prot · GF0999 · 1992-04-23 00:00:00 — Jag är för inte säker på att alla sådana försök faller väl ut.Det blir lätt för mycket köp och sälj och räknandeav pengar hit och dit för att efterlikna marknaden.Det skulle kännas bra om en rejäl utvärderingkunde finnas som grund för vidare arbete.Människor känner faktiskt oro närman börjar leka affär i sjukvården. Känner interegeringen eller riksdagsmajoriteten någon sådanoro? Vi anser att det måste till andra värderingarän marknadens för att sjukvård skall fungera bra.Människor engagerar sig i sitt sjukhus och i sinvårdcentral. Jag tycker att vi skall vara rädda omdet demokratiska inflytandet i sjukvården.Vi socialdemokrater tycker att vi har anledning attvara stolta över den sjukvård som bedrivs i Sverige.Den som vår sjukvårdspolitik lett fram till och somsyftar till att alla skall få god vård på lika villkor närdet behövs. Den socialdemokratiskasjukvårdspolitiken är en viktig del avvälfärdspolitiken. Några viktiga principer har varitoch skall också framgent, enligt vår mening, varavägledande för hälso- och sjukvårdens utveckling.Den skall betalas solidariskt och vara i huvudsakskattefinansierad.Den gemensamma sektorn, genom kommuner ochlandsting, skall även ha ettövergripande ansvar för att tillhandahålla hälso-och sjukvård. Det innebär att vi kommer att havård i offentlig regi kompletterad med vård som gesinom ramen för kooperativ, stiftelser och enskildavårdgivare.Hälso- och sjukvård skall ges efter behov och dåden behövs.Det skall finnas tillgång till god utbildning, godaarbetsmiljöer och en arbetsorganisation som kankombinera det goda arbetet med kvalitet ocheffektivitet.Det behövs kvalitetssäkring och utvärdering för attsjukvårdens utveckling skall ske på ett bra sätt. Ocharbetet med att samordna resurserna inomsjukvård och socialförsäkring måste fortsätta.Fru talman! Vårdens resultat måste kunna följasupp, analyseras och ställas i realtion tillkostnaderna. Politikernas uppgift är att ha etthelhetsansvar, att bevaka rättvisan och ekonomin.För att få bättre möjligheter till det, vill vi satsaytterligare 2 miljoner på statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik -- SBU -- sominrättades 1987 och som blir en ny myndighet.SBU har redovisat flera viktiga arbeten där man harpåvisat hur pengar kan sparas som vårdenblir effektivare. Overksamma eller dåliga metoderkan utmönstras.Genom att samordna resurserna och utarbetariktiga vårdprogram för t.ex. människor med ont iryggen, vilket är en stor folksjukdom, finns detenligt SBU:s arbete stora vinster att hämta, bådemänskligt och ekonomiskt. Vi menar att vår extrainsats kan ge mycket tillbaka, och vi behöver detekonomiska utrymmet. De medicinska framstegenmåste komma alla till del.Dessutom vet vi att det fortfarande finns skillnaderi hälsa mellan olika sociala grupper. Att utjämnadessa skillnader är en stor uppgift, och den ställersärskilda krav på förebyggande och hälsofrämjandeinsatser. Det är ytterligare en orsak till att behållavår hälso- och sjukvårdspolitik.Vem står för förebyggande vård i ettgenomprivatiserat system? Vem har överblicken,och vem står för resurserna?Fru talman! När det gäller primärvårdensorganisation, aviserar regeringen en propositionsenare för att inrätta ett husläkarsystem.Husläkare är ett begrepp som sedanlänge har inmutat. Jag tycker att det är förvånandeatt det nu inte finns en klar mening om vad detegentligen innebär, eller föreligger det även i dettasammanhang meningsskiljaktigheter när det gällerutformningen? Här har regeringen kommit påefterkälken. beslutade redanförra året att införa husläkar- ellerfamiljeläkarsystem. Namnet behöver vi ju intetvista om. Om innebörden är att alla skall kunnavälja en läkare att varaktigt vända sig till, är det helti linje med det arbete som redan pågår i mångalandsting.Från Socialdemokraternas sida vill vi framhålla attdet är viktigt att primärvården byggs ut, så att detfinns tillräckligt många läkare i hela landet. Det ärju en förutsättning för att människor överallt skallkunna välja läkare. Det förebådade remisstvångethos de kommande husläkarna står faktiskt imotsatsställning till den valfrihet som redan finns.Hur har regeringen tänkt i fråga om detta? Vad blirdet av valfrihetsrevolutionen? Det kunde kanskesjukvårdsministern har svarat på om han hade varithär i dag.Vi vill betona att primärvården innehåller en radviktiga uppgifter och att faktiskt andra än läkarehar viktiga ansvarsområden. Jag tänker pådistrikssköterskorna och barnmorskorna som utförett självständigt arbete när det gäller barna- ochmödrahälsovård. Jag tänker på sjuksköterskor ochsjukgymnaster som utför både behandlande ochförebyggande vård. Vi menar att deras ställningmåste klargöras och stärkas i ett husläkarsystemsom uteslutande har diskuterats urläkarperspektiv. Det är mycket otillfredsställande.Ofta står faktiskt andra personalkategorier änläkare för kontinuiteten i vården och för såväl detförebyggande hälsoarbetet som det sjukvårdande.Som exempel kan jag nämnadiabetesmottagningarna, som sköts avsjuksköterskor. Det är en bra och kostnadseffektivverksamhet. Den kompetensen och denverksamheten får inte tappas bort i en kommandehusläkarreform. Här har läkare och sjuksköterskorolika kompetens som inte kan ersätta varandra. Vibegär också i en av våra reservationer att försöketmed läkemedelsförskrivning av distrikssköterskorskall redovisas, så att det kan vidareutvecklas tillfler områden.I detta sammanhang vill jag också nämna något ombarnhälsovården. Den socialdemokratiskaregeringen uppdrog åt socialstyrelsenatt se över hur barnhälsovården har utvecklats efterintegreringen i primärvården. Det har kommit enrapport. Där konstateras att barnhälsovården nårpraktiskt taget alla barn. Men rapporten visar ocksåpå vissa brister.Den barnmedicinska kompetensen är ojämntfördelad i landet. Tidsbrist och brist på metoder föratt ge bra och tidiga insatser för grupper med mersammansatta behov anges. Vi tycker att det ärviktigt att regeringen lägger fram förslag somtillförsäkrar alla barn en god hälsovård. Här har vigoda traditioner och goda resultat som måsteupprätthållas. Sjuksköterskans roll är också i dethär sammanhanget betydelsefull.Fru talman! påpekade att vimotsätter oss att aidsdelegationen skall inlemmas idet nya . Vi motsätter oss inte attdet sker . Men tidpunkten nu är illa vald.Viktigt arbete pågår i delegationen, och det får intestöras av att nu skall starta ochsom säkert har en mängd inkörningsproblem ochmånga viktiga frågor att börja arbeta med. Vi berfaktiskt regeringen att tänka igenom detta ochtänka om i denna fråga.Vi begär också att regeringen kommer tillriksdagen med förslag som bygger påalternativmedicinkommitténs betänkande. Det ärviktigt att samhällets syn på alternativmedicinenklarläggs. Det är för många människor en mycketviktig valfrihet att med största möjliga säkerhetvälja alternativa behandlingsformer. Det är ocksåviktigt att stävja avarter på detta område. Det finnsviktiga förslag när det gäller bl.a. utbildning ochregler för marknadsföring att ta till vara i dennautredning.För övrigt har det ju lagts fram propositioner i frågaom olika delar av utredningen. Det gällerlegitimation av kiropraktorer, injektionslagen ochhälsovårdhemmen.I mitt anförande har jag inte nämnt något omNy demokrati och partiets syn på sjukvården. Nydemokrati har ju också väckt motioner. Bl.a.menar man att det är riktigt att minska anslagen tillsjukvården rejält. Sedermera har Ny demokrati iutskottet helt anslutit sig till regeringens politik.Vad det kan betyda får vi väl se i sinom tid, närregeringens utredande blir klart.En sak är säker: den utredning som har tillsattspå tidigare begäran för att sätta sig in iproblematiken med prioriteringar i sjukvårdenkommer att få det alltmer bekymmersamt, i taktmed att de som vill dra ner anslagen till sjukvårdenfår genomslag i regeringens politik.Vi anvisar i våra reservationer utvecklingsvägar försjukvården. Regeringen har ingenting annat attkomma med än utredningar.Herr talman! Vi markerar i våra reservationerområden som vi tycker är särskilt viktiga. Även omjag givetvis står bakom alla våra reservationer yrkarjag , för att kammaren skall vinna tid, enbartbifall till reservationerna 1, 2, 11 och 16.Anf. 149 () replik:Herr talman! Husläkarsystemet har i försök visatsig vara omtyckt av patienterna ochkostnadseffektivt. har ställtupp på det. Att det inte kommer förslag förrän tillhösten beror just på de frågetecken som IngridAndersson här själv tog upp. Det finns vissa sakersom behöver ut innan man sätterhusläkarsystemet i sjön. Det gäller just övrigapersonalkategorier, remissförfarande osv. Jag togupp det i mitt anförande.SBU gör ett bra jobb. Men jag tycker att det är välså viktigt att man i vården lokalt börjar arbeta medden självkritiska granskningen av vilkavårdprinciper man skall använda. Det visar sig påläkemedelsområdet att om man gör värderingarnaute i vården, tillämpas de också och efterlevs bättreän om det hela centralstyrs. Jag tror på en mixmellan centralt arbete från SBU och lokalt arbete.Vi tycker att den summa som är anslagen till SBUär rimlig.Förebyggande vård i husläkarsystem har i försökvisat sig vara väl så genomförbar som i denprimärvård vi har haft tidigare. Det har inte varitlätt att i primärvården prioritera förebyggandeinsatser. Det finns möjligheter att i båda typerna avsystem premiera det förebyggande arbetet.Avsikten är naturligtvis inte att störa pågåendearbete i Aids-delegationen. Men det måste sättasupp ett datum för när en organisation formellt försin i . Vi har vid olika tillfällenförsäkrat oss om att denna överflyttning inte skallhejda arbetet i Aids-delegationen och desssekretariat.Det är en stor fråga, hur man stimulerar läkare attarbeta i hela landet. Jag hinner inte på dessa tvåminuter gå in på detta. Det handlar omarbetsstimulans, möjligheter till barntillsyn, jobbför båda, forskningsmöjligheter osv.Anf. 150 () replik:Herr talman! Att jag är förvånad över att man inteär klar över hur husläkarsystemet skall se ut ochorganiseras beror på att under många århar drivit detta. Jag har på hemmaplanfolkpartistiska landstingsråd som har lovat att det1993 skall finnas husläkare. Jag tror inte att detlöftet kommer att infrias. Det beror naturligtvis påatt det inte kommit fram något förslag. Detta berori sin tur på att man inte har klarat ut alla problem.Man har inte tänkt på att primärvården innehållerså många andra uppgifter som man måste se till attbibehålla. Det gäller inte minst det förebyggandearbetet och övrig personals ställning ocharbetsuppgifter.Jag är övertygad om att SBU behöver mera pengar.Vi har i utskottet beviljat ytterligare 2miljoner . Vi tror att de pengarnakommer att behövas också . Vi tror att detär en bra sparbössa att stoppa dessa pengar i. Jagtror att SBU har mycket att ge i effektivisering, somger oss resurser till andra saker som är viktiga attgöra inom sjukvården.Avsikten är inte att störa Aids-delegationen, sadeBarbro . Nej, det tror jag inte heller.Därför vill jag gärna uppmana se till att påverka så att det sätts ut ett senaredatum. Aids-delegationen arbetar mycket bra somden gör . Den är inte i behov av någonomorganisation.Anf. 151 () replik:Fru talman! Aidsarbetet mår väl av att inordnas imissbrukarprogrammet och programmet omsexuellt överförbara sjukdomar. Då programmengår i gång är det viktigt att HIV/aids-arbetetinlemmas i arbetet från början för att inte tappatempo.Ingrid får det att låta som omhusläkarsystemet inte har någon grund och äroprövat. Huvudprincipen är klar. Den är prövad.Men det finns en del marginella ting som är viktigaatt ta ställning till -- barnläkarkompetensen,barnhälsovården och remissförfarandet. Jag serinte några problem i att lösa detta . Mendet är viktigt att lyssna på invändningar ochsynpunkter, så att det vi fattar beslut om ochgenomför blir bra. Det gäller i detta fall precis somnär det gäller finansieringssystemen, där vi hartillsatt en utredning. Den här borgerliga regeringenlyssnar och tar till sig synpunkter. Regeringen äröppen för dem och för att inlemma bra förslag i detvi vill genomföra.Finansieringsfrågan är oerhört stor ochgenomgripande. Jag skulle tycka att det var helt felom man inte hade en utredning, där man idemokratisk ordning arbetade fram förslagen.Anf. 152 () replik:Herr talman! Jag är också rädd för att Aids-delegationen tappar tempo om man skall infogaden i en helt ny organisation som skall startamängder av andra projekt. Det finns väl ingentingsom hindrar att det nya hållergoda kontakter med Aids-delegationen i ettinledningsskede. Det kan passa mycket bra attinlemma Aids-delegationen senare, när det nyainstitutets organisation har fått sätta sig. Aids-delegationen är inne i ett mycket viktigt skede, närvi pratar om EG, öppna gränser osv. Det är viktigtatt Aids-delegationen får arbetsro.Det är ingenting märkvärdigt medhusläkarsystemet, om det bara vore att välja sinläkare och få kontinuitet i läkarvalet. Det är arbetesom pågår ute i landstingen. Vi har inte settförslaget till hur regeringens husläkarsystem skallse ut. Jag befarar att det kommer att innebära privatisering och att man tappar greppet omdet förebyggande arbetet och övrig personalsmöjlighet att arbeta förebyggande. Det är oerhörtviktigt att det finns kvar. Vårt sätt att organisera detförebyggande arbetet har betytt mycket för bådebarns och kvinnors hälsa. Vi får inte tappa bort detgoda arbetet i den framtida sjukvården.Anf. 153 () replik:Herr talman! sade i sin inledningatt hade varit litet försiktig i valrörelsenoch inte tagit ställning för ett systemskifte när detgäller sjukvården. Det är riktigt, och det beror påatt vi vanligtvis står med fötterna på jorden. Vi vetatt ingenting i världen är antingen svart eller vitt. Vihar hävdat att det finns mångakvaliteter att försvara i den svenska sjukvården. Deandra partierna får svara för sig, men jag har inteuppfattat det som att något av de andraregeringspartierna har dömt ut sjukvården.Ingrid sade att det fanns ett oväntatberöm i budgetpropositionen. Jag vet inte omIngrid menade att det var ett beröm tillSocialdemokraterna, men det var väl inte tänkt så.Det är inte Socialdemokraterna som har byggt uppsvensk sjukvård. Det är inte heller bara borgerligakommun- och landstingspolitiker som sysslar medköp- och säljsystem. Jag känner till mångasocialdemokratiska politiker som är i full färd medmarknadsaktiviteter.På sjukvårdens område vet vi att det finns oerhörtstora problem. Det är en turbulens. Man prövarmånga olika modeller och vägar. Detta är intenågonting som har påbörjats först efterregeringsskiftet, utan det hade börjat redantidigare. Jag är förvånad över att man inte nu -- närman ser alla de problem som vi har framför oss, ärberedd att ta det helhetsgrepp som regeringen harfattat beslut om, nämligen att tillsätta dessautredningar.Avslutningsvis vill jag säga att jag har en någotannorlunda uppfattning om Aids-delegationen änvad har. Jag tycker att dendelegationen har en alldeles för viktig uppgift föratt man skall hantera den vårdslöst. Jag menar atttidpunkten är en öppen fråga, och så kan man ocksåtolka utskottets skrivning i det sammanhanget.Anf. 154 () replik:Herr talman! och jag är överens om attCentern inte har velat ha ett stort systemskifte inomsjukvården. Jag kan föreställa mig att egentligen är ganska nöjda medatt alla dessa frågor nu göms i den här utredningen.Men kom ihåg att i direktiven står en hel del somkan tydas som att det förslag som skall komma frånutredningen kommer att handla om systemskifte.Jag är också överens med om att detäven i socialdemokratiska landsting handlas litetgrand med köp- och säljsystem. I en krympandeekonomi blir det lätt så att man försöker hittautvägar för att klara budgeten. Det behövs meraresurser till sjukvården. Jag kan därför fråga minbänkkamrat om vi också kan varaöverens om att det egentligen behövs mera resursertill sjukvården.Anf. 155 () replik:Herr talman! I direktiven för den utredning somskall se över hela organisationen ochfinansieringsfrågan ingår bl.a. uppgiften attbedöma framtidens sjukvård fram samtolika tänkbara finansieringsvägar. Om man skallanvända termen systemskifte sysslar man redanmed något i den vägen ute i landstingen. Jag harfullt förtroende. Jag förutsätter attSocialdemokraternas medverkan i dessautredningar skall vara konstruktiv och förafrågorna framåt på ett sätt som vi alla är betjäntaav. Jag ser naturligtvis särskilt fram emot denutredning som handlar om prioriteringar, eftersomjag där kommer att få sällskap med IngridAndersson.Anf. 156 () replik:Herr talman! Jag vill säga till att honalltid kan lita på oss och på att vi skall komma medkonstruktiva förslag. Det tycker jag att vi gör redani dag, så egentligen skulle vi inte behöva ha den härutredningen, men finns den ju ändå. Jag tyckerockså att det skall bli intressant att sitta med i denutredning som handlar om sjukvårdensprioriteringar, men jag tror att det innebär ettoerhört svårt arbete. Ju mindre pengar sjukvårdenfår och ju mer av systemskiften, förändringar ochprivatiseringar som sker, desto svårare tror jag attvårt arbete blir när det gäller att göra de rättaprioriteringarna. Jag skulle helst se att manjobbade med SBU och tog vara på denförändringskraft som finns ute i landstingen.Vi har klart för oss hur vi vill ha finansieringen avsjukvården. Det bör vara en skattefinansiering. Vitycker att det är bra att landstingen har etthelhetsansvar när det gäller att planera försjukvården. Sedan kan det ingå privata element idetta. Det behövs ett helhetsansvar försjukvårdsplaneringen om vi skall få ut den sjukvårdav systemet som vi tycker att människor är betjäntaav. Vi vet ju att det florerar en hel del konstigasjukvårdsprodukter ute på den fria marknaden,som vi inte minst ser som anmälningsärenden iansvarsnämnden. Jag hoppas att den utvecklingeninte skall breda ut sig.Anf. 157 (nyd) replik:Herr talman! har framfört enliknande invändning som , nämligen att vi inte har någon finansieringför dessa miljarder. Mitt svar blir i stort settdetsamma. Vi föreslår ingen nedläggning avverksamhet utan en omstrukturering avorganisationen. Vad jag menar med detta framhölljag i mitt anförande . Med dettaförslag sparar man pengar. Det framgår bl.a. avmotion SoU250. Denna motion kommer jag att rösta för. En förutsättning för att sparapengar är att man får genomföra sina åtgärder,annars går det inte att spara. Jag har inte fåttgenomföra vad jag har föreslagit i motionerna.Men, herr talman, jag har lärt mig läxan. Jag skallreservera mig för alla mina motioner och kanskeockså trycka på knappar här i kammaren så att jagkraftfullare markerar detta.Anf. 158 () replik:Herr talman! Han hämtar ofta sina exempelfrån och . Jag vet inte om det är såbra att göra sådana jämförelser. I besökervarje person en läkare . I Sverigegör vi det . Det kan hända att vigår för sällan till doktorn i . Men jag tror attsystemet i , där man har betalt per besök,gör att doktorn får en önskan att se patientenmånga gånger. Läkaren sätter där t.ex. på plåsteroch sköter andra sådana saker. Jag tror inte att detär ett system som det är bra att ta efter här i Sverige.Anf. 159 (nyd) replik:Herr talman! Får jag förtydliga vad vi framhåller ivåra motioner genom att referera till en delhemställanspunkter. Sjukvårdsproduktionen blirproducentoberoende, vilket medför att produktionoch finansiering skiljs åt. Man bör införa ettnationellt försäkringssystem som garanterarpatienten vård. Det bör bli fri etablering, vilketmöjliggör fri konkurrens. Patienten skall dockalltid vara skadeslös. Vi föreslår att man skallkunna bygga ålderdomshem som är en billigarevårdform än den nuvarande där patienten åkerfram och tillbaka. Landstingens rätt att beskattamedborgarna skall upphöra, eftersom man harövergått till ett privat system. Man skall inte hadubbla och ibland tredubbla huvudmannaskap,som försvårar.Detta var bara några exempel på genomgripandeåtgärder. Det är alltså inte fråga om huruvida manbesöker en läkare 3 eller . Det ärfråga om en genomgripande organisation. Som jaghar hävdat tidigare här i kammaren har vi förslagsom gör sjukvården bättre. Om sjukvården blirbättre så blir den också billigare.Anf. 160 () replik:Herr talman! har talat om olikaförslag. Men jag tror inte att dessa förslag skullegöra sjukvården bättre. Jag tror inte på enförändring av finansieringen på ett sådant sätt somJohan beskriver den. Vi harsjukförsäkringar och finansiering över skatten.Landstingen har ett helhetsansvar. vi har går mycket väl att utveckla.Mycket arbete pågår. Jag tror som sagt inte påJohan många förslag, särskilt inte när hanhämtar inspiration från och . Idessa länder håller man faktiskt på att förändra sinorganisation för att mera efterlikna vår.Anf. 161 BO ():Herr talman! I min motion SoU488 begär jag attsamhället skall satsa mer på epilepsivården i vårtland. I finns ca 100 000 personer medepilepsi. Det innebär att de då och då kan fåepileptiska anfall. Ett sådant anfall beror på entillfällig störning i hjärnans funktioner, somuppkommer då en kraftigt förstärkt ochokontrollerad nervimpuls sprider sig överhjärnbalken.Det finns många orsaker till epilepsi. Det innebäratt vem som helst när som helst kan få epilepsi.Anfallet kan t.ex. bero på en huvudskada vid entrafikolycka. Skadan kan ha lämnat en ärrbildningi hjärnan som stör samspelet mellan nervceller ochorsakar anfall. Sviter efter en svår förlossning, enhjärnblödning, en tumör eller enhjärnhinneinflammation kan också orsaka epilepsi.Många gånger kan man inte klarlägga orsaken.För många människor med epilepsi kommeranfallen så sällan att själva anfallet inte är detstörsta problemet. De största svårigheterna vållasofta av okunnighet, rädsla och fördomar som iårhundraden följt epilepsin. Dessa fördomar har iSverige fått särskild näring av den lagstiftning sominfördes och som förbjödpersoner med epilepsi att gifta sig och skaffa barn.Äktenskapsförbudet grundades på antagandet attepilepsi var en ärftlig sjukdom. Trots att dettamotbevisades av en svensk forskare 1928 dröjde dettill 1969 innan äktenskapsförbudet upphävdes.Men skadeverkningarna kvarstår alltjämt.Erfarenheten ger sålunda belägg för attallmänheten grundlagt och bibehållit rentvidskepliga, ofta skräckblandade föreställningarom epilepsi. Att en föråldrad och diskriminerandelag tillåtits fortleva långt in åläggersamhället ett särskilt ansvar att genom förbättradepilepsivård stärka de epilepsisjukas ställning.I de utredningar som redovisats och refererats isocialutskottets betänkande slås fast attuppföljningar av omfattande operationsmaterialger resultatet anfallsfrihet eller nästan anfallsfrihethos 60--av de opererade. Behovet avutredning inför epilepsikirurgi föreligger enligt debåda utredningarna för ca 12 000 personer inomepilepsipopulationen i landet. Av de utreddaberäknas ca 3 000--5 000 behöva opereras.Operationsbehovet skall jämföras med dennuvarande operationskapaciteten, som är omkring60 epilepsioperationer i hela landet. En stor del avde fall som kan komma i fråga för utredning ochkirurgi utgörs av barn.Herr talman! Jag tycker att utskottet gör det lätt försig då man åberopar ytterligare utredningar somskäl för att inte heller nu ta några initiativ medanledning av min motion. Den utredning som mani så fall väntar på har såvitt jag vet inte någotuppdrag som berör epilepsikirurgin. Jag tycker attdet finns starka skäl att göra något , intebara vänta och se. Man brukar ju ofta tala omväntetider i sjukvården, men när det gäller epilepsikan man verkligen tala om väntetider.Jag fick med posten ett brev frånEpilepsiföreningen i norra , där manuttryckte stor oro för att man i länslandsting vill spara på epilepsivården. Dettaär naturligtvis både oförskämt och omöjligt omman vill ta hänsyn till personer med epilepsi. Dettaexempel visar att man inte bör vänta pååtgärder.Herr talman! Det finns alla skäl till en ökad satsningpå epilepsivården . Detta gäller inte minst förbarn med epilepsi och behov av epilepsikirurgi. Ettbifall till min motion 488 skulle ha skapatmöjligheter för en sådan satsning.Anf.