prot · GF09112 · 1992-05-14 00:00:00 — Enligtsvensk mening bör den globala miljöfonden, GEF,bli den främsta kanalen för sådanaresursöverföringar. har självklart ocksåett ansvar för sin egen utveckling, vilket inte fårglömmas bort. Övergång till demokrati ochmarknadsekonomi möjliggör en effektivresurshushållning som gynnar en långsiktigt hållbarutveckling. Handel och investeringar spelar ensärskilt viktig roll.Ett annat område i förberedelsearbetet där merbehöver göras gäller sambandet mellan militäraaktiviteter och miljön. Det slut bordeha skapat ett läge för att minska användningen avresurser till militära ändamål. Även de omedelbarakonsekvenserna av nedrustningen måste hanteras,t.ex. Detta motiverar särskildaåtgärdsprogram. Ett minimum borde vara att denmilitära sektorn i fredstid följer lika striktamiljöregler som gäller för andra verksamheter.Sverige har drivit frågorna om militära aktiviteteroch miljön, men har haft svårt att få gehörför dessa synpunkter. Vi arbetar fortfarande för attmilitärens miljöpåverkan skall behandlas i Agenda21, i första hand när det gäller miljöfarligt avfall.Jag har tidigare nämnt konventionerna om klimatresp. Arbetet på en text till enklimatkonvention avslutades i lördags natt.Resultatet är en kompromiss som inte heltmotsvarar mina förhoppningar i utgångsläget, mensom ändå är ett genombrott. Jag tycker att det ärpositivt att industriländerna -- inkl. -- ärberedda att förbinda sig att ta fram rationellaprogram för att minska utsläppen av växthusgaser.Klimatfrågan är ett komplext problem med mycketstora internationella, politiska och ekonomiskakonsekvenser. Möjligheter och kostnader för i-länder att vidta åtgärder varierar kraftigt. Målet äratt utsläppen vid slutet av detta årtionde skall haminskat till tidigare nivåer, dvs. de som finns nu.Många förbehåll ingår dock i texten -- men avtaletinnebär att 142 stater, inkl. , har erkänt attväxthusgaserna, särskilt koldioxid, är ett globaltmiljöproblem som måste åtgärdas. Det är ocksåpositivt att konventionstexten innehålleranvisningar om att arbetet skall gå vidare utandröjsmål. Vi har ett stort ansvar för att medkonventionen som plattform driva på detinternationella klimatarbetet.Från svensk sida har vi även understrukit energi-och transportpolitikens betydelse för attförverkliga målen i en kommandeklimatkonvention. För att återställa balansen avväxthusgaser i atmosfären krävs en övergång tillförnybara energikällor. har bidragitmed att ta fram kunskapsunderlag för en sådanutveckling, och vi arbetar fortfarande med att fåmed tydligare skrivningar i om hurförnybara energikällor och energieffektivitet skallfrämjas.Förhandlingar om konventionen om biologiskmångfald pågår vid ett möte iNairobi. Enligt de senaste rapporterna finns ävenhär möjlighet att få fram en text som kan öppnas förundertecknande i . Texten väntas innehålla kravpå att alla länder skall utarbeta offentliga nationellaaktionsplaner för hur den biologiska mångfaldenskall kunna bevaras. Från och andraländers sida försöker vi verka för att konventionenskall börja tillämpas redan innan den genomtillräckligt många staters ratificeringar formellt harträtt i kraft, vilket förväntas ske först om ett par år.När konferensen i börjar finnsunderlag för beslut i ett antal viktiga frågor. Det ärden starka förhoppning att detåterstående förberedelsearbetet skall leda till att vii kan underteckna effektiva,handlingsinriktade konventioner om klimat och ombiologisk mångfald, att vi får ett braprinciputtalande om skog, att förslaget till enallmän principdeklaration -- Riodeklarationen --antas och att alla regeringar ger kraftigt stöd tillAgenda 21, som ett konkret och handlingsinriktataktionsprogram . Beslut omekonomiska resursöverföringar bedömer jag varaavgörande för att vi skall få med i övrigaöverenskommelser under Riokonferensen.Mötet i måste ses som ett led i en process. Deglobala miljö- och utvecklingsfrågorna har fått encentral plats på den internationella dagordningen.Alla länder och alla FN-organ kommer att få etttydligt uppdrag när det gäller att fortsätta arbetetmed att förverkliga handlingsprogrammet från Rio.För del kan jag lova att regeringenomedelbart efter konferensen skall inleda en analysav vad besluten i kommer att innebära för detsvenska samhället. Direkt kommerockså miljövårdsberedningen att under min ledningha en uppföljningskonferens. Jag vet att bådeindustri- och forskarvärlden förbereder liknandeuppföljningsmöten. kommer att få tadel av regeringens analys av konferensen.Konventionerna om klimatfrågan och om biologiskmångfald, som ännu inte är färdigbehandlad,kommer att redovisas för i särskildordning.Anf. 34 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern förinformationen.Jag har lagt märke till i massmedierna -- radio, TV och tidningar --mer och mer talar om miljökonferensen i . Jaglade också märke till att den beteckningen förekomi måndags i det interpellationssvar miljöministerngav i kammaren. Men konferensen behandlar miljöoch utveckling. Utveckling är den centrala fråganför tredje världens länder. Därför noterar jag medtillfredsställelse att miljöministern så starkt betonarjust utvecklingsfrågorna.Jag vill ställa ytterligare ett par frågor. Hur kommerregeringen konkret att driva utvecklingsfrågorna,vilka ju utgör de direkta överlevnadsfrågorna förtredje världens länder? Hur kommer regeringen atti , driva frågan om överföring av ekonomiskaresurser till utvecklingsländerna?Anf. 35 Miljöminister ():Fru talman! Den information jag ger ger jag åhela regeringens vägnar, vilket betyder attinformationen också täcker in synpunkter från t.ex.utrikesdepartementet och den avdelning somhandhar utvecklingsfrågor. Det är anledningen tillatt det kan ha funnits nyansskillnader i dagensredogörelse i förhållande till måndagens.Jag delar uppfattning att detär viktigt att inse och tydligare tala om de sambandsom finns mellan problemen med utvecklingen ochproblemen med miljön. Det är klart att människorsom inte har mat för dagen inte har så storamöjligheter att skydda sin miljö. Det är det som tärpå miljön. Som jag har sagt överutnyttjasockså miljön.Utan att förledas till enbart dystra beskrivningar, ärdet viktigt att ibland ge en bild av hur situationenser ut, dvs. vilken takt och riktning utvecklingenhar, för att på det sättet kunna tydliggöra vilkaåtgärder som krävs. Det är här resursfrågornakommer in i bilden.Tyvärr har de förhandlingar som har förtsinte lett fram till ett färdigförhandlat dokument. Påden punkten finns det alltså inte någon färdig textatt utgå från i . Däremot finns det naturligtvisen förhandlingsmateria som har behandlats ikommittéerna på sedvanligt sätt. Men det finns ingasom helst färdiga överenskommelser. Det utgör enkomplikation.Den komplikationen har naturligtvis att göra medden totala bilden med bl.a. nord--syd-relationernaoch hur de konventioner om den biologiskamångfalden, där förhandlingar pågår, ochkonventionen om klimatet, som har förhandlatsfärdigt, skall få någon effekt.Detta var ett av skälen till att regeringen inbjödriksdagen att ta ställning till frågan om resurserredan nu under våren -- även om konferensen ännuinte har ägt rum --, dvs. de resurser som liggerutanför biståndsramen och som skall kunnaanvändas för att ge möjlighet attfullfölja konventionernas syften. Detta var tankenmed de extraresurser som regeringen anvisade. Deextra resurserna är visserligen bara av symboliskkaraktär. Men de utgör en nog så viktigsymbolmarkering för att visa att är berettatt bistå så att de skall kunna genomföradet som vi tillsammans skall komma överens om iRio. Detta är kopplingen mellan miljö ochutveckling.Mycket av det förhandlingsarbete som harbedrivit har gjorts i nära samspel med andraländer -- i första hand med den nordiskaländerkretsen, vilket också är naturligt, men ävenmed en del av . Jag vill gärnaåterkomma till detta i ett senare inlägg.Anf. 36 ():Fru talman! Jag ber att få tacka miljöministern förden kompletterande informationen, som jagbedömer som mycket värdefull. Vi har ganskasamstämmiga meningar i den här frågan. Det ärdärför viktigt att vi gemensamt kan driva dessautvecklingsfrågor och få fram resurser förutvecklingssamarbete.Jag vill komplettera informationen omuppföljningsarbetet med att nämna att de svenskafolkrörelserna också har beslutat att i samarbetemed fortsätta det arbetesom har bedrivits inför UNCED, och som självklartär lika viktigt att forsätta efter UNCED, dvs. miljö-och utvecklingskonferensen i Rio.Anf. 37 Miljöminister ():Fru talman! Först har vi frågan om finansiering.Samtalen har här till stor del gällt mekanismerna,dvs. vilka former som skall användas för attöverföra resurser.Jag nämnde i mitt inledningsanförande GEF-resurser, som ligger inom ramen för ,vilket också de flesta känner till. vet pågoda grunder att besluten fattas irelation till hur stora kapitalinsatser de olikaländerna har gjort. Det betyder att de rika ländernahar ett dominerande inflytande. Däri ligger engrundläggande konflikt, och den konfliken har intelösts.Det finns därför tongivande som integillar att man använder GEF-modellen inom ramenför . Man vill så att säga inte gå vidarepå världsbanksvägen. Men vi hoppas att vi skallkunna lösa upp denna knut genom en merdemokratisk ordning inom ramen för deinstitutioner som finns. Man sneglar då självfalletäven på andra organ, t.ex. , som ju står förmjuka lån och liknande.På dessa punkter har de nordiska länderna lagtfram ett helt paket. Jag tror fortfarande, att närman visar på alla de möjliga former som finns,borde man kunna ena sig om och få en breduppslutning kring att vi inte skall tillskapa förmånga nya institutioner. Det är alltid ytterligare enkomplikation i en värld som är nog så kompliceradredan från början. Det finns annars ett förslag omen s.k. , dvs. en ny världsfond för justmiljö- och utvecklingsändamål.Det är viktigt att driva detta arbete vidare. Jag harfrån de förhandlare som i första hand sköttkontakterna, och i de kontakter som jag själv harhaft bl.a. inom och i samband med mötet iNairobi inom , fått intrycket att det finnsmöjligheter. Men det finns också en risk för att deflesta i förhållande till de behov som finns uppfattaräven stora summor som ett misslyckande när detgäller resursöverföringen.Maurice Strong, som är generalsekreterare för helakonferensen, säger helt riktigt att de rika ländernaaldrig har känt sig så fattiga som . Det harpräglat en del av diskussionen, inkl. den mycketviktiga konferens med s.k. eminent persons somägde rum i där bl.a. från svensk sida.Man trodde att man skulle få ett genombrott på detfinansiella området, men den förhoppningeninfriades icke. Det återstår att ta den fighten i Riodirekt vid själva konferensen. Jag tror för min delatt den är avgörande för att vi inte skall få en nynord -- syd-konflikt i någon form.Anf. 38 ():Fru talman! Jag vill först tacka miljöministern fördenna viktiga information.Riokonferensen är utomordentligt viktig för vårgemensamma framtid. Det är i detta sammanhangglädjande att en klimatkonvention troligenkommer att undertecknas. Det är förvisso ett stegframåt. Det är ändå dystert att konstatera att maninte kunnat fastlägga konkreta miljömål i den. Detär ändå isin rapport om miljö och utveckling satteväxthuseffekten på topplats bland miljöfrågor.Det är den svenska följderekommendationerna frånBrundtlandkommissionen och fattade beslut omoförändrade koldioxidutsläpp. Den svenskariksdagen var det första parlament som tog dettaviktiga steg i denna avgörande globala miljöfråga.Ungefär rekommenderade ett toppmöte iToronto i-länderna att minska sinakoldioxidutsläpp fram till år 2005.Enskilda länder har därefter följt dennarekommendation. hör tyvärr inte till deländerna.Enligt min mening bör i kraftfullt verkaför att klimatkonventionen får en mer långtgåendeinriktning med klara miljömål. Om detta inte ärmöjligt bör vi efter se till att fråganframöver prioriteras och verka för att enskildaländer ställer upp miljömål som minst sträcker sigtill rekommendationer.Sverige bör föregå med gott exempel.Jag vill fråga miljöministern hur han ser på en sådanstrategi i klimatfrågan.Anf. 39 Miljöminister ():Fru talman! Jag delar den uppfattning som IvarVirgin uttryckte i den inledande anmärkningen omklimatkonventionen, och jag har gett uttryck förmin kritik. Man skall dock här skilja på två olikasaker.Förhandlarna i har lyckats mycket bra,eftersom förväntningarna var utomordentligt låga.De var nästan så små att man inte ville tala om demoffentligt. Så länge inte lagt fram något endaförslag i denna fråga blev det heller ingen konkretdiskussion. När detta skedde, komdiskussionen i gång. Men fortfarande ärutgångspunkten några inte riktigt förpliktandemålsättningar eller tidtabeller.Det är precis detta som vi från svensk sida harkrävt. Jag har därför för svensk opinion klargjortatt jag är besviken. Men jag anser naturligtvisockså, vilket jag sagt , att det är enframgång att och en del andra länder överhuvud taget erkänner problemet. Ni kommer juihåg vilket förfärligt rabalder det har varitkring de mycket divergerande vetenskapligasynpunkter som har kommit från detta håll och endel andra länder. Det gällde t.ex. hur man såg påförsiktighetsprincipen vid överläggningarna iBergen sedan.Hela denna internationella debatt har på något sättretts ut , och det är naturligtvis braatt få denna bekräftelse i den nu färdigförhandladeklimatkonventionen. Jag tror inte man skall hanågra förväntningar om att det går att ändranågonting i just konventionstexten, utanRiokonferensen har sannolikt att anta den ellerförkasta den.När det gäller agerande efterRiokonferensen är det självklart att vi i och medRio har skapat en process att gå vidare med. Dethar varit den svenska strävan. Jag harkanske inte alltid velat uttrycka det som MauriceStrong har gjort, men det är viktigt att fåmekanismer och krav på handlingsplanernationellt, så att man ständigt kan följa upputvecklingen.I anslutning till klimatkonventionen finns i dagutarbetad en resolution vid sidan av självakonventionstexten, som säger att man skall låtakonventionen bli verksam med omedelbar verkan,dvs. inte vänta på att 50 länder ratificerar den i sinaparlament, vilket kan ta sin tid. Detta måste skeomedelbart. Det finns alltså en särskildresolutionstext vid sidan av. Den ger möjlighet föross att agera vidare i ungefär den riktning som IvarVirgin angav.När man nu på koldioxidområdet användersituationen i olika länder som utgångläge,kan det slå olika beroende på hur man har hanteratverkligheten . tillhör sombekant de länder som har minskatkoldioxidutsläppen avsevärt tidigare än andra,medan alltför många har det mesta kvar.En annan viktig sak som har med klimatet,ozonskikt och annat att göra är den förhandlingsom startar i angående skärpningav Montrealprotokollet och som handlar om andraklimatpåverkande ämnen såsom t.ex. freoner.Anf. 40 ():Fru talman! Jag håller med om att genombrottet iklimatförhandlingarna är att hälsa medtillfredsställelse. Jag tror att det faktum attpresident har meddelat att han kommer tillkonferensen, och över huvud taget den förändradeamerikanska attityden, också innebär möjligheteratt in i det sista påverka förhandlingarna, och jaghoppas att man utnyttjar de möjligheterna.Jag håller även med miljöministern om att olikaländer har lyckats olika bra. Jag vill bara påminnaom, att sedan 1988 fattade beslut omoförändrade koldioxidutsläpp -- och då manrimligen bör använda som basår -- har viminskat våra koldioxidutsläpp . Det är ettutomordentligt gott resultat -- ett resultat som göratt det borde vara ganska ofarligt att sätta upp detmål som rekommenderadeoch på det sättet bli ett föregångsland som kanpåverka utvecklingen på detta område ifortsättningen genom att vara ett gott exempel.Anf. 41 Miljöminister ():Fru talman! Som vet har vi under senaretid haft en omfattande diskussion i omstyrmedel som kan göra det möjligt för oss atthantera den framtida utvecklingen. Det är klart attdet blir svårare och svårare ju längre ner mankommer, men vi skall gå vidare. Detta handlar omhur man använder ekonomiska styrmedel, inkl.energiskatter, och det handlar naturligtvis också omregleringar och i vissa fall förbud, även om det kanvara obehagligt för enskilda. Regleringarna ochförbuden gäller både de farliga ämnen sompåverkar ozonskiktet och koldioxiden.Sverige har i samband med UNCED varit det landsom kanske hårdast har drivit på föreffektiviseringar när det gällerenergianvändningen, eftersom det är en strategisktavgörande fråga, och när det gäller användningenav förnybar energi. Vi har haft nöjet och äran att haprofessor . som ordförande ien stor för en internationell strategiför förnybara energikällor. Kommittén harredovisat sitt arbete i en rapport, som vi imiljövårdsberedningens regi har tryckt upp påsvenska för dem som är intresserade. Vi tänkerfortsätta att driva på för att försöka få kraftfullareinstitutioner som verkar på det här området.Vi hoppas att statschefernas närvaro i kommeratt öka möjligheterna att lösa finansierings- ochresursfrågorna. kan ju symbolhandlingar,som närvaro av vissa personer, ha en positiv effekt.Jag vill avsluta med att säga att vi inte serRiokonferensen som någon slutpunkt, tvärtom.Det är en fortsättning på Stockholmskonferensen1972, efteråt. Man kan säga att den härkonferensen kommer alltför långt efteråt, menbättre sent än aldrig. gäller det att skapaförhandlingsmekanismer som gör att vi på miljö-och utvecklingsområdet får en ständigt rullandeförhandling, där vi pressar varandra tillatt ta nya steg. På det sättet är klimatkonventionenen framgång. Den ger sådana möjligheter och detomedelbart, genom den resolution som är knutentill konventionen.Som sade är det viktigt att viinte tror att allting löses genom regeringar ochoffentliga organ, utan folkrörelser och NGO:s, dvs.Non-Governmental Organizations, har en viktigroll som spridare av information i detta fortsattaarbete. Därför stöder vi från svensk sida dessaorganisationers närvaro i och deras medverkani nationalkommittén, som har arbetat under långtid.Låt mig säga att jag tycker att vi haranledning att vara tacksamma mot de förhandlaresom har fört vår talan i dessa förberedande möten.De har gjort ett utomordentligt bra jobb. Men somsagt: En hel del återstår till Rio.Anf. 42 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöministern förinformationen. Jag vill ta upp frågan om hur mankan använda militär teknik och militär kunskap förmiljöändamål. antog Generalförsamlingenen resolution som bygger på en svensk studie ochett svenskt initiativ. Hur tänker den svenskaregeringen driva dessa frågor, dvs. de konkretaförslag som finns i och i resolutionen?Anf. 43 Miljöminister ():Fru talman! Studien är överlämnad tillRiokonferensen. Självfallet är exempelvis mycketav den datorkapacitet som har använts förmilitära ändamål fullt användbar också påmiljöområdet. Det finns ju exempel som bl.a. våraförhandlare brukar åberopa, bl.a. militära planavsedda för stratosfären som är mycket viktiga attkunna omvandla så att de kan användas för att mätautvecklingen när det gäller klimatet. Det är ettkonkret exempel, och jag behöver inte utvecklafrågan ytterligare.Anf. 44 ():Fru talman! Vad jag undrade var hur vi skall drivafrågorna för att förslagen skall antas underRiokonferensen. Det finns ju en mängd konkretaförslag i och i resolutionen.Anf. 45 Miljöminister ():Fru talman! Självfallet är jag medveten om att detfinns många konkreta förslag. Detta har varit detområde där har varit mest pådrivande menminst framgångsrikt, sett till de konkreta förslagsom vi har fått med. Vi har lyckats räddaförslaget att militären i fredstid skall behandlas somalla andra; det borde ju vara en självklarhet. Vi harlyckats rädda formuleringar om det närasambandet på resurssidan. Vi har lyckats få medformuleringar om militärt farligt avfall somfortfarande finns kvar, formuleringar som ärifrågasatta av andra.Jag vill öppet erkänna att detta har varit ett av demest kontroversiella områdena, och vi har iförhandlingarna haft ganska starka motståndare.Jag vill inte ge några orealistiska förväntningar omvad vi konkret kan göra. Vi försöker rädda mestamöjliga av detta in i för att därefterkunna föra processen vidare. Det har varit vårstrategi.Anf. 46 ():Fru talman! Miljöministern har i sin informationtalat en del om det förberedande arbetet. Jag fickockså svar på en fråga jag hade tänkt ställa omklimatkonventionen genom miljöministerns svar påIvar Virgins frågor. Enligt miljöministern kommervi tydligen inte längre på den punkten, utan det somär framförhandlat är det som i bästa fall kommer attbli resultatet av konferensen.Vad finns det för övrigt för områden där det så attsäga är kört, där vi inte kommer längre? Eller, föratt vända på frågan: Finns det områden där detfinns utrymme för förbättringar utifrån detförberedande arbetet? Och vilken blir rolli det sammanhanget? Vi har i många stycken haftett gott renommé. Det är möjligt att vi nu harförlorat en del av detta goda renommé, exempelvisi fråga om koldioxiden och klimatkonventionen,som berörde. Min fråga är alltså: Vilkaområden kvarstår för ytterligare eventuellaframsteg på konferensen?Anf. 47 Miljöminister ():Fru talman! Riodeklarationen är enprincipdeklaration, och den är också ganska fast ikonturerna. Det är alltså mycket svårt att göra storaförändringar i den. Det kan hända att den kommerupp till förnyad förhandling, men i så fall kanskeutifrån en olycklig utgångspunkt, t.ex. en konfliktmellan arabländerna och . Detta finns med ibilden. De förnyade förhandlingarna kanske inteleder någon vart just vid den här konferensen.Viktigt är att den ena konventionen som jagnämnde i min information, den om den biologiskamångfalden, inte är färdigbehandlad, utanförhandlingen pågår just nu i och kommeratt fortsätta framåt. Vi harförhoppningar om att det skall kunna bli en ganskabra konvention. Vi har förhoppningar om att denockså skall kunna tillämpas interimistiskt, dvs. attdet inte skall bli nödvändigt att avvakta ratificeringfrån en rad länder innan den kan träda i kraft, utanatt man skall kunna börja tillämpa den redan undermellantiden fram till ikraftträdandet.Det som är mångfasetterat och svårt att göra enbedömning om är . Där finns en väldigtextmassa, som inte är så enkel att ha överblicköver. Där finns ett område som jag är direkt oroligför, nämligen skogsprinciperna. Jag har haftmängder av kontakter i olika riktningar främstunder , och det är bara attkonstatera att det finns en betydandemisstänksamhet och konflikter t.ex. mellanutvecklingsländer med regnskogar ochindustriländer. Risker finns för bojkotter motexempelvis tropiskt timmer, och detta fåråterverkningar i dessa länders attityder iförhållande till . Både jag ochjordbruksministern har haft överläggningarmed den malaysiske resursministern, så jag vetungefär vilken inställning man har. Jag hoppas attvi skall kunna förbättra riktlinjerna utifrån hur deligger , men det är ett mycket svårt arbete.Klimatkonventionen är en framförhandlad,färdigförhandlad text utan några tekniskafyrkantsparenteser. Den uppfattas av parterna somslutförhandlad. Slutförhandlingen skedde i engrupp bestående av 25 representanter. Man klaradealltså inte av det in pleno, utan man var tvungen attplocka ut 25 länder som sedan satt ochhårdförhandlade i stort sett för attkomma fram till det resultat man nu har uppnått.Det är mot den bakgrunden jag gör bedömningenatt konventionen är svår att på nytt öppna förförändringar utan att det därmed uppstårbetydande problem.Det finns emellertid ett problem, det vill jag sägadirekt, nämligen att det vid detta möte inte fannsnågon uppslutning från oljestaternas sida. Dåförstår ni från vilket håll kritiken motklimatkonventionen kommer.Sverige har däremot inte haft några som helstproblem med sina ambitionsnivåer i dettasammanhang, och därmed kan inte heller vårtrenommé vara skadat på något sätt -- jag förstår intepå vilket sätt det skulle vara skadat. är detland i världen som ligger högst i koldioxidavgift. Tavilken jämförelse som helst! Vi var dessutom försttillsammans med .