prot · GF0985 · 1992-03-26 00:00:00 — Låt mig konstatera, att om man inomramen för Trollhätte kanalverk lyckas hitta deeffektiviseringar som efterlyses, finns det ingetstörre behov av några ytterligare separatautredningar. Detta gäller särskilt om man kan hittaen långsiktigt hållbar modell förhuvudmannaskapet. Bakgrunden, som redovisas iUlf Adelsohns utredning, är att det kompliceradesystem med olika typer av avgifter från fartyg somanlöper olika hamnar och som skullespecialdestineras till kanalverket är enkonstruktion som lindrigt talat är mycketsvårgenomförbar. Man kan jämföra sjöfarten påVänern och i med sjöfarten iexempelvis , där det finns en huvudman,nämligen , som tar in alla dessaavgifter. Det är ingen orimlig tanke att man tittar påen sådan lösning om det inte är rimligt att Trollhättekanal skulle vara en del av sjöfartsverketsansvarsområde och så att säga ligga under denhatten.Jag vet inte om detta är rätt, och det finns inteheller någon annan som vet det. Det är av denanledningen vi vill titta även på den aspekten. Detgäller, herr talman, att hitta en långsiktig lösning,som slår vakt om möjligheterna att utnyttja denmycket miljövänliga transportled som Trollhättekanal och utgör.Anf. 32 ():Herr talman! Jag tycker det var bra med ett klartsvar från departementschefens sida. De uttalandensom fanns i budgetpropositionen har skapat oroinom regionen, och det är väl bra om de dimmornalättar.Det är också bra att få höra att Vänersjöfarten ärett riksintresse.Jag kan nämna att vi hemma i min kommun,, har en hel del skrymmande gods som görspå Valmet. Det gäller stora cisterner som man överhuvud taget inte skulle kunna transportera på väg.Man är beroende av djuphamn och sjötransporterom man skall kunna behålla produktionen vidKMV-Valmet-gjuteriet i Karlstad.Därtill kommer oljetransporterna till Bergslagensom det ur miljösynpunkt är ytterst tveksamt att tapå landsväg. Det är märkligt attdepartementschefen ochkommunikationsministern använt ordet miljö baraen gång i svaret.Från regionens sida är vi naturligtvis öppna inför attdiskutera ett huvudmannaskap. Men vi är rädda föratt staten, i det här fallet departementet, inte skallstötta oss som man har gjort tidigare. Vi fick enfördjupning av , vi fick året-runt-sjöfart och vi fick en isbrytare på , vilket harbetytt mycket. Det gäller att vi optimistiskt kan seframtiden an. Så det noterar jag medtillfredsställelse.Så några ord till , min meddebattörfrån . Det inte är någon tvekan om attde borgerliga riksdagsledamöterna darrade påmanschetten när de hörde husbondens röst.Ni skrev era motioner, och ni var med i det längstai överläggningarna med , där nityckte att departementschefen hade skrivit fel. Mendagen därpå behandlades detta ärende i utskottet,och då hade era partivänner i utskottet valt enannan sida.Jag menar att man har bytt sida under resans gång.Nu är det bara att hoppas att vi tillsammans kanlotsa Vänertrafiken vidare och gemensamt se till attfartygen går på också i fortsättningen.Anf. 33 ():Herr talman! Jag tycker också att det är bra attkommunikationsministern beklagar formuleringeni budgetpropositionen. Men protesterna mot dennaformulering började komma redan den 11 och den12 januari. Det ligger mycket arbete i regionenbakom uppvaktningar och skrivningar, som skulleha kunnat undvikas om detta klarläggande kunnatuttalas lika tydligt direkt efter attbudgetpropositionen lagts fram.Nu säger i alla fall kommunikationsministern attdet är ett riksintresse att kanalen får vara kvar. Jaghoppas att han också kommer att handla därefter ifortsättningen.Det jag sade om kommunikationsministernsintresse för miljöfrågorna i trafiksäkerhetsarbetetvar tydligen känsligt. Jag skall inte gå in mer på detnu -- det kommer en interpellationsdebatt om enstund som behandlar den frågan.Denna verksamhet måste, liksom alla andraverksamheter, vara utsatt för rationaliseringar, därman måste söka sig nya och bättre vägar som kanbli bärkraftiga och kunna fungera i framtiden.Till sist vill jag ytterligare en gång poängtera vadsjöfarten innebär för regionen och de industriersom lokaliserats dit just därför att dessatransportmöjligheter finns. Det sägs från dessaindustrier att om möjligheten till sjöfart skulle tasbort skulle merkostnaden sannolikt motsvara denvinst företagen kan ha i ett långsiktigt perspektiv.Det skulle i så fall omöjliggöra fortsatt verksamhet.Då slapp vi miljöproblemet med transporterna,men skulle i stället få problem medsysselsättningen. Det problemet skulle vara mycketnegativt för landets ekonomi.Därför hoppas jag att man tar tag i dessa frågor ochhittar lösningar.När säger att det är viktigt att manarbetar vidare lokalt vill jag instämma i detta. Menjag vill, som , också poängtera attdet är viktigt att regeringen inser att den har ettväldigt stort ansvar för detta som självsäger är ett riksintresse.Anf. 34 ():Herr talman! Låt mig först säga att det är ensjälvklarhet för oss borgerliga politiker i ,liksom för de allra flesta i länet och jag tror också ilänen runt omkring, att Vänersjöfarten skall blikvar.För min del har jag aldrig kunnat troatt statsmakterna -- och allra minst en borgerligregering -- skulle dra ett streck över anslagen tillTrollhätte kanalverk, till dessa slussar som gör detmöjligt med en sjöfart på Vänern.Nu har vi fått klart besked frånregeringen att det under inga omständigheter skallbli sådana indragningar av anslagen att manäventyrar Vänersjöfarten.Detta fick vi borgerliga ledamöter i frånVärmland klart för oss på ett tidigt stadium. Videltog, precis som , i enöverläggning med kommunstyrelsens arbetsutskotti . Detta förde nu på tal.Därför vill jag nämna att vi borgerliga som var medklargjorde för dem som frågade, dvs.kommunstyrelsens företrädare, att vi självfalletskulle komma att göra vårt allra bästa för attVänersjöfarten inte skulle äventyras, tillsammansmed hamnarna i , ochKristinehamn och andra.Godsmängden är 3,5 miljoner årston. Den är såomfattande att man lätt inser att den inte kan förasöver till väg eller järnväg utan orimligakonsekvenser.Magnus försöker pådyvla oss borgerliganågon form av tvehågsenhet i begynnelsen ochsäger att vi sedan skulle ha gjort en omkastning avvåra ställningstaganden.Nej, vi har helt enkelt talat med dem somföreträder våra borgerliga partier iregeringskansliet och i utskottet. Vi fick då enfullständig bild av denna fråga.Jag delar kommunikationsministerns uppfattningatt det är rimligt att man nedbringar kostnadernai kanalverket. Det har varit en kostnadsexplosion.Detta klargör också företrädare för rederinäringensom jag har varit i kontakt med.Roland Lében och jag tillsammans med KjellEricsson, , och ,, har haft överläggningar medkommunikationsministern, det kan jag öppetredovisa.Vi har kommit till samma slutsats, nämligen att enöversyn av kostnadsbilden för kanaltrafiken i syfteatt rationalisera och effektivisera helt enkelt ärnödvändig. Det önskar också rederinäringen ochsjöfarten och naturligtvis också hamnarna iVänern.Socialdemokraterna i opposition vill naturligtvisgöra affär av detta. Men låt mig också konstateranågot från överläggningarna medkommunstyrelsens arbetsutskott i . Därredovisades hur man hade haft överläggningar medtjänstemän i . Detvar tjänstemän som arbetat där under densocialdemokratiska regeringen, naturligtvis medtjänstemannaoväld. De hade ändå tagit intryckunder årens lopp -- socialdemokraterna har regeraten tid.Vi var, säger kommunstyrelseföreträdarna som viträffade, verkligt rädda för att det skulle bli ennegativ utgång. Tjänstemännens inställning ikommunikationsdepartementet var negativ. Dethär är vittnesmål som jag nu för vidare. Jag gör detdärför att ger en så orättvisandebild av det som har skett.Jag upprepar att vi borgerliga och vår regeringsjälvfallet kommer att se till att Vänersjöfarten kandrivas vidare, effektivare och ännu skonsammaremot naturen och miljön.Anf. 35 ():Herr talman! Jag noterar att vi alla som ärinvolverade i den här diskussionen har en mycketstor samsyn. Jag noterar också med tillfredsställelsekommunikationsministerns mycket tydligaklargörande av regeringens ambitioner när detgäller den framtida Vänersjöfarten.Jag måste ändock göra i hans försök att säga att vi byter sida. Närvi talade med hade vi enintern överläggning med arbetsutskottet. Jagtrodde inte att man behövde ta upp sådant här ikammaren. Men eftersom gör detvill jag komma med ett klargörande. Jag gavuttryck för att departementet inte hade för avsiktatt lägga ned sitt engagemang i Vänersjöfarten. Jaghar inte sagt något annat där än vad jag har sagt iden här kammaren.Jag upprepar att vi har förordat linjen att regionendriver utredningsarbetet. Den översyn som nuaviseras beträffande kanalverket är helt klartkommunikationsdepartementets bord. Härupprepas ett politiskt betingat trick och försök attkamma hem billiga poäng. Det måste bestämtavvisas, herr talman.Anf. 36 ():Herr talman! Jag är glad över att de borgerligaledamöterna stöttar sjöfarten på . Menförsök inte komma ifrån, mina vänner påVärmlandsbänken, att ni har sprungit ifrån eramotionskrav från den allmänna motionstiden. Nihar klart skrivit att ni inte ville ha någon centralutredning. Ni har backat ifrån era motionskrav. Detär slutsatsen.Herr talman! Jag tror inte att departementschefenhar rensat ut alla socialdemokratiska tjänstemän pådepartementet. Vi har tjänstemän där somförtjänstfullt deltar i ett samarbete. I samband meden ny regering rensar man inte ut tjänstemän. Jagföreställer mig att de gör ett bra jobb. Det kanskefinns en och annan tjänsteman som är mera lyhördför Vänersjöfarten medan andra kan vara mindrelyhörda. Det tror jag inte beror påpartitillhörigheten. Dessutom finns det säkertmånga tjänstemän på departementet som inte harredogjort för var de står. Jag tycker att de flesta görett mycket bra och fint jobb. Det har de gjorttidigare, och det gör de säkert även efter det att denborgerliga regeringen har tillträtt.Låt mig bara säga, herr talman, att jag tycker attden här debatten har varit upplysande. Jag hoppasatt det är ett fall framåt. Jag ser också att man harlämnat den skrivning som ursprungligen fanns idepartementet. Då finns det all anledning till att vikan åka hem till våra hemkommuner och tala omatt en borgerlig regering och en borgerlig majoritetkommer att se till att sjöfarten på lever förall framtid.Jag fick tyvärr ingen närmare precisering av vadkommunikationsministern menade om var manskulle hamna. Det kan gälla allt ifrån 80 miljoneroch neråt. Vi får återkomma till frågan i ett senareskede.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 37 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag känner ett starkt behov av attträda upp till försvar för mina utomordentligatjänstemän på departementet. De är bådekompetenta och lojala, inte bara mot dennaregering utan mot varje regering som får svenskafolkets förtroende.Magnus tycker att dimmorna lättar. Men någonting som inte lättar, MagnusPersson, är förändringstrycket på den härverksamheten. Det är väl den man har försöktupprätthålla bland tjänstemän och politiker. Jag villgärna erinra om att det faktiskt var den förraregeringen som började skruva upp dettaförändringstryck. 1990/91 var utgiften för den härverksamheten i runda tal 70 milj.kr.Den regering som parti ledde,anslog för /92 beloppet 59 780 000.Det var där förändringstrycket började. Det var därman började dra ner. Jag tycker, herr talman, attdet finns anledning att erinra om detta somdenna.Nu har vi i alla fall förenat oss i uppfattningen attdet här är ett riksintresse som vi med gemensammakrafter skall försöka rädda, effektivisera och görakonkurrenskraftigt så att alla de komparativafördelar som finns kommer till sin rätt.Anf. 38 ():Herr talman! Först vill jag peka på det uttalandesom , socialdemokrat, hade somavslutning i sitt inlägg. Det står där som skriften påväggen för evärderliga tider att den borgerligaregeringen kommer att se till att sjöfarten påVänern fortlever. Det är gott att notera. Det tackarvi för. Han har helt absorberat detbudskap som kommunikationsministern, och jag har fäst till protokollet.Sedan vill jag tala om för att jaginte talade om arbetsförmågan, arbetskapacitetenoch lojaliteten hoskommunikationsdepartementets tjänstemän. Detgällde det intryck som företrädare för fick när de var på överläggningar ikommunikationsdepartementet. Jag kan intevitsorda tjänstemännens arbetsförmåga i olikadepartement, men jag är övertygad om att dearbetar duktigt och lojalt precis som andra iregeringskansliet.Magnus sade inledningsvis att deborgerliga här -- det är och jag --försöker komma ifrån våra motioner omVänersjöfarten. I våra tidigare inlägg har bådeRoland Lében och jag klargjort att vi under tidenhar fått sådana insikter i frågan om Vänersjöfartenoch framför allt beträffande kanalverket och desskostnadsutveckling att vi rimligen har tagit intryckav det. Vi är då till freds med detta. de utredningar som görs. Vi ser det somnödvändigt. Jag skall inte upprepa mera av vad jagtidigare har sagt, men det är angeläget att MagnusPersson noterar detta så att det inte behöver tas uppoch ältas en gång till.Herr talman! Avslutningsvis vänder jag mig främsttill kommunikationsministern. Den roll somVänerns Seglationsstyrelse spelar är mycketbetydelsefull. Där har man på ett tidigt stadiumprivatiserat en eljest statlig verksamhet. Jag ärövertygad om att kommunikationsminister redan har fått det här goda, fina intrycket avden verksamheten med Seglationsstyrelsensordförande i spetsen och med LarsEhlén som verkställande kraft.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1991/92:130 omlagstiftningen om markanvändning för järnvägAnf. 39 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att ta initiativ till en mer ändamålsenliglagstiftning avseende markanvändning för järnväg.Som angett utarbetades under år1989 en departementspromemoria (Ds 1989:69)som, beträffande åtkomst av mark förjärnvägsändamål, innehöll ett förslag om införandeav en nyttjanderätt benämnd banrätt somersättning för det nuvarandeexpropriationsförfarandet. Förslaget byggdenästan helt på väglagens bestämmelser om vägrätt.Vid remissbehandlingen var det åtskilligaremissinstanser som ställde sig positiva tillförslaget. Den övervägande delen av dessa haremellertid gjort det endast i allmänna ordalag ellerutan närmare motivering. Andra som uttalat sigpositivt om förslaget har även framfört kritik motdess utformning och underlag.Ett tiotal remissinstanser, däribland Hovrätten förVästra , ochsamtliga hörda instanser som representerarfastighetsägarintressen, har framfört kritiskasynpunkter och ifrågasatt promemoriaförslaget i ettflertal avseenden. Kritiken har främst tagit sikte påsådana grundläggande frågor som rättssäkerhet,ersättning, inlösen och överklagande.Promemorian och remissbehandlingen har ocksåvisat på att det väsentliga problemet vidmarkanskaffning för järnväg är tidsutdräkten vidöverklagande av fastighetsdomstolens avgöranden.Den av remissinstanserna framförda kritiken ärsådan att den inte kan förbigås obeaktad.Mot denna bakgrund och utan att gå in påenskildheter kunde inte promemorians förslagläggas till grund för en lagstiftning utan ytterligarebearbetning och en ny remissomgång.I avvaktan på att ett lagstiftningsarbete i syfte atteffektivisera förfarandet beträffande markåtkomstför järnväg kan slutföras får gällande lagstiftningtillämpas. Inom ramen för denna finns möjlighetertill en snabbare hantering av frågan ommarkåtkomst genom bl.a. ett utvidgat samarbetemed lantmäterimyndigheterna och en vidaretillämpning av bestämmelserna omfastighetsreglering i fastighetsbildningslagen.Anf. 40 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Minfråga om huruvida regeringen avsåg att ta initiativtill mer ändamålsenlig lagstiftning angåendemarkanvändning för järnväg besvaras med attgällande lagstiftning skall tillämpas i avvaktan påatt lagstiftningsarbetet kan slutföras. Något annatär väl knappast möjligt?Min fråga nu är: När kan man förvänta sig att dennya lagstiftningen blir klar? Det vore naturligt att fånågot slags antydan om tidsschemat med tanke påatt vi alla tycker att detta är mycket angeläget.Hur bedömer regeringen de invändningar somriktades mot förslaget?Det finns ytterligare en fråga som är intressant attfå svar på. Det har gått sedanremissomgången avslutades, vad har hänt därefter?Jag uppfattade det som att projektet har legat iträda.Två remissinstanser som har riktat avgörandekritik, enligt kommunikationsminister och Hovrätten förVästra har nämligen sagt att de tillstyrkerförslaget att tillskapa institutet banrätt medvägrättsbegreppet som mönster. Man erinrar intemot huvuddragen i den föreslagna lagstiftningen,men mot dess uppbyggnad enligt väglagens modell.Hovrätten hyser förståelse för att önskvärdutbyggnad av järnvägsnätet kan kräva ett merändamålsenligt tvångsförfarande än det videxpropriationslagsförfarande.Jag framställde tidigare en interpellation. Den varföranledd av att jag är oroad över attinfrastruktursatsningarna inte kommer i gångtillräckligt snabbt -- Dennisöverenskommelsenfinns ju. Det enda jag vet är att deinfrastruktursatsningar som är på gång gällerspåren norr om , men inte mot självaArlanda.Jag uppfattar det som oerhört viktigt att en ny lagtillkommer utan dröjsmål och att man görklart att expropriationsersättningarna höjs i syfteatt oftare kunna göra snabba uppgörelser medmarkägarna. Detta är inte enbart till gagn förmarkägarna utan framför allt för en progressivutveckling.Anf. 41 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt mig börja med det som StigRindborg sade sist. När det gäller Arlandabananhar regeringen fattat beslut om att starta ettexpropriationsförfarande för fyrspåret norrut. Vihar först anslagit 200 milj.kr. och ytterligare 550milj.kr. för de arbeten som faktiskt redan är i gång.Det finns ingen ko på isen här. Att starta ettlagstiftningsarbete i syfte att påskynda dennaprocess är ingen framkomlig väg. Vi måste användaoss av de instrument som står till vårt förfogande.Det handlar här om en mycket stor och komplexfråga som berör många olika lagområden, t.ex.expropriationslagen, ,fastighetsbildningslagen och inte minstnaturresurslagen.I denna kammare har jag besvarat ett antal frågorom olika infrastrukturprojekt och anledningen tillatt de inte kommer i gång. Vi vet att t.ex. tunnelngenom innebär ett gigantisktexpropriationsförfarande.Den som är fastighetsägare har naturligtvis allanledning att försöka slå vakt om den enskildesrättssäkerhet. Detta intresse står mot kravet påsnabbhet i hanteringen. Och det är väl inget tvivelom att det är just kravet på snabbhet kontra denenskildes rättssäkerhet som är själva problemet.Innan man har gripit sig an detta ärende har manifrågasatt om det över huvud taget föreligger någotegentligt behov av ny lagstiftning. vägrätt bildades , för att gåtillbaka något i tiden, fanns det ett mycket påtagligtbehov av att bygga ut vägnätet, ett förhållande sominte motsvaras av järnvägens behov . Manskulle kunna säga att det befintliga järnvägsnätetäven framöver kommer attutgöra huvudparten. Det här har byggts upp genomtraditionella rättsliga institut med bildande avsärskilda järnvägsfastigheter.Jämförelsen med vägrätten är kanske inte riktigtrelevant. Man ser inte framför sig ett stort nät, mereller mindre finmaskigt, med järnvägar överlandet, vilka skall nyanläggas. Det handlar i ställetom breddning av spår, , osv.Jag tror att det finns fem registrerade ärendensom handlar om expropriation för järnvägsändamålpå vårt departement. Ett av dessa ärenden gällerGrödingebanan, som . Detta ärende är mycketkomplicerat och innefattar en rad delbeslut, främstpå grund av omfattande ändringsyrkanden underärendets gång avseende järnvägsdelens sträckning.Det senaste ärendet rör delen Arlandabanangenom kommun. I det fallet harvi som sagt fattat ett beslut i dag.Under kommande tioårsperiod kan man räkna mednågra projekt, nämligen de återstående linjernaEskilstuna--, --inomSvealandsbanan. Det finns projekt utefterNorrlandskusten, den s.k. Bothniabanan sombanverket har att ta ställning till, osv.En stor del av det planerade banutbyggandet, somdubbelspår, banrätningar, utvidgning av bangårdartorde kunna ske genom fastighetsreglering enligtfastighetsbildningslagen. Någon avservärd ökningav antalet expropriationsärenden är knappast attförutse mot denna bakgrund.Herr talman! På fråga när enlagstiftning är att vänta, måste jag faktiskt svara attjag inte vet det. Vi har ingen plattform att ståpå för uppfattningen att behovet är stort, utan manmåste göra ytterligare överväganden innan mangriper sig an detta ytterst komplicerade arbete somdet skulle vara att tillskapa en banrätt.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:522 om framtidasatsningar på infrastrukturen i södra . 42 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig hur jagtänker agera för att vi skall kunna vara så flexiblasom möjligt i transportval från motkontinenten.Bakgrunden är närmandet till EG, som kaninnebära stora förändringar för Sverige.Det är av stor betydelse för , oavsettmedlemskap i , att skapa förutsättningar försnabbare och bättre transporter mot det övrigaEuropa. Vårt avståndshandikapp på i medeltal 70mil till marknaderna i måstereduceras tidsmässigt för att vi skall blikonkurrenskraftiga.Detta kan ske genom satsningar inom olika delar avvårt kommunikationsnät. En förbindelse överÖresund för väg- och järnvägstransporter kommeratt byggas, som underlättar transporter tillkontinenten. Det är emellertid också viktigt att defärjeförbindelser som finns och de som kan skapasmot kontinenten har goda förutsättningar att verkaoch utvecklas genom t.ex. väl utbyggdalandanslutningar.Vi har, som jag ser det, en god beredskap och godamöjligheter till flexibilitet i det transportnät somfinns och som vi kommer att utveckla vidareframöver.Anf. 43 ():Herr talman! Först vill jag tackakommunikationsministern för det svar som jag harfått. Jag gläder mig speciellt över ordet''flexibilitet'', för det hade jag tänkt att anknyta mittanförande till vid en ytterligare utveckling av minfråga.I är det en riksbangård Syd på gång.Den kan placeras ganska långt söderut i ,men det är också möjligt att placera riksbangårdeni någon av de norra delarna av landskapet,förslagsvis i . En placering iHelsingborgsregionen skulle påverka enriksbangård Syd:s effektivitet i positiv riktning, inteminst med tanke på flexibiliteten.Av svaret framgår det att det är önskvärt med enflexibilitet. Därför önskar jag attkommunikationsministern kunde ge mig svaret vill arbeta för att riksbangård Syd skallplaceras i Helsingborgsregionen.Anf. 44 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är frestande att gå in på deöverväganden som skall ligga till grund förplaceringen av riksbangård Syd. Som KennethLantz säkert förstår är inte detta ett ärende somman bereder i talarstol, utanövervägandena sker framför allt inom banverket.Det är bl.a. den typen av stora strategiska beslutsom gör att man ännu inte kan satsa så mycketpengar på utbyggnad av nya spår och nya storaleder i . Man måste först fatta destora besluten.Jag kan dess värre inte lova Syd kommer att hamna i närheten avHelsingborg eller i någon annan ort i . Detkrävs en fortsatt utredning och fortsattaöverväganden.Flexibiliteten finns dock, och det är faktiskttransportmarknaden som i väldigt stor utsträckningstyr var de olika knutpunkterna kommer att ligga,var hamnkapaciteten kommer att bli mest utnyttjadosv. Detta är ingenting som statsmakterna kanstyra.Anf. 45 ():Herr talman! Just transportnäringen i regionennordvästra är som bekant väldigt stor ochstark.