prot · GF0973 · 1992-03-10 00:00:00 — Jag vet inte om man kan ställa så stora förhoppningartill att konsumenterna skall betala så mycket mera för livsmedlen om de ärframtagna på ett visst sätt. Kan det vara realistiskt, om knapphetens kallastjärna lyser över deras huvuden?Anf. 73 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är en sak att vi får behålla huvuddelen av de regler vi har iSverige för vår egen del. Däremot kan vi inte i ett framtida samarbete krävaatt andra länder skall följa samma regler om de vill sälja till oss. Om jagförstår fråga rätt är det bl.a. det problemet han tar upp.Det kan bli en sned konkurrens. Vi har haft denna fråga uppe i annat sammanhang tidigare. Det kan komma in livsmedel i , vilka har en annankaraktär och är producerade på annat sätt. Det är naturligtvis viktigt att manvet vad som är vad och var livsmedlen kommer ifrån. tror jag attdet är angeläget för det svenska jordbruket, den svenska miljön och folkhälsan att vi hävdar de stränga reglerna. Det kan innebära en konkurrensfördel.Om det är en konkurrensfördel bör det också kunna vara en prisfördel, bådepå den svenska marknaden och, i ett längre perspektiv, på den internationella marknaden.Beträffande påpekande att det var ett egendomligt uttalande om en viss förtida anpassning vill jag säga följande. Jag ser det somnödvändigt att vi går kortaste möjliga väg mellan våra ståndpunkter, om viskall närma oss EG. Men det gäller inte endast den fråga som var uppe i denförra debatten. Det gäller naturligtvis också hur man betalar och hur mankompenserar. Det är en mycket intressant fråga som vi inte kan reda ut i dag.Vi återkommer säkert till den senare.Anf. 74 ():Fru talman! Vi har haft en debatt om ursprungsmärkning. Man måsteveta varifrån t.ex. köttet kommer. Jag har med företrädare för det svenskajordbruket diskuterat reglerna om vad som är tillåtet inom EG och förbjudeti -- kadavermjöl i fodret, salmonella i köttproduktionen, tillväxtantibiotika osv. Det har sagts att det svenska jordbruket måste sänka sina kostnader med en fjärdedel, alltså , för att hänga med i EG-konkurrensen.Man kan fråga sig om detta är möjligt med de krav och bestämmelser somfinns . Om det vore möjligt kan man ställa sig frågan varför detta interedan har hänt, varför vi inte i har livsmedel som är billigare.Anf. 75 Jordbruksminister ():Fru talman! skall vi inte blanda bort siffrorna. talar omen sänkning på . Det är en siffra som har nämnts i samband med enkostnadspress i förädlingsledet. Det skulle alltså inte vara en sänkning avlivsmedelspriserna med 25 %.John tar upp en del jämförelser i sin fråga. Jag vill gärna påpekaatt tillväxthormoner är förbjudna såväl i som i EG. Det är i principingen skillnad. Om det sedan är några skillnader i praktiken skall jag i dettasammanhang låta vara osagt. Kravet på halm i grisboxar finns med i ett direktiv som beslutades av EG. Där tas också upp gödkalvarsutfodring, mörklagda stallar och förbud mot att hålla suggor uppbundna.EG närmar sig den svenska ståndpunkten i dessa sammanhang, vilket vi börglädjas över.Anf. 76 ():Fru talman! Jag skulle allmänt vilja säga att detta är mycket viktiga frågorför vårt land. Det handlar om vår livsmedelsförsörjning. Vi har sagtatt livsmedelsförsörjningen skall kunna garanteras oavsett vad som händer ilandet, oavsett om det är ofred. Vi skall kunna bevara vårt jordbruk, t.ex.Norrlandsjordbruket. Jag saknar en debatt om spelreglerna i dessa så viktigafrågor. I mina kontakter med jordbrukarna påtalar de detta : inte vilka spelregler som skall gälla. Ändå förhandlar man om ett inträde,som innebär att vi skall konkurrera på Europamarknaden. Jordbruksministern har säkert fått åtskilliga brev efter de program som har visats i TV omhur djuren hanteras. reses ännu fler frågor om vad framtiden innebär.Anf. 77 Jordbruksminister ():Fru talman! TV-filmerna angående djurbehandling i andra länder visar tydligt att i det här sammanhanget har en bra position att starta från.Jag tycker att det är angeläget att vi också för en debatt om det svenska jordbruket och om hur vi skall klara också mindre gynnade delar avSverige.Jag har framlagt en proposition till om ett ökat Norrlandsstöd. Var gång jag träffar människor i är en av de stora frågorna: Hurklaras detta? Jag är ganska övertygad om att det är svåra nötter att knäcka,men det är en målsättning från regeringens sida att knäcka dessa nötter ochdärmed bevara jordbruket i hela Sverige.Anf. 78 ():Fru talman! En mycket avgörande fråga är om det är EG:s nuvarande jordbruk som skall anpassas till bestämmelser eller om det är Sverigesjordbruk som måste anpassas till EG:s. Jag är inte så övertygad om att densvenske bonden är beredd att konkurrera inom livsmedelssektorn med debestämmelser och på det sätt som gäller på många håll inom EG. Detgäller även med tanke på etiska och moraliska aspekter. Vi har väldigt framskjutna positioner inom jordbrukssektorn trots de skall som hörs av och tillnär det gäller det svenska jordbruket. Jag vill hävda att jordbruket är föredömligt.Anf. 79 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är kanske övermaga att tro att EG skulle anpassa sig till densvenska jordbrukspolitiken. Jag tror att vi måste vara medvetna om att enmedlemskapsansökan till EG egentligen innebär att man förutsätter attEG:s politik i stort även kommer att gälla för oss framöver.Det är dock intressant att notera att processen när det gäller djurskydd ochmiljöhänsyn har hunnit längre i . Processen är emellertid på gångäven inom EG, och det är sannolikt att den går åt samma håll som i Sverige.Vi har en konkurrensfördel i och med detta försprång.Jag tror att vi i huvudsak klarar konkurrensen. Men vi skall vara medvetnaom att det krävs särskilda stöd och kanske en utbyggnad av stödformer somfinns i EG -- kompletterade med nationella stöd -- för att vi skall klara den.Nationella stöd betalar vi , så på den punkten blir det inte sämre.Anf. 80 ():Fru talman! Detta att det skulle vara en fördel från konkurrenssynpunkt attbedriva jordbruk i på ett visst sätt är jag inte så övertygad om. Jagvet att konsumenterna ser mycket till priset när de står i butiken och skallvälja varor.Av just den orsaken har jag varit kritisk till en sänkning av gränsskyddet. Vihar t.ex. nu en fördubblad köttimport, som inte är till gagn för vår livsmedelsförsörjning. Inte heller är den till gagn för vårt jordbruk, och i det sammanhanget finns det ju regler om hur livsmedelsproduktionen skall ske. Jagär inte övertygad om att det skulle innebära en konkurrensfördel, tvärtom.Jag menar att risken finns att jordbruket slås ut.Till sist vill jag åter framföra att en bredare och djupare debatt om detsvenska jordbruket borde initieras på något sätt innan vi står inför ett faktum. Inom jordbruket måste man få veta vad framtiden innebär.Anf. 81 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig bara säga två saker med anledning av det som har sagts.För det första känner naturligtvis även jag en oro för det svenska jordbruketoch ser det som en uppgift att se till att inget svenskt jordbruk slås ut i onödan. I ett EG-perspektiv tror jag faktiskt att vi har ''hyfsade'' möjligheterattklara det svenska jordbruket.Möjligen kan man säga att vi har olika tempon med tanke på den jordbrukspolitik som vi har lagt fast i . Det finns en liten risk för att vi underde har ålagt oss själva hårdare krav än vad EG skulle ha gjort.Det skall vi ha med i bedömningen. Det är några av de funderingar som jagför fram i en för framlagd proposition.Jag ställer gärna upp på krav på en bred och djup debattom jordbruket. Detta är ju väl kopplat till hela landbygdsproblematiken ochproblematiken i de norra delarna av landet. Jag tycker att vi kan hjälpas åtatt föra den debatten.Anf. 82 ():Fru talman! Kan man då förvänta sig att jordbruksministern tar initiativ sådan fördjupad debatt?Anf. 83 Jordbruksminister ():Fru talman! Ja!Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:433 om bostadsplaneringenAnf. 84 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilka åtgärder som jag ämnar vidtaför att skynda på den byråkratiska processen så att planerade bostadsprojektkan komma i gång utan onödig fördröjning.Situationen för länsbostadsnämnderna är just nu att de -- förutom nya ärenden -- måste behandla ca 16 000 ärenden från som sökandena begärde vilande . Anledningen är att det övergångsvis öppnades en möjlighet att få räntebidrag för garage och parkeringsanläggningar, även i ärenden där lånebeslut meddelats enligt äldre regler.Detta har medfört ökade väntetider för de som söker , eftersom nämnderna måste ta de äldre ärendena först, bl.a. med hänsyn till behovet att fålånen för de redan färdiga projekten placerade snabbt.Att införa möjligheten för äldre ärenden att få räntebidrag för garage vardock nödvändigt med hänsyn till att den tidigare regeringen ställt i utsikt atträntebidrag skulle lämnas även för sådana ändamål.Jag har förvissat mig om att arbetet med de äldre ärendena nu har framskridit så långt att man har börjat behandla nya ärenden. räknarmed att nämnderna med nuvarande personalresurser skall kunna klara upptill 300 ärenden per arbetsdag.I vad sedan gäller det nya systemet med statliga kreditgarantier för ny- ochombyggnad av bostäder har en viss osäkerhet uppstått bland långivarna beträffande garantins innebörd. Just nu bereds i ett förslagtill ändrade bestämmelser i syfte att klarlägga och förtydliga villkoren förgarantin. Jag räknar med att regeringen kan ta ställning till förslaget.Anf. 85 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för det förnämliga svaret på min fråga.Bostadsfinansieringen är i dagens läge en av de viktigaste frågorna för fortsatt utveckling av Sverige.På grund av lågkonjunkturen och alla oklarheter som har rått och fortfarande råder har arbetslösheten inom byggbranschen kraftigt ökat. Konkurser inom leverantörsleden har skett i stor skala.Bostadsbyggandet är en morot för att få fart på och har tidigare oftaanvänts som en sådan. Mitt i en lågkonjunktur hindras bostadsproduktionen, vilket är mycket olyckligt.Infrastrukturella åtgärder påverkar icke arbetslöshetssiffrorna. Ett mycketlitet antal människor får i samband med dessa åtgärder arbete, och åtgärderna medverkar därför ytterst marginellt till en minskad arbetslöshet.Vad man snabbt kan göra är att avskaffa byråkratin. Lägg omgående nedlänsbostadsnämnderna och för över hela prövningsansvaret på kommunerna. Förenkla finansieringssystemet med hjälp av t.ex. schablonbeloppsom utbetalas direkt till byggherren. Låt byggherren själv ansvara för uthyrning och hyressättning.Först då uppnås en fungerande marknad med jämn efterfrågan och produktion. Förenkla byråkratin vid ombyggnad av bostäder och avskaffa hyresgästföreningens inflytande vid prövning av ombyggnadsärendena.Om det som jag här rekommenderat sker tillsammans med det som herrstatsrådet rekommenderat, finns det förutsättningar såväl för att få fart påbyggandet av villor, radhus och lägenheter som för en minskad arbetslöshetinom byggbranschen.Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! De problem som finns när det gäller byggsektorn är förorsakade av en ryckig bostadsplanering. Det är en bostadspolitik, som förts avden tidigare regeringen och som lett till orimliga kostnadsökningar, vilka intekan bäras vare sig av hyresgäster, lokalkonsumenter eller motsvarande.Vi har också haft en byggvolym som har varit allför stor. Det är alltså intemöjligt att fortsätta att bygga i den omfattning som har varit aktuell tidigareoch som har genomförts . Det innebär att volymenkommer att gå ned till en förhållandevis rimligare nivå. Regeringen har redan företagit åtgärder som förenklar lånehanteringen väsentligt.De övergångsproblem som i viss utsträckning har funnits har jag redovisat,och vi avser att fortsätta att förenkla, inte minst när det gäller statens stödtill bostadsfinansieringen. Förslag om detta kommer att läggas fram så småningom.Anf. 87 ():Fru talman! Jag delar i stort statsrådets nu framförda redogörelse. Det ärallmänt bekant att det under den förra regeringens tid fick vara litet förmycket av låt-gå-politik. Jag tror att det statsrådet nu har framfört trots alltkan göra att det blir fart på byggandet, att det i alla fall blir byggande somuppfyller kraven och önskemålen från människorna som vill bo och verka inybyggda områden.Jag är därmed nöjd och belåten och tackar herr statsrådet.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1991/92:440 om tillståndet för SE-banken att förvärvaaktier i . 88 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig varför regeringen hindrar att få närmare kännedom om vad som ligger till grund för regerigenstolkning av bankrörelselagen. Frågan har ställts mot bakgrund av att regerigen beslöt att endast vissa uppgifter, ingivna av i ett av regeringen tidigare avgjort ärende, skullelämnas ut till riksbanken.I ett regeringsärende angående tillstånd för SE-banken att förvärva aktier iSkandia Group Försäkringsaktiebolag lämnade banken den 10 januari 1992in vissa kompletterande handlingar till regeringar. Banken begärde att handlingarna skulle sekretessbeläggas. För uppgifterna i handlingarna bedömdesockså sekretess enligt 8 kap. 5 § första stycket sekretesslagen (1980:100)gälla. I det aktuella ärendet hade tidigare hörts som remissinstans. Ärendet avgjordes av regeringen den 16 januari 1992.Riksbanken begärde därefter hos att få ta del av dekompletterande handlingarna. Dessa hade tillförts ärendet efter det att avgett sitt remissyttrande.Detta ärende, dvs. begäran att få ta del av de aktuella handlingarna, bereddes gemensamt med , som svarar för sekretesslagstiftningen. Regeringen gjorde i sitt beslut denbedömningen, att merparten av uppgifterna i de ingivna handlingarna omfattades av sekretess enligt 8 kap. 5 § sekretesslagen samt att de sekretessbelagda uppgifterna inte rörde ansvarsområde på sådant sätt, attriksbankens intresse av att ta del av uppgifterna borde ges företräde framförSE-bankens intresse av att uppgifterna inte röjs. Uppgifterna kunde därförinte lämnas ut till . De uppgifter som inte omfattades av sekretesslämnades ut.När det gäller de uppgifter som inte lämnades ut gjordes alltså först den bedömningen, att uppgifterna omfattades av sekretess enligt sekretesslagen.Därefter prövades om uppgifterna ändå kunde lämna ut till medstöd av den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § samma lag. Enligt denna bestämmelse får en sekretessbelagd uppgift lämnas till en annan myndighet''om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företrädeframför det intresse som sekretessen skall skydda''. Enligt ett JO-utlåtandesom finns återgivet i JO:s ämbetsberättelse krävs för att utlämnande skall kunna ske att den mottagande myndigheten har behov av uppgifterna för sin verksamhet. Det är viktigt att här konstatera att endast är remissinstans i ärenden av detta slag och inte, som antyds i fråga, den myndighet som har att avgöra tillståndsfrågan.Vid denna intresseavvägning konstaterade regeringen alltså att uppgifternainte rör ansvarsområde på ett sådant sätt, att intresse av att ta del av uppgifterna bör ges företräde framför SE-bankens intresse av att uppgifterna inte röjs. Slutsatsen är därför att regeringen, mediakttagande av sekretesslagens bestämmelser, inte kan lämna ut uppgifternatill riksbanken.Anf. 89 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Jag har tidigare frågatBo Lundgren på vilka grunder regeringen ger tillstånd till banker att få köpaorganisationsaktier i ett försäkringsbolag.Bo Lundgren blev i pressen anklagad för att ha gjort en ansträngd lagtolkning och för att ha gett ett besynnerligt tillstånd. Jag trodde då att skulle anstränga sig alldeles extra för att i ge klara besked omhur regeringen tillämpar lagstiftningen i sådana här fall. Men vi blev besvikna. Vi fick inte de klara besked som vi tycker att vi har rätt att kräva.Det vi diskuterar är ett steg vidare i den här historien. vill regeringen inte heller ge insyn i vad som ligger till grund för regeringens tolkning av bankrörelselagen. Statsrådet försöker ta skydd bakom sekretesslagen och framställer det som att det här var man nöd och tvungen till.Men detta är ju en bedömningsfråga. Regeringen har en formell rätt att fattaolämpliga beslut, och den rätten har regeringen utnyttjat. Men det här varinte alls nödvändigt, utan tvärtom är det en utomordentligt svag sakliggrund. Har det förekommit sedan demokratin bröt igenom i att har förvägrats att få ta del av sådana uppgifter från ettdepartement som ansett vara nödvändiga för att kunna fullgörasin uppgift som övervakare av det finansiella systemet? Känner till något sådant fall? Jag tror att regeringen här har satt en ful plump iSveriges demokratiska historia. Det är dessutom så, eller hur, ,att har likvärdiga möjligheter att sekretessbelägga uppgifter somdepartementet har?Anf. 90 Statsrådet ():Fru talman! Om grunden för regeringens beslut har vi fört en diskussion tidigare.Jag vill börja med att slå fast att det inte, vilket är oomtvistligt, liggerinomriksbankens kompetensområde att ge tillstånd till bankers aktieförvärv enligt bankrörelselagen. Enligt denna lags 2 kap. 6 och 6a §§ är det regeringen,eller efter regeringens bemyndigande, finansinspektionen som meddelar tillstånd till sådana förvärv. Det är alltså inte som har att handläggadessa ärenden. Det ingår inte i uppgifter. Detta är viktigt att slåfast.Det anges i regeringsformens 1 kap. 1 § tredje stycket att den offentliga makten utövas under lagarna. Regeringen har alltså exempelvis i sin hanteringav tillståndsärenden att följa bl.a. sekretesslagens bestämmelser. Något utrymme för regeringen att avvika från dessa bestämmelser finns inte. Oavsettvilken vilja regeringen skulle ha att agera i den ena eller andra riktningenkan regeringen inte avvika från sekretesslagens bestämmelser. Det är möjligt att skulle visa mindre respekt för sekretesslagstiftningen.Det skulle i så fall vara beklagligt.Anf. 91 ():Fru talman! Nej, jag tror faktiskt inte att jag skulle visa mindre respekt. Däremot vill jag upprepa att det här inte är någonting mekaniskt givet utan enbedömningsfråga. Det är ingenting som säger att inte ett annat statsråd elleren annan regering skulle ha bedömt på ett annat sätt och sagt att vi inte skallsätta upp onödiga staket för insyn, att vi inte på ett onödigt sättskall begränsa uppgifter som övervakare av det finansiella systemet.Bo Lundgren hänvisar till att är en remissinstans. Ja, men skallinte en remissinstans kunna få ta del av allt relevant material? Betyder detBo Lundgren här säger att finansinspektionen skulle få del av allt material,om den gjorde en motsvarande framställning?Det saknas en mycket viktig del i analysen av sekretesslagen i Bo Lundgrenssvar och inlägg. Jag skall återkomma till det i mitt nästa inlägg, för min taletid är nu slut.Anf. 92 Statsrådet ():Fru talman! Vi är uppenbarligen överens -- det måste vi vara -- om att detinte är som beviljar tillstånd enligt bankrörelselagen. Det äralltså inte som har denna uppgift. Detta är det första och det viktigaste.Finansinspektionen kan delegeras denna uppgift av regeringen. Finansinpektionen tillstyrkte också den ursprungliga ansökan, även om det fanns reservationer från en del ledamöter i styrelsen.Så säger att man kan tolka grundlagen och sekretesslagen påolika sätt. Om det är man skall vara väldigt strikt i sin lagtolkning, är det när man följer regeringsformens bestämmelser och tar hänsyntill både individers och organisationers rätt att kräva att sekretesslagens bestämmelser uppfylls. Vid utlämnande av uppgifter till en annan myndighetskall hänsyn kunna tas till om dessa uppgifter blir sekretessbelagda hos denandra myndigheten. Vi har konstaterat att inte har uppgiften attge tillstånd och alltså inte har behov av dessa uppgifter. Detta är det grundläggande för regeringens beslut. Dessutom kan man ifrågasätta huruvidauppgifterna i realiteten kommer att bli sekretessbelagda hos riksbanken.Detta är inte 100-procentigt klarlagt, men det ligger utanför den bedömningvi har gjort.Anf. 93 ():Fru talman! svarar inte på frågan om finansinspektionen skullefå del av allt material om den gjorde motsvarande framställning. Det är underligt att man reducerar betydelsen av till att baraär en remissinstans som uppträder vid ett enstaka tillfälle. Vid många tillfällen kan ju avkrävas att bedöma sådana här frågor. Då är detsjälvklart att man måste veta vad det är för grunder som gäller i regeringenstillämpning av bankrörelselagen.När man gör en bedömning av utlämnande eller inte, skall man se om denmyndighet det gäller har möjlighet att sekretessbelägga uppgifter. I självaden framställning som gjorde till regeringen hänvisar man till 8kap. 5 § sekretesslagen och säger att man kan garantera att dessa känsligauppgifter kan sekretessbeläggas i samma utsträckning som regeringen kan.Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Det ankommer inte på mig att i talarstol i ett frågesvar ta ställning till huruvida någon annan kan få ta del av de uppgifter somdet gäller i sammanhanget. Det får komma ett regeringensbeslut i sedvanligtordning efter en framställning från den som är intresserad av att ta del avuppgifterna.Sedan är det helt klart -- där är vi överens -- att det inte är uppgift att bevilja tillstånd. Det är detta som i grunden avgör frågan om utlämnande av uppgifterna. Det är anmärkningsvärt att höra , medsin position i , på ett så lättvindigt sätt tala om regeringsformensbestämmelser och sekretesslagens krav.Anf. 95 ():Fru talman! kan i fortsättningen få ta ställningtill andra bankers krav på att få tillstånd att köpa organisationsaktier. Då harriksbanken ett legitimt skäl att veta vad som har gällt för SE-banken, så kan behandla andra banker på ett likvärdigt sätt. Det är förvånande attBo Lundgren vill reducera detta arbete och säger att man inte skall ha tillgång till allt relevant material.Jag har faktiskt läst det som regeringen har offentligtgjort i detta ärende.Det är mycket märkligt. Det innehåller en skrivelse från SE-banken som ärstark polemik mot riksbanksfullmäktiges avstyrkande av tillståndsansökan.Plötsligt avbryts argumenteringen mitt i en mening, och tankegången brytsutan att man han följa den. Ett annat stycke är uteslutet. Jag tycker att detär konstigt att regeringen offentliggör uppgifter om samarbete i fråga om ensakförsäkring, som inte finns med på det papper som lämnats till offentligheten. Det är mycket konstigt. Kan förklara detta?Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1991/92:443 om biståndet till NicaraguaAnf. 96 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad sanningen är i den av Expressenden 4 och angivna Nicaraguaskandalen.Sanningen är den att byggt sina uppgifter om det svenska stödettill bondekooperationen i på underlag från två besvikna biståndsarbetare. Dessa har efter artiklarna i tillskrivit mig och beklagatatt artiklarna fått felaktiga proportioner.En av huvudpoängerna i de angivna artiklarna var att det svenska stödet syftade till att stödja en extrem sandinistorganisation och att biståndet i sin förlängning egentligen hade till syfte att omstörta den sittande regeringen i Nicaragua.Jag hade tillfälle att ingående dryfta det svenska biståndettill med landets biståndsminister. Han uttalade stor uppskattningför det svenska biståndet, innefattande även den av åsyftade delinsatsen. Samtalet med min nicaraguanske kollega vittnade om att grunderna för upprördhet är överspelade och saknar relevans i dag.Projektet bedöms vara i linje med såväl landets ekonomiska som demokratiska reformprogram. För mig är det i det här fallet inte oviktigt att företrädare för mottagarlandets regering är nöjda med inriktningen på det svenskabiståndet.Anf. 97 (nyd):Fru talman! Jag tackar biståndsministern för svaret. Jag anade att svaretskulle bli så som det blev.När det gäller det sista stycket i biståndsministerns svar vill jag framhållaatt den nuvarande Nicaraguaregeringen självfallet inte vill reta den svenskaregeringen genom att kritisera ett bistånd som landet är mycket beroendeav.