. Som speciellt skadligt förKubas medborgare och för demokratinsmöjligheter utpekar dissidentrörelsen denamerikanska sanktionspolitiken.Den borgerliga regeringen i har, i strid medden demokratiska dissidentrörelsens uppfattning,också börjat tillämpa en sanktionspolitik motKuba. Sålunda förbereder regeringen t.ex. etttotalt avbrytande av det resterande samarbetetinom kultur och vetenskap.Mot denna bakgrund vill jag därför ställa följandefrågor till utrikesministern:1. Hur ser regeringen på sanktionspolitik,som av många anses vara ett brott motinternationell rätt? Jag tänker då speciellt på densenaste skärpningen av denna politik, som ocksåfått flera att protestera.2. Av vilken anledning avbryter nu regeringensamarbetet inom kultur och vetenskap, ettsamarbete som tidigare öppnat välkomnamöjligheter för kubanska intellektuella att besökavårt land?3. Hur vill utrikesministern kommentera detförhållandet att regeringen tillämpar ensanktionspolitik, som upprepat fördömts avkubanska demokrater, såväl i som i exilen,såsom varande ett stöd åt den kommunistiskaregimen i dess patriotiska propaganda?4. Hur överensstämmer denna sanktionspolitik,som går stick i stäv mot den kubanska demokratiskarörelsen, med regeringens uttalade ambition attvara en brinnande buske för demokrati ochmänskliga rättigheter i världen?den 29 oktober1992/93:23 av () till statsministernom och Förenta nationerna:Den 28 oktober blev en svart dag för ochalla FN-vänner i vårt land. nyautrikespolitiska linje vägdes av FN:sgeneralförsamling och befanns vara för lätt.Underbetyget var inte helt oväntat. I sina förstaregeringsuttalanden ''glömde'' statsministern bortFN. Omvärlden lade också märke till detmonomant upprepade påpekandet att vårutrikespolitik skulle bli mera västeuropeiserad. Detsände tydliga signaler till folk och regeringarutanför . I årets 23 sidor långaregeringsförklaring, det år man sökte säte iSäkerhetsrådet, omnämndes itvå intetsägande meningar av statsministern.Man har också i handling visat hur man värderarolika, angelägna FN-initiativ. När t.ex.generalsekreterare i septembersände en underhandsfråga till regeringen om attsända en kontingent ingenjörssoldater till Somaliaför att säkra distributionen av katastrofhjälp tillsvältande barn, svarade regeringen nej och dettautan konsultationer med utrikesnämnd, riksdageller opposition. Även en andra förfrågan, omsjukvårdspersonal till , behandlades påsamma sätt.Genom sitt ensidigt och utan samråd beslutade nejsvek stats- och utrikesministern den svenska FN-traditionen som alltsedan Dag Hammarskjöldsinnovativa initiativ att skapa de blå baskrarna, gåttut på att stärka världsorganisationensfredsskapande, fredsbevarande och fredsbyggandeförmåga.Alla goda krafter i måste nu mobilseras föratt reparera skadan. Men kommer vi att få någotstöd av statsministern? I ett uttalande efter debacletsåg han det närmast som en fördel att blevutslaget. Han sade vidare, att han varit mest oroligför att vi skulle åta oss alldeles för mycketinternationellt.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsministern:1. Vilka var hans personliga bidrag till den resurs-och personalkrävande kampanj som UD satteigång för att försöka få in i ?2. Har statsministern tagit upp frågan med sinaregeringskolleger i t.ex. och ?3. Vilken instruktion angåendesäkerhetsrådsplatsen gav han sinaregeringskolleger vid deras olika utlandsresor?4. Vilka statsråd följde den instruktionen eller påeget initiativ verkade för inträde iSäkerhetsrådet?5. Vad menar statsministern med att säga att hanmest varit orolig för att vi skulle åta oss för mycketi detta sammanhang?6. Är statsministern beredd att förklara sininställning till ?1992/93:24 av () till statsrådetBeatrice om standardproven i skolorna:Ett av instrumenten för att utvärdera skolansarbete är de s.k. standardproven. De genomförssamtidigt över hela landet och är lika för alla somdeltar.Enligt uppgifter i massmedia har åretsstandardprov i svenska lett till attutbildningsdepartementet dels ingripit för attskolor inte skall behöva genomföra provet, delsuttalat att årets prov är ett misstag samt att det inteskall upprepas i nästa års prov.Anledningen till reaktionen sägs vara, att provethandlat om Kärlek i olika bemärkelser och att detskulle kunna uppfattas som om skolan tagitställning till frågor som abort och homosexualitet.En av grunderna för utbildningsdepartementetsagerande sägs vara, att en av texterna istandardprovet framställer homosexualitet somnågot normalt.De texter som hänvisas till används i provet för atttesta elevernas läsförståelse.Mot bakgrund av det ovan nämnda vill jag frågaskolministern:1. Har medverkat tillatt medge befrielse för vissa skolor att genomförastandardprovet?2. Hur många är, i så fall, dessa skolor och skallde delta i utvärderingen av undervisningen på någotannat sätt?3. Om inte -- kommer utbildningsdepartementetatt medverka till att standardproven i praktiken blirfrivilliga?4. Anser att årets provär ett misstag och vad grundar man sittställningstagande på?5. Avser att införkommande år ange lämpliga ämnen förstandardproven i svenska eller på något annat sättstyra utformningen?6. Planerar skolministern att förändra skolansofficiella inställning till, och undervisning om,homosexualitet?1992/93:25 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknadslägeti Stockholmsregionen:Hösten 1993 kommer 80 000--100 000 människoratt vara arbetslösa i . I augusti i årvar arbetslösheten nästan 50 000 personer. Det ärmer än en fördubbling . Arbetslösheten i är nu 4,5 %av befolkningen. Antalet arbetslösa i Stockholmslän är fler än alla arbetslösa i hela Norrland.Stockholms läns andel av de arbetslösa i landet harstigit från 12,2 till 15,4 %.Arbetslösheten i ökar snabbare äni någon annan del av . Läget i länet är därförmycket allvarligt. Det finns en uppenbar risk attsysselsättningsläget i i den härlågkonjunkturen kommer att bli värre än i övrigalandet.I storstadslänen har t.ex. den största minskningenav andelen i arbetskraften skett i åldersgruppen16--(--10,). Att vara arbetslös i enstorstadsregion är särskilt påfrestande. Här finnsinte de möjligheter till alternativ sysselsättning somkan finnas i andra delar av landet. Här finns socialtutsatta miljöer dit särskilt arbetslösa ungdomar,som aldrig haft sitt fotfäste på arbetsmarknadenkan dras. Arbetslösheten i en storstad är ofta ettstörre socialt problem än i andra delar av landet.Situationen i länet har ytterligare förvärrats av attmedlen till arbetsmarknadsutbildningen tagit slut.Därför är det av stor vikt att Stockholmsregionenfår sin del av de medel som avsattes förarbetsmarknadspolitiska åtgärder i det s.k.krisprogrammet.Landshövdingen i har tillsammansmed länsarbetsdirektören utarbetat förslag ominsatser mot arbetslösheten i Stockholmsområdet.I länets kommuner har socialdemokraternaengagerat sig mot arbetslösheten och lämnatförslag om en rad åtgärder på nivå somskulle minska arbetslösheten. I samtliga kommunerhar åtgärdsprogram mot arbetslösheten utarbetats.Några exempel:Socialdemokraterna i har lagt fram ettfullständigt åtgärdsprogram med förslag ominsatser mot arbetslösheten. I detsocialdemokratiska programmet föreslås bl.a. attalla arbetslösa ungdomar som gått tvåårigtgymnasium erbjuds ett tredje år.Socialdemokraterna i har lagt fram fleraförslag för att rusta vägnätet och höja standardenpå vägarna.I samtliga länskommuner har socialdemokraternagått igenom de offentliga lokalerna och lämnatkonkreta förslag till upprustningar.Dessvärre leds flertalet av länets kommuner avmoderata kommunalråd. har gång pågång visat sitt ointresse för sysselsättningsläget.Tack vare Socialdemokraterna fickarbetsmarknadsministern möjligheter tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder för 10 miljarderkronor.Jag vill fråga arbetsmarknadsminister . Delar arbetsmarknadsministern uppfattningenatt arbetsmarknadsläget i ärsärskilt allvarligt?2. Vilka insatser är arbetsmarknadsministernberedd att vidta mot arbetslösheten iStockholmsregionen?3. Vilka åtgärder är arbetsmarknadsministernberedd att vidta för att stödja det kommunalaengagemanget i isysselsättningsfrågor?4. Hur ställer sig arbetsmarknadsministern tilllandshövdingens och länsarbetsdirektörens förslagtill insatser?1992/93:26 av () tillsocialministern om hemspråksstödet i förskolan:I dag har vi i en miljon människor medinvandrarbakgrund. De tillhör ca 150 olika språk-och kulturgrupper.Barnomsorgen är ofta den första, djuparekontakten med det svenska samhället och blir enviktig mötesplats för människor med olikabakgrund. Drygt en tiondel av barnen () isvenska förskolan har dubbel kulturtillhörighet ochett annat hemspråk än svenskan. Målet förförskolans verksamhet för dessa barn är att läggagrunden för aktiv tvåspråkighet och dubbelkulturell identitet, där språket har en avgörandebetydelse. Hemspråksstöd och stödet i svenska somandraspråk skall integreras och utvecklas parallellt.Hemspråksstödet i förskolan bygger på ettriksdagsbeslut . Det behandlades i sammaproposition, som hemspråksundervisningen iskolan. I propositionen slogs fast att alla barn harrätt till sitt modersmål. Barnet måste få godamöjligheter att utveckla sitt första språk,hemspråket.Från början utgick statsbidrag endast försexåringar. Sedan har olika förändringar skett,fr.o.m. 1989 utgick statsbidrag till hemspråksstödtill förskolebarn oavsett ålder. Från fårkommunerna ett generellt statsbidrag tillinvandrar- och flyktingbarn. integrerasdetta i det generella statsbidraget.Till skillnad från skolans hemspråksundervisning ärhemspråksstödet i förskolan ingen lagfäst rättighet.Antalet invandrar- och flyktingbarn har ökatkontinuerligt . 1979 fannsdet drygt 16 000 invandrarbarn i barnomsorgen.1991 var antalet uppe i nära 34 000. Men antaletbarn, som får hemspråksstöd har inte ökat i sammatakt. I stället har andelen barn, som fårhemspråksstöd sjunkit . Efter en litenuppgång till 1990 sjönk den kraftigt under1991 till 38 %.Socialstyrelsen har i en färsk rapport visat atthemspråksstödet läggs ned i allt fler kommuner. 98av kommuner saknar helt hemspråksstöd.I 95 kommuner har andelen barn, som fåtthemspråksstöd minskat från 1990 till 1991.Samtidigt har den ökat eller mer i68 kommuner. Skillnaderna mellan olikakommuner har således ökat ytterligare. Den andelbarn som får hemspråksstöd varierar mellan 0 till100 %i olika kommuner.Detta är mycket alarmerande siffror. Dessvärrefinns det skäl att anta att den nedskärning ochnedläggning, som pågår accentueras än mer under1992. Detta är en utveckling som måste hejdas. Istället borde alla inse den stora rikedom, som liggeri att barn och ungdomar ur språkliga minoriteter fårutveckla sina modersmål och sitt andraspråksvenska och därigenom bli aktivt tvåspråkiga.Tvåspråkighet är inget nedskärningsobjekt utan ettförstklassigt investeringsprojekt.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågastatsrådet åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attsäkerställa hemspråksstödet i förskolan?11 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 22 oktober1992/93:105 av () tillutbildningsministern om studiemedlen tillhögskolestuderande:Det finns ett antal faktorer som reglerarstudiemedelsutbetalningen tillhögskolestuderande. De flesta av dem är tämligeninvändningsfria, som t.ex. reglerna om reduktionav studiemedel på grund av egna inkomster. Enbestämmelse som dock har ifrågasatts är därstudiebidraget schabloniseras så att den som läsert.o.m. 19 poäng under en termin får halvt bidrag,medan den som läser 20 poäng får helt. Bidraget äralltså inte proportionellt mot studiernasomfattning.För dem som av olika skäl, t.ex. dyslexi, väljer(eller tvingats) att läsa med något lägre takt, t.ex.en kurs med halvfart och en med tredjedelsfartframstår det som orättvist att inte medlen kan utgåi procentuell relation till full studiefart.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidtaga föratt bereda möjlighet att uppbära studiemedel somstår i proportion till studieinsatsen?1992/93:106 av () tillutbildningsministern omgrundskollärarutbildningen:Den parallella grundskollärarutbildningen för åk4--9 som infördes denna hösttermin har visat sig hasvårt att rekrytera studerande. Tomma platser ärdock inte det enda stora problemet med dennautbildning. Ännu mer uppseendeväckande är att andel av de som påbörjat utbildningen gör detmed behörighet i ett enda ämne. Att öppna för ett-ämneslärare i skapar stora problembåde för skolan och de berörda lärarna. Detta varknappast det som avsåg med vårenslärarutbildningsbeslut. Jag utgår från att inte hellerutbildningsministern är tillfredsställd med detta.Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta föratt den parallella lärarutbildningen inte skall ledatill att ett stort antal ett-ämneslärare utbildas förgrundskolan?1992/93:107 av () till statsrådet om boendekostnaderna:Boendekostnaderna kommer att stiga kraftigt . Särskilt hårt drabbas de som bor i relativtnya bostäder. Eftersom bostadsbidragen inte följerefter, så blir följden att många hamnar i enåtervändsgränd. De kan inte betala sitt boende, ochde kan inte flytta till ett billigare alternativ,eftersom ingen vill eller kan flytta från sin äldrebostad.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attstimulera rörligheten på bostadsmarknaden, dvs.för att människor skall ha råd att efterfråga relativtnybyggda bostäder?1992/93:108 av () till statsrådet om boendekostnaderna:På grund av tidigare riksdagsbeslut kommerboendekostnaderna att stegvis öka. Vid årsskiftetförväntas höjningen överstiga tio procent.I horisonten finns ytterligare orosmoln.Fortfarande finns en oro för att regeringen planeraratt införa marknadshyror. En sådan åtgärd skulleleda till ytterligare hyreshöjningar, framför allt iinnerstäderna.Mot bakgrund av ovanstående undrar jag vilkaåtgärder statsrådet är beredd att vidta för attundanröja hyresgästernas oro.1992/93:109 av () till statsrådet om boendekostnaderna:Boendekostnaderna förväntas stiga med tvåsiffrigaprocenttal . Särskilt hårt drabbas desom bor i nybyggda hus. beslutade ivåras att de generella boendesubventionerna skallavvecklas. Från majoritetens sida antogs attbeslutet i sig skulle leda till att räntorna sjönk. Sombekant har utvecklingen i en rasande takt gått imotsatt riktning. Frågan är om regeringen, motbakgrund av den senaste tidens utveckling, ärberedd att ompröva sitt ställningstagande.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attbegränsa höjningen av boendekostnaderna vidårskiftet?1992/93:110 av () tillstatsrådet om boendekostnaderna:Kommunala beslut påverkar i hög grad villkorenför de boende. Avgifter för uppvärmning, vattenoch sopor etc. är en betydande utgiftspost.Kommunernas utomordentligt besvärligaekonomiska läge talar för att avgifterna kommer atthöjas kraftigt i framtiden.Som bekant kommer beslut attleda till kraftiga höjningar av boendekostnadernavid nästa årsskifte.Mot bakgrund av ovanstående undrar jag vilkaåtgärder statsrådet är beredd att vidta för attkommunala avgiftshöjningar inte skall pressa uppboendekostnaderna ytterliggare.1992/93:111 av () till statsrådet om boendekostnaderna:Boendekostnaderna förväntas öka med drygt tioprocent . Förutom beslutom bostadssubventioner är ökade kostnader förunderhållet en viktig orsak till det kraftigahöjningsbehovet.