prot · GG0927 · 1992-11-19 00:00:00 — Skolan skall stödjaelevens tonårsutveckling, stärka elevens identitetoch ge förutsättningar för att eleven skall kunnamöta, förstå och respektera människor med olikabakgrund och ursprung.Puberteten och tonåren innebär stora förändringar,både kroppsliga och känslomässiga, som gertankar, upplevelser och förväntningar men somockså skapar osäkerhet, sårbarhet och frågor hosungdomarna om dem själva och deras roll.Identitetsutvecklingen för de unga har i detmoderna samhället en annan karaktär än tidigare.Ungdomstiden har blivit utdragen. Traditionellanormer är inte längre självklara, mycket mer ärtillåtet, och det ställs stora krav på individen attkunna välja mellan olika alternativ. Kontakternamed vuxengenerationen är ibland bristfälliga,ungdomarna lämnas åt att själva pröva livsformeroch finna en identitet. Skolan har här ett ansvar.Skolverket har granskat hur samlevnadsfrågornatas upp i skolans läromedel. Enligt granskningenhar intentionerna vid beskrivningen avhomosexualitet i de granskade läromedlen varitpositiva. Utrymmet har varit för litet, och det är viju ganska vana vid över huvud taget när det gällersamlevnadsfrågor, men fördomarna har blivitmindre uttalade och kunskaperna omhomosexualitet har ökat.Utskottet anser att det är viktigt att frågor omhomosexualitet inte behandlas isolerat, utan att detsker integrerat på ett så naturligt sätt som det ärmöjligt i undervisningen om samlevnad i olikaämnen och på olika stadier. Utifrån principen ommänniskors lika värde uttalar utskottet attdiskriminering av homosexuella självfallet inte fåraccepteras.Vi har, herr talman, fört en debatt i utskottet. Ibetänkandet finns en skrivning om sänktskolstartsålder och eventuell förlängning avgrundskolan till . Detta har tagits upp i enfolkpartimotion men också av läroplanskommittén.Regeringen kommer att tillsätta en utredning somskall belysa kostnaderna, antalet årskurser och detpedagogiska innehållet i . Jag tyckeratt det är viktigt att utredningen när den till vårenskall ta upp detta inte bara håller sig tillgrundskolan.En förlängning av till exempelvis tio årbör ses mot bakgrund av att vi har fattatbeslut om att gymnasieskolans samtliga linjer skallvara treåriga. Det kan innebära att vi för ungefärhälften av eleverna skulle förlänga skolgången från11 till . Enligt min mening måste man se på dettionde skolåret också ur denna synvinkel.Genomgången tioårig grundskola bör ungefärmotsvara en skolgång t.o.m. årskurs 1 igymnasieskolan. Om man sedan skall fortsätta tillgymnasiet, bör man få starta i årskurs 2.En annan infallsvinkel som man kan diskutera ärfrågan om ett årskurslöst lågstadium. I och med attskolstarten numera är flexibel borde det varamöjligt att underlätta en förlängning av skoltidenför vissa elever, dvs. Många barn har juläs- och skrivsvårigheter, och det går att rikta kritikmot . Man har tillåtit elever traskaigenom systemet och sedan lämna skolan med storakunskapsluckor. Det är inte acceptabelt. I ettårskurslöst lågstadium kan man se till att barneninte lämnar lågstadiet förrän de har kunskaperna. Iett årskurslöst lågstadium blir ett ytterligare årmindre dramatiskt.Vidare vill jag beröra Ny demokratis reservationom utbildning och undervisning i svenska språketför invandrare. sade att just derasförslag kommer att få genomslag.Det var faktiskt under tid somskolminister som besparingar gjordes ihemspråksundervisningen. Bristerna ihemspråksundervisningen som tar uppvar faktiskt något som påpekades redan då. Vi varöverens i om att dessa besparingar skullegöras.Nu hävdar man från Ny demokratis sida atthemspråksundervisningen kostar 1 miljard kronor.Vi har vid ett flertal tillfällen i utbildningsutskottetförsökt förklara att det gäller inte bara hemspråkutan även Svenska 2. Den stora delen i dessakostnader, kära , utgörs av Svenska 2.Om barnen skall få lära sig att läsa svenska måstenaturligtvis Svenska 2 behållas. Vem skall i så falllära barnen svenska om den undervisningen tasbort? Den mindre delen av kostnaderna utgörs avhemspråksundervisningen. De rapporter som vi harfått visar att hemspråksundervisningen har blivitbetydligt effektivare sedan beslutet fattades iriksdagen. Men det finns naturligtvis anledning attäven i fortsättningen följa upp den frågan liksomalla andra frågor på skolans område.Samma sak gäller för undervisningen i svenska förinvandrare. har fattat beslut om en rejäluppstramning av undervisningen i svenska förinvandrare. Även där kan det finnas fall därundervisningen är mindre effektiv.Problemet är att Ny demokrati inte vill ha dennatyp av undervisning och vill genomföra besparingarpå det området. Vem skall då lära människorsvenska? Det är den springande punkten. Nydemokrati måste klara ut skillnaden mellanundervisning i svenska för invandrare ochintensivundervisning för barn i skolan.Jag vill ge några kommentarer till vad IngvarJohnsson sade om stor oro i skolorna angåenderegeringens politik. Jag tror att en del av denna orohör samman med att vi gått från ett regelstyrtsystem till ett målstyrt system. Det är vi överensom.Vidare har vi behandlingen av fristående skolor. Vihar sett till att fristående skolor blir likvärdigtbehandlade gentemot det offentliga skolväsendet.Som bekant var Socialdemokraterna ganska njuggamot fristående skolor under den tidSocialdemokraterna innehade regeringsmakten.Ingvar säger att vi har skjutit uppgymnasiereformen . Detta är felaktigt, herrtalman. Gymnasiereformen påbörjades i höstas.Utbildningsutskottet var i för någraveckor sedan. var inte med där,men han borde kanske ha varit med. Då hade hanupptäckt att alla program finns där. Vi har inteskjutit upp någon gymnasiereform.Slutligen har vi frågan om Läroplanskommittén.Där har det funnits en expertgrupp. Det är klart attdet blir en debatt när den gruppen lägger fram ettförslag. Förslaget har skickats ut på remiss. Vikommer att lyssna på vad remissinstanserna har attsäga. Jag tycker att mycket i förslaget är bra. Mendet är klart att det finns saker som skall förändras.Självfallet skall det bli konsensus mellan regeringoch opposition i denna fråga. Det är viktigt med ensamsyn i de stora frågorna.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på reservationerna ochmeningsyttringen.Anf. 120 () replik:Herr talman! Först har vi frågan om ett gemensamtmåldokument. använder uttrycket att detskulle vara orimligt med något sådant. Jag tyckerinte att resonemangen går ihop. Vi är överens omskrivningen att vi skall underlätta ett lokaltnärmande mellan förskola och skola. Vi är överensom skrivningar om att det är viktigt att betonasamarbete i lärarutbildningen osv. Sedan gäller detatt få ned på papper vad vi gemensamt vill uppnå ide verksamhetsformerna. Då har det blivitorimligt! Jag får inte det hela att gå ihop.Jag registrerade att höjde rösten när hanbörjade tala om oron i skolorna. Det gör manvanligtvis om argumenten är svaga.Ulf säger att gymnasiereformen inte harskjutits upp. Nej, man förbjöd inte att den skullepåbörjas, men pengarna togs bort. Vidare sägerhan att likvärdiga bidrag infördes för de privataskolorna och de offentliga skolorna. Jag kan barahänvisa till vad den moderate ordföranden iKommunförbundet tycker och vad de borgerligatycker i , eller vilken annankommun som helst som har yttrat sig i denna fråga,och de tycker att det här är orimligt. De tycker attskolpengen på många håll leder fram till nya klyftori samhället. De är oroliga för att underhållet avskolorna eftersätts, då de särskilda anslagen togsbort av den borgerliga regeringen.De förslag vi förde fram om att viaarbetsmarknadsinsatser få pengar till satsningaravfärdades rejält. har vi åter fört fram förslageni motioner. Det skall bli intressant att få se omModeraterna och de övriga regeringspartierna villsatsa på en god kvalitet i skolan.Tänker ni på regeringssidan ta den kritik och orosom finns i det svenska skolväsendet på allvar?Tänker ni fortsätta att vifta bort detta så lättvindigtsom visat exempel på här?Anf. 121 () replik:Herr talman! Jag slogs av att iinledningen av sitt anförande verkligen tog tillbrösttonerna. Men det mesta han sade hade intemed själva betänkandet att göra. Det kan då varabra att jag själv replikerar på en del av detta.Vi har frågan om ett gemensamt måldokument omskolan och barnomsorgen. Jag tycker att det ärväsentligt att vi ser till att det sker en samverkanangående lokaler, tjänster, resurser osv. De utgören stor del av den kommunala budgeten. Men detär oerhört viktigt att skilja på vad som är omsorgoch vad som är skola. Vi skall utnyttjaförskollärare, fritidsledare osv. som resurs i skolan,och eventuellt tvärtom. Men vi skall utnyttjapersonalen på ett professionellt sätt. MedSocialdemokraternas syn på dessa frågor är riskenatt förskolläraren blir lärare och läraren blirförskollärare. Jag vill inte medverka till det.Vidare har vi frågan om gymnasiereformen. Vi togbort de resursmedel som ställts till förfogande föratt genomföra reformen. Självfallet fårkommunerna pengar för de platser som finns. Depengarna har vi inte tagit bort. Det borde faktisktIngvar vara medveten om.När det gäller fristående skolor vill jag sägaföljande. Det är klart att , somuppvaktade regeringen och utbildningsutskottet,inte vill ha pekpinnen att man måste ge av denkommunala kostnaden per stadium till enfristående skola, för det vill kommunerna beslutasjälva. Det är den utgångspunkten man har somkommunalpolitiker, men vi som riksdagspolitikermåste faktiskt se helheten, och jag tror att det äroerhört viktigt att vi sätter ett golv.Sedan kan jag gärna säga att när vi har fått enutvärdering kan vi diskutera om nivån skall vara85 % eller inte, oavsett om det skall vara upp ellerned. Men att nu döma ut reformen, sedan den harvarit i kraft inte ens , tycker jag är litetgrand för tidigt.Slutligen vill jag säga att de 300 miljonerna varnågonting som Socialdemokraterna blev tvingadetill, när de behövde kommunisternas stöd för attkunna kommunalisera lärarkåren. Ni hade jutidigare uttalat principen att lokalerna ärkommunens ansvar. Vi från regeringssidan tyckeräven fortsättningsvis att så skall det vara.Anf. 122 () replik:Herr talman! Kan förklara varför hanförsvarar ett system som i många stadsdelar,exempelvis i , innebär betydligt högreersättning till fristående skolor än tillkommunernas egna skolor i samma område? Jagtycker att en sådan ordning visar på hur orimligtförslaget är.På tal om lokalerna skulle jag vilja säga att i vårassade ni nej, nej, nej till att satsa på att förbättraskolornas lokaler. När vi nu återigen har redovisaten rad projekt, fortsätter ni vad jag förstår att säganej, nej, nej, trots att det inte kostar samhälletsärskilt mycket mer att rusta upp skollokaler än attlåta byggnadsarbetarna få ersättning från a-kassan.Ulf riktade kritik mot mig för det jag hadebehagat ta upp i mitt inledningsanförande. Det ärklart att om man möts av en argumentering somman själv upplever som obehaglig, då kan mantycka att det var fel att den togs upp.Sedan tycker jag att svaret på frågan om satsning pågymnasieskolan eller inte var litet märkligt. När jagsade att ni tog bort pengarna, gick ipolemik mot mig och sade: Vi tog bortresursmedlen.Det var en innovation. Jag förstår inte riktigtskillnaden mellan ''pengarna'' och ''resursmedlen'',måste jag säga.Anf. 123 () replik:Herr talman! Om jag var otydlig på en punkt, skalljag försöka förtydliga vad jag sade. Jag är inte säkerpå att jag var så otydlig egentligen.Jag sade ''genomföranderesursen'', och jag tror inteatt det är någonting som jag har hittat på, IngvarJohnsson. Läs läroplanskommitténs betänkande,där man också använder det uttrycket. Så detspråkbruket har vi -- kanske dess värre -- i skolansvärld.Sedan tillbaka till ämnet fristående skolor. tog upp ett par exempel på att enfristående skola får mer pengar än vad denkommunala skolan får. Men utbildningsutskotteträttade ju till de små skavanker som fanns i denproposition regeringen lämnade till . Sånästa år lär vi inte uppleva det om.Det är inte ovanligt att utbildningsutskottet görvissa tillrättalägganden gentemot departementet.Det har jag varit med om under de år jag har suttiti utbildningsutskottet och vi haft ensocialdemokratisk skolminister.Sedan några ord om stimulans till lokaler ochbyggnationer. Jag tycker att det är viktigt attkommunerna har ansvaret för lokalkostnaderna.Det skall inte staten ha. Staten skall inte kommamed pekpinnar och detaljstyra.Jag måste fråga: Tycker att det ärrimligt att kommuner som har satsat på skolornaoch har bra lokaler -- i stort sett har skolorna bralokaler -- skall bli diskriminerade av staten? Skallde kommuner missgynnas som har satsat pengar, iförhållande till dem som inte har satsat tidigare? Ärdet socialdemokratisk politik att det skall varasådana villkor? Jag har svårt att inse att det skallvara så.Anf. 124 TREDJE VICE TALMANNEN:Innan vi går vidare, konstaterar jag att denförhoppning som jag uttryckte när debattenstartade, att vi skulle kunna vara klara till ,ser ut att komma på skam.Med hänsyn till de dispositioner somriksdagsledamöter har gjort har vi beslutat att inteföreta någon votering men att kammarenavslutar debatten i åtminstone detta ärende.Förutsättningarna är alltså: fullföljd debatt omutbildningsutskottets betänkande nr 1 men ingenvotering i kväll.Anf. 125 (nyd) replik:Herr talman! sade att han skulle lära migatt räkna miljoner till hemspråksundervisningen.Jag vill poängtera att jag verkligen har försökt göradet.I går var jag i kontakt medUtbildningsdepartementet. Där kunde man då fåfram siffran att besparingen skulle uppgå till 800miljoner kronor, om vårt förslag genomfördes,vilket jag hoppas och tror skall vara möjligt. I denuträkningen togs ingen hänsyn till lokalkostnader --undervisningen i hemspråk skulle alltså ske ute pågatan.När vi har fått fram den siffran, borde det väl kunnaföras en nyanserad debatt. Dessutom harundersökningar, i exempelvis, visat att därdet anordnas hemspråksundervisning, alltså iinvandrartäta områden, är genomsnittet förskolpengen högre per elev.Jag bläddrar vidare i statistiken frånKommunförbundet, som finner detanmärkningsvärt att kommunerna, trots attflertalet av dem nu har större gruppstorlekar äntidigare, inte har nått upp till mer än i genomsnitttre och en halv elev per grupp på högstadiet, fastden förre utbildningsministern hade sommålsättning att det skulle vara minst fyra elever igruppen, för att undervisning skulle anordnas.Här finns alltså en stor besparing att göra. Låt ossta till vara den möjligheten och nyansera debattenom invandrarundervisningen. Vi vet ju av dentidigare debatten hur eländiga vissa skollokaler serut. Det finns alltså andra hål att stoppa i.Jag hoppas att vi får återkomma med ytterligarefakta.Anf. 126 () replik:Herr talman! nämnde förut att vi satsaren miljard på hemspråksundervisningen. sägerhan , och den siffran tror jag ärganska korrekt. Men kom ihåg att Svenska 2 liggeri dessa 800 miljoner! Självahemspråksundervisningen motsvarar knappthälften av den summan.Ekvationen går inte ihop när man i enreservation som gäller säger: ''Igrundskolan bör intensivundervisning sättas in såatt invandrareleverna snabbt når sådan nivå på sinakunskaper i svenska som krävs för att kunna följaden ordinarie undervisningen.'' Hur skall ni klaraav detta när ni vill ta bort alla pengar? Hur skallskolan finansiera undervisningen? Förmodligenblir lokalerna i så fall sämre -- om man nu skallblanda äpplen och päron -- eftersom det då finnsännu mindre pengar att satsa på dessa. Det manskall diskutera är det halva beloppet.Herr talman! Det är viktigt att vi fortlöpandeutvärderar den här verksamheten liksom all annanverksamhet. Jag tycker exempelvis att det är bra attläroplanskommittén föreslår att hemspråket skallvara ett tillval. När det sedan gäller gruppstorlekenhar jag för mig att utskottet beslöt sig för talet fem.Det är då viktigt att komma ihåg att om det är ettlägre tal -- såsom tre och en halv, vilket -- och man inte är effektiv, är detkommunen som får betala den kostnaden och intestaten.Det är självklart att det blir en kostnad när det ärfråga om invandrarelever. Många kanske inte harfått någon undervisning över huvud taget. Dekommer från krigshärjade länder osv., och de är ivissa fall analfabeter. Kostnaden per plats för deeleverna blir självfallet högre än för svenska barn.Det är ganska så självklart. Det är viktigt att se tillatt eleverna snabbt lär sig svenska och kommer upppå en nivå som gör att de kan gå i vanliga klasser.Låt oss satsa på detta. Det tycker jag är viktigt.Anf. 127 (nyd) replik:Herr talman! När det gäller den summa vi nudiskuterar frågade jag uttryckligen handläggarenpå , och jag gjorde dettvå gånger. Jag fick då denna uppgift. har jagsuttit här och gjort ett snabbt överslag. Är det då inte fråga omskattepengar som kommer genom kommunen?Egentligen kostar den här karusellen över tvåmiljarder, beräknat med ett snabbt överslag. Vi harinte brytt oss om att diskutera Svenska 2. Siffran två miljarder får jaggenom att hemspråksundervisningen har 103 000elever. Om då varje elev i skolan kostar ca 20 000kronor extra i skolpeng, blir det ju två miljarder.Det är inga småbelopp vi talar om. Det är storapengar.Vad vi menar med effektivisering är att det skallvara större grupper och att denna undervisningskall ske utanför ordinarie undervisningstid. Närdet gäller hemspråk vill jag betona att elevernaäven i fortsättningen får hahemspråksundervisning. Det är bara det att vi inteskall betala denna med statsmedel, utan det är frågaom frivillig undervisning. Då kan den ocksåkombineras med ett intressant och utvecklandekulturarbete. Det tror jag ger bra resultat.Vi vill satsa på Svenska för invandrare, men vi villinte ha det resultat som vi nu ser och som jag harredogjort för tidigare. Det har framförts enförödande kritik från revisorer ochockså internt via Kommunförbundetsundersökning. Dessutom fick vi förra åretRiksrevisionsverkets rapport, där man ocksåpåpekade de kostnader som finns i detta.Det här är en liten del av det som är orsak till att vii dag fick den finansiella åtgärd som jag nämnde imitt tidigare anförande.Anf. 128 () replik:Herr talman! Jag tycker att det ändå vore litetärligare, , att i stället säga att ni villavskaffa hemspråksundervisningen fullt ut. Det ärju vad det handlar om. Hur skall man kunnaförmedla undervisning när ni över huvud taget intevill anslå några pengar? Jag får faktiskt inteekvationen att gå ihop.Sedan talas det om att det är viktigt att man läsersvenska. Kostnaden för Svenska 2 betalas av dessapengar -- jag tror att det är tredje gången jag sägerdetta -- och de medlen vill ni ta bort. Då skall vialltså inte heller ha någon Svenska 2 i skolan i såfall.Herr talman! Det är viktigt även för attlära sig skilja mellan Svenska för invandrare, somär den undervisning som vuxna som skall ut iarbetslivet får, och den intensivundervisning isvenska som grundskolebarnen får. Det måste vitrots allt kunna skilja på.Enligt de utvärderingar som hitintills har gjorts hargrupperna blivit större. De stora brister somtidigare fanns har delvis åtgärdats. Jag tror ocksåatt det finns en del att göra. Men det är vårakommunalpolitiker som skall se överorganisationen osv. Det skall vi inte göra här iriksdagen. Det vore lämpligt att Ny demokrati i defullmäktigeförsamlingar partiet är representerat tarupp denna fråga till granskning och också läggerfram förslag.Anf. 129 ():Herr talman! har pläderatför en sänkning av den obligatoriskaskolstartsåldern och en tioårig grundskola.Regeringen har aviserat att den skall tillsätta enutredning om de här frågorna . Dettahälsar vi naturligtvis med stor tillfredsställelse.Vi är inte ensamma om att vilja förändragrundskolan på detta sätt. Både lärarfack ochLäroplanskommittén har de här tankarna, för attnämna några. I en lärarenkät som Folkpartietgjorde visade det sig att det fanns en mycketstor majoritet för en tidigare skolstart kombineratmed adderat till de nio vi har i dag.Det finns många frågor som behöver belysas i enutredning: samhällsekonomiska, pedagogiska ochandra effekter, erfarenheter från andra länder medtidigare skolstart, behovet av fortbildning, effekterpå kurs- och timplaner, för att nämna någraexempel.Vårt viktigaste argument för sexårsstart är att skapaförutsättningar för en mjuk övergång från förskolatill skola genom ett samarbete mellan lågstadie- ochförskollärare. Vi vill göra detta eftersom vi tror attbarnen gynnas av den modellen. En tioåriggrundskola skulle också ge mer tid för att i enalltmer ökande schematrängsel lära inbaskunskaper.I både debattartiklar och brev till oss ledamöter iUtbildningsutskottet har som en följd avLäroplanskommitténs betänkande denna trängselaktualiserats. Representanter för de ämnen somföreslagit få minskade timutrymmen försvarar sigkraftfullt mot indragningarna. Utan att ta ställningi sak, är det naturligt att konstatera att ekvationenmed ökat timutrymme för några ämnen är svår attlösa om inte timutrymmet för andra ämnen drasned. Effekterna skulle kunna mildras genom tid skapas genom ett tionde skolår.Det är också viktigt att påpeka att en sådan härreform på intet sätt skulle vara ett hinder för deförsöksverksamheter med flexiblare skolformersom pågår ute i landet. Jag tänker då t.ex. påårskurslösa lågstadier, som nämnde.Självfallet skall inte i begreppet obligatoriskskolstart läggas in en begränsningav möjligheter att skapa nya skolmodeller.Gymnasieskolan kommer att ha en nyckelrollunder kommande år för att öka kvaliteten på såvälhögskoleförberedande som yrkesförberedandeutbildning. I en del kommuner pågår diskussionerom att skapa en mer kursutformad gymnasieskoladär eleverna i högre utsträckning än kan styrastudieinnehåll och studietakt.ÄvenLäroplanskommittén är inne på dessa tankar.Jag hade tillfälle att studera det isländskakursutformade gymnasiesystemet, bl.a.tillsammans med Skånberg, och det var enmycket positiv upplevelse. Genom att elevernasjälva får ta ett större ansvar för sina studier harman uppnått högre motivation, men också avsevärtmindre diciplinproblem. Den isländskagymnasieskolan är i princip fyraårig, ochmedelstudietiden ligger väl där någonstans. Menman kan se en spridning mellan tre och fem årsstudier.Det skall bli spännande att följa vad kommunernasfrihet inom skolområdet resulterar i. Vi vet ju attdet finns många exempel på flexibla lösningari kommunerna. Jag är övertygad om att vi kanförvänta oss en mångfald av idéer och lösningarbåde inom grundskola och gymnasieskola. Det ärviktigt att ser som en av sina främstauppgifter att samla ihop och sprida de godaexemplen över landet.Jag vill också kommentera Skånbergsreservation angående homosexualitet. Utskottetsäger som en kommentar till de yrkanden somBarbro och har omförbättrad utbildning i denna fråga, atthomosexuell samlevnad måste erkännas ochrespekteras. Jag kan inte förstå att denna lydelsekan uppfattas som kontroversiell.Utifrån grundläggande principer om människorslika värde tycker jag att skrivningen är självklar.Däremot är den beskrivning av homosexualitetensbakgrund och natur, som finns i reservationen, ihögsta grad kontroversiell och kan på intet sättligga till grund för utbildning eller information omhomosexualitet i den svenska skolan.Reservationen utgår såvitt jag förstår från enförklaringsmodell som saknar en bred vetenskapligförankring. Att utbildningsutskottet i ettbetänkande skulle använda en skrivning som den ireservationen är därför helt otänkbart.Som kommentar till reservationom Svenska för invandrare, vill jag instämma i detsom och andra redan sagt. Är man inteberedd att ge resurser till detta är det svårt att tänkasig att kvalitet och effektivitet kommer att öka ienlighet med motionens ambitioner.Sedan raljerade över s.k. experter. Jagbrukar annars känna Ny demokratis partilinjer somatt man mer raljerar över inkompetenta politikeroch lyfter fram de experter som egentligen bordestyra det teknokratiska som man iblandframmanar en bild av.Hemspråket är enligt min mening en nödvändig brotill goda svenskkunskaper.