prot · GG097 · 1992-10-15 00:00:00 — Jagtycker att skall avvakta denremissomgång som bl.a. skolminister sagt att hon avvaktar, innan hon tar ställning tilleller uttrycker någon uppfattning om det resultatsom betygsberedningen har kommit fram till. Atthon har sagt det tycker jag är bra.Systemet är ju inte färdigt i och med att det finnsett förslag från betygsberedningen, och det säger viockså i vårt betänkande. Det måste ges tid förinarbetning i kursplaner, osv. Det är somvi säger att vi borde ha fått ha, dvs. att saker ochting sker litet grand i fel ordning. Kursplanernaborde vara färdiga först, och sedan ett nyttbetygssystem.När räknar upp alla som harkritiserat beredningens förslag, tycker jag att detvore intressant om någon gångfunderade över från vilken utgångspunkt förslagetkritiserats. Kan det möjligtvis vara så att ettbetygssystem som bygger på lärarnas erfarenheter,lärarnas kunskaper om hur betyg skall sättas, pånågot vis går forskare och experter för när?Bristen hos det relativa betygssystem som vi numåste lämna var att man inte lyssnade till lärarna.Så det här med bikt, om igen. I den artikel somStefan refererar är det naturligtvis enmetafor, men jag tar gärna tydligt avstånd från denmetaforen och från vad som står i övrigt i denartikeln. Här kan det inte få föras upp som ettargument mot betygssystemet vad någon utanförberedningen har uttryckt i en artikel i endagstidning.Avslutningsvis vill jag säga, herr talman, att detockså är viktigt att vi här i kammaren gör klart föross om vi vill ha ett nytt betygssystem. Det har vi juvelat. Vartenda parti här har motionerat och skrivitoch agerat för att vi skall lämna det betygssystem vihar nu och att vi skall ha någonting annat, ettkunskapsrelaterat betygssystem, där eleverna harklart för sig vilka målen är.Vill vi det, går det inte att bara kritisera ochkritisera och kritisera. Ingen som har kritiseratberedningens förslag har fört fram någotkonstruktivt, dvs. ett eget förslag till hur det bordevara i stället. Den dagen det kommer är vi villiga -jag kan säkert tala för hela beredningen - att gå ini verklig diskussion.Anf. 71 (nyd) replik:Herr talman! Jag har fört fram ett sådant förslag,. Det finns ju som reservation tillberedningens betänkande. Läs den reservationen -ett litet tips i all välmening!Men läs den inte med inställningen att det är ettslutligt, färdigt och fullständigt oantastligt förslag.Det är ju inte det. Det står uttryckligen att det ärett bidrag men att vi också har förhoppningen skall slippa politisk prestige, just för att göraett bra betygssystem. Om det är någon som vill det,så är det jag och Ny demokrati.Jo, visst skall man avvakta synpunkterna frånremissomgången, självklart. Men redan nu är de juså tydliga. Man behöver inte vänta på att man skallköra in i väggen.Det har varit ont om tid, men det är inte orsakentill att beredningens förslag inte är färdigt, somMargitta försöker göra gällande. Helaförslaget med generella kunskapsnivåer bygger pålösan sand och är fullständigt ovetenskapligt.Därav att så många är kritiska.Margitta säger att lärarna har utformatförslaget och att de kan detta med betyg bättre änen samlad pedagogisk vetenskap. Det håller intejag med om. Dessutom är jag förvånad över attMargitta säger att lärarna har utformatförslaget. Jag har själv suttit med ibetygsberedningen, och inte katten är det någralärare som har utformat förslaget!Det har varit några lärare inblandade. Jo, jo, mendet är faktiskt betygsutredningens förslag, låt varaatt experterna som beredningen har anlitat har haftett mycket mycket stort inflytande, i mitt tycke ettmanipulativt inflytande. Men det kan viåterkomma till i ett annat sammanhang.Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag tycker att är ett intellektuellt haveri. Jag har lästden mycket noga. Vad som står där presenteradesfrån början av ordföranden som ett eget förslag,och vi gick igenom det oerhört noga. Men detviktigaste saknas i förslaget, dvs. de generellakriterierna, de öppna spelreglerna, som skall kunnaläsas och tolkas av föräldrar och elever.Det är ju just detta som är svårt i det nyabetygssystemet. Jag står inte här och säger att detförslag vi har presenterat är perfekt, men jag sägeratt det är en framkomlig väg.Självklart skall man lyssna på remissrundan, kunnaförändra, osv. Men det viktigaste är spelreglerna,och de saknas i Ny demokratis förslag.Den kritik som betygsberedningen fick av blandandra , som togupp, kom faktiskt innan beredningen hadepresenterat sitt förslag. Det tycker jag också ärganska signifikant. I vems intresse framfördes denkritiken?Sedan gillar inte jag försök attframställa dels politiker här i kammaren, delsspeciellt oss i betygsberedningen som något slags röför vinden. Vi står faktiskt på ganska stadiga ben -jag har t.o.m. 39 i skor - i vår egen kunskap ocherfarenhet.Dessutom, , hade vi mycket tydligadirektiv från två olika regeringar att arbeta efter.Beredningens betygsförslag uppfyller kraven i dedirektiven.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 73 (m):Herr talman, ledamöter! Jag får först beklaga senankomst. Det skall inte en skolminister göra sigskyldig till, men det gjorde jag. Det beror delvis påatt har pratat fortare än vad som vartänkt, åtminstone enligt de besked jag hade fått.Men är jag här.Vi har en intressant och mycket viktig höst framföross när det gäller skolområdet. Jag hade emellertidinte anmält mig för något anförande, av det skäletatt det är en höst fylld av förberedelsearbete för enrad stora och viktiga reformer. Därför är det kanskemer intressant att lyssna på er än att hålla egnaanföranden.Läroplanskommitte n och betygsberedningen harpresenterat sina förslag, och de förslagen är nu utepå bred remiss. Jag tror, och det har jag markerat,att det är väldigt viktigt att man inte låser sig innanman har tagit intryck av de synpunkter somkommer från skolor och från olika remissinstanseri övrigt också för den delen.Läroplaner och betygssystem skall gälla att det är viktigt att inte bara åstadkommaenighet utan att också ta till sig synpunkter somfinns på olika nivåer.Jag förstår att man i är intresserad av attdiskutera bl.a. detaljer i förslagen, men om man nuskall diskutera sådana, kanske jag som skolministeri alla fall får vädja till er att inte bara diskuterabetyg, dvs. hur man skall ta reda på vad elevernahar lärt sig, utan faktiskt ägna en tanke också åt vaddet är de skall lära sig. Det är trots allt det mestviktiga. Det kanske vi får ägna en annan debatt åt,men jag tycker att det är oerhört väsentligt.Det var egentligen som drevupp mig i talarstolen, och det är två saker som jaggärna vill understryka.Reformen av de fristående skolorna, som fått enjämförbarhet med de offentliga skolorna rentekonomiskt, är en framgång. Socialdemokraternavill inte inse att en sådan här stor förändring aldrigkan bli perfekt från början, vilket jag nogsamtpåpekade när propositionen lades fram. Jag sadeäven att vi från regeringens sida är beredda att vidtajusteringar och återkomma med tillägg när såbehövs. Proposition som tar upp bl.a.stadierelaterade kostnader, skolskjutsfrågor ochhemkommunernas genomsnittskostnad, som ärviktiga detaljer och har med det här att göra, harlagts fram på bord. Vi återkommersäkert med fler justeringar.När det gäller den procentsats som har diskuteratshär är det helt uppenbart att det finnsfyrkantigheter i systemet. Vi håller på attsammanställa remissvaren på Sven-ÅkeJohanssons utredning som berör fristående skoloroch deras ekonomi, som avgiftsfrågan. Innan vi hartagit intryck av sammanställningen är detnaturligtvis svårt att dra några slutsatser. Vi arbetardock ganska intensivt med detta.Det finns ingen ambition från de borgerligapartierna att handla fel när det gäller den härreformen. Vi tycker det är mycket väsentligt attelever och föräldrar kan välja skola och att deekonomiska förutsättningarna är rimliga ochjämförbara.Icke med ett ord berör att Socialdemokraterna från början tillslut har varit emot valfriheten. Ni är emot den, ochni är emot att göra offentliga och fristående skolorjämförbara. använder ni fyrkantigheter i ettdetaljsystem för att kritisera oss. Vi får lov att ta åtoss, därför att allting är inte perfekt . Detavgörande är emellertid att det handlar om enideologisk skillnad. Vi tycker att skola skall kunnaväljas oavsett föräldrars plånbok, och för oss är deten väldigt viktig principfråga. Vi är inte rädda föratt det kan bli ett eller annat fel.Så till , som här har varit uppe tilldiskussion. skall vi diskutera det härmed examinatörerna i . Jag hoppas alla har lästrapporten. Det är nämligen viktigt att vi då och dåfår skolsystemet analyserat, sett med enutomståendes ögon, och att vi får synpunkter. Frånregeringens sida bad vi att tidigarelägga denhär examinationen. Vi ville nämligen få och kritik i ett tidigt skede av vårmandatperiod, för att kunna ta intryck innan allapropositioner var lagda och alla beslut fattade.Bengt Silfverstrand har pekat på en del framlagdasynpunkter, och en del av det är naturligtvis riktigt. Det finns kritik och detfinns frågor. Man skall emellertid ha klart för sig attexaminationen är gjord under ett förändringsskedetidigt . Jag tror att vi från svensk sida enkeltkan förklarapå det som vi inte riktigt håller medom.Det som inte tar upp ärOECD:s konstaterande att regeringen menarallvar. konstaterar att det inte enbarthandlar om retorik den här gången, utan att man ihandling faktiskt försöker förverkliga den politiksom man tror på. De säger också att fördelarna medsvenskt skolväsen har varit hög kvalitet -- vi iSverige är duktiga på mycket -- och otrolig bredd.Vi i är också duktiga på att ordna förhandikappade och svagpresterande elever m.m. Depåpekar även att -- det här är väldigt intressant --om regeringen lyckas i ambitionen att målstyra ochutvärdera skolan är det möjligt att den bli ännubättre i just detta avseende. har systemetinneburit att likvärdighet är att dela utförutsättningar, men särskilt mycket har det integjorts för att ta reda på hur man har lyckats.OECD säger då något som jag tycker att riksdagenskall ta intryck av och fundera mycket över, och föratt det som sägs skall kunna uppfyllas krävs det tvåsaker. Det ena är att det ges tillräckligt med resurertill utvärdering på alla nivåer i systemet, dvs.skolor -- det behövs utvärderas även lokalt --skolverk och institutioner på andra nivåer. Detbehövs tillräckligt med underlag för att utvärderingskall kunna göras och att mål nås.Det andra är att man är beredd att på politisk nivåvidta de åtgärder som kan komma att krävas om detvisar sig i en utvärdering att de kvalitetskrav somman har, icke uppnås i något hörn. Det är väldigtviktigt.T.o.m. Socialdemokraterna, ,har varit med på att decentralisera skolväsendet,sätta upp mål och utvärdera. Det här är de tungadelarna i . Jag tar det inte somkritik av den borgerliga regeringens politik. Dettadokument är oerhört värdefullt i pågåendeförnyelsearbete. Det gäller även påhögskoleområdet, där man påpekar en del sakeroch ställer många viktiga frågor. Detta är ingenrapport som kan användas i negativt hänseende närdet gäller proposioner och förslag som harlagts fram och har fattats beslut om.Anf. 74 (nyd) replik:Herr talman! Jovisst, statsrådet ! Jag har allförståelse i världen för att man först bör lyssna påde remissvar som är på väg, något jag tycker är heltriktigt. Men jag är litet orolig över att detär ont om tid, och det vet vi bägge. Tidsschemat ärväldigt pressat.Signalerna från bl.a. media om hård kritik är numycket tydliga, många talar om ''sågning''. Så sentsom i dagens skriver man attFerence tillsammans med Lärarförbundetger förslaget en mycket förödande kritik. Detta göratt jag tror att man skall vara förberedd på att enhandlingsberedskap krävs. Jag ber emellertid inteatt statsrådet skall vara beredd att taställning eller säga vad hon tycker, men jag förståratt hon har en uppfattning.En annan fråga som bekymrar mig är hur man skallta reda på och fånga elevers och föräldrarsuppfattning. De traditionella remissinstanserna ärkanske inte helt lämpliga i alla hänseenden. Med allrespekt för Hem och skolas och Elevförbundetsarbete fångas inte stora breda majoritetersuppfattning in.Ett annat problem, för att citera professor : ''Förslaget är så till den grad udda, att desom läst det helt enkelt inte tror att det är sant. Tillråga på allt ökar politikerna i betygsberedningenförvirringen, genom att till grundförslaget kopplaen ny princip som står i motsättning tillgrundtanken''. Detta innebär att det krävs oerhörtmycket av dem som läser förslaget, vilket bekymrarmig med tanke på remissomgången. Min fråga är:Avser statsrådet att göra någonting åt det?Min andra fråga är: Vilken beredskap finns attskapa något slags , ellerliknande, som kan ta vara på det som är bra ibetygsberedningsförlaget? Självfallet finnskunskapssynen, men det krävs mycket mer för attdet skall bli ett väl fungerande betygssystem. skulle kanske kunna jobba meddet under tiden.Anf. 75 ()replik:Herr talman! Det är välgörande att höraskolministern säga att finns en stor öppenhet närdet gäller läroplanskommitténs ochbetygsberedningens förslag. Vi tycker det är ettstort framsteg att man nu uppvärderar praktiskaämnen som slöjd och hemkunskap iläroplanskommitténs förslag, något somskolministern har nedvärderat. Jag hoppasatt linjen nu är gemensam.Vi tycker det är bra att alla berörda intressenter kananvända remisstiden till att noggrant analyseraläroplanskommitténs och betygsberedningensförslag. Vi socialdemokrater är mycket angelägnaatt det på grundval av dessa förslag skapas enintensiv och belysande diskussion.När det gäller fristående skolor hävdarskolministern för femtioelfte gången attSocialdemokraterna skulle vara emot valfrihet. Jagtycker den sortens argument skulle tas bort. De hörinte hemma i en seriös debatt. Jag undrar vem somvar emot valfrihet när vi stod inför attdecentralisera lärarlönerna i kommunerna?Kommunalisering av lärarna, som det populärtkallas. Vilka partier var det som gick emot dennareform? Inte var det Socialdemokraterna.Vidare försöker statsrådet kommabort ifrån den mycket allvarliga kritik som OECDriktar mot privatiseringsplanerna. : Det finns en vidsträckt skepticism kringregeringens förslag om valfrihet. Förslagen innebären omfördelning av allmänna medel från allmännaskolor i då den allmänna utbildningen har destörsta behoven av regeringens finansiella stöd.Det är väl inte så, , att experter går socialdemokratinsärenden. Det är precis vad vi i nästan sammaordalag har sagt i vår tidigare motion.Vidare säger : ''På regeringssidan tycksargumentet vara att politiken skall betraktas somframgångsrik om föräldrarna känner sig nöjda medsina val, alldeles bortsett från deutbildningsmässiga konsekvenserna av dennavalfrihetspolitik för vissa grupper av elever. Dettaåtföljes av övertygelsen att valet verkligen kommeratt förbättra elevernas resultat. Vi har inte kunnatupptäcka några systematiska ansträngningar för attfastställa vilka kriterier som skall tillämpas för attavgöra om denna valfrihetspolitik lyckats ellermisslyckats. ''Kan regeringen , med eftertankens krankablekhet, på tal om tilläggspropositioner, genom sinskolminister presentera systematiskaansträngningar för att komma till rätta med de härproblemen?Anf. 76 (m):Herr talman! Det är lätt att rycka ut citat urOECD:s rapport -- och det finns värre citat ändetta. När man beskriver den diskussion som försoch den oro som finns, är det traditionellasynpunkter både för och emot reformerna, men detfinns ingenting som belägger att vi skulle vara på felväg eller att skulle avråda oss. Däremot ärman alltid oroad. Det är klart att vi tar intryck avdet här och försöker hitta vägar ut. Det är viktigtatt säga att propositionen inte ens var färdig när denhär examinationen gjordes. Beslutet hade intefattats, och vi var i ett förändringsskede.När det gäller den kritik eller den oro i fråga omsegregationstendenser som delvis kommer fram iOECD:s rapport, har man inte tagit intryck av denbestämda uppfattning som regeringen har, dvs. attvi avser att hålla avgifterna så låga som möjligt. Iandra länder som har den här typen av system ärdet vanligt att man inte har den begränsningen. Dååstadkommer man inte den valfrihet för gemeneman som är avsikten med regeringens förslag.Det är klart att vi har tagit intryck och vidtagit endel åtgärder, men framför allt skall vi nu förstdiskutera med examinatörer och få redapå mer om vad som ligger bakom deras synpunkteroch frågor samt även föra ett resonemang, där vikan delge vad som har hänt efter examinationen.Någon gång kan vi börjadiskutera detaljerna, , och dåskall jag gärna i redovisa bådebakgrunden till vad har tyckt och i detaljvad regeringen gör.Anf. 77 ()replik:Herr talman! säger skolministern att OECDinte talar om att regeringen har valt fel väg. Vadman efterlyser är egentligen vart den vägen ledersom man har gett sig in på, med skygglappar, iblindo. Det är det man frågar efter, gång på gång. Islutsatserna tar man upp just det här som enoerhört avgörande fråga.Jag tycker att det är på sin plats att den som ärdelansvarig för landets utbildnings- och skolpolitikkonkret och tydligt talar om vilka systematiskaansträngningar som regeringen tänker vidta för attundvika dessa uppenbara problem med segregeringi skolorna. Man återkommer alltså till detta på sidaefter sida i rapporten.Jag kan ta ett exempel. Kommer inte den härnedvärderingen av de sociala faktorernas roll iskolorna att förstärka de utbildningsmässiganackdelarna för elever som har sämre socio-ekonomisk bakgrund? Det är detta som är detallvarliga, som är huvudkritiken frånsocialdemokratins sida mot regeringensutbildningspolitik. Tala om vilka syften ni har medden här politiken, vart den leder!Eftersom skolministern inte var här när debattenbörjade vill jag upprepa den fråga som jag dåställde: Är det den enda vägens eller dengemensamma vägens politik som gällerbeträffande utbildningen?Anf. 78 (m):Herr talman! När det gäller vägar får jag hänvisa tillkommunikationsministern. kolpolitiken är inteinriktad på en enda lösning. Vi skall inte ha en sortsskola , utan många olika typer av skolor,där elever, föräldrar och lärare kan välja utifrånegen övertygelse, med egna kunskaper. Vad vi skallgöra i är att sätta upp ramar och mål fördetta.OECD ifrågasätter inte pluralismen ochmångfalden, utan frågar mycket ombeslutsprocessen. Det kan vara svårt för den sominte har läst hela rapporten att förstå det. Sverigehar nämligen gjort sig känt, undersocialdemokratiskt regeringsinnehav, för att manförst utreder en fråga och sedan i ett par årtill, varefter man analyserar utredningen ochbeslutar . har alltingförändrats, och det går inte att få det att fungerariktigt bra.Vi har ändrat beslutsstrategi. Ni konstaterar att viinte kan förutse alla problem. Vi försöker sätta uppramar och principer, och vi känner inte prestige ivarje detalj. Vi vet nämligen att situationenförändras. Det händer mycket, inte minst när detgäller vilka kunskaper som behövs, och då måsteförändringar ske. Det är också därför som det är såoerhört väsentligt att vi får ett mer mångfasetteratutbildningsväsende än vi har , därför att denlikriktade skolpolitiken fungerar inte imorgondagens samhälle.I det här fallet riktas det inte någon kritik frånOECD -- inte som jag kan läsa mig till -- men manvill alltså ha svar på frågor om beslutsprocessen. Vihar då i vårt svar, som jag hoppas att BengtSilfverstrand har läst, beskrivit hur vi har resonerat.Men vi har inte gjort långa och omfattandeutredningar. Det betyder inte att borgerligutbildningspolitik uppfanns i samband med denförra regeringsförklaringen, utan det är ett arbete ivåra resp. partier som ligger tillgrund för de propositioner och förslag som vi nulägger fram.Andre vice talmannen anmälde att BengtSilfverstrand anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik.Anf. 79 () replik:Herr talman! I sitt anförande tog skolministern upptvå viktiga och intressanta aspekter påskolpolitiken och utbildningspolitiken. För detförsta berörde hon de fristående skolorna ochskolors självbestämmanderätt. Utifrån detta vill jagställa en fråga till skolministern: Om det nu är så,apropå den betygsdebatt som har förevarit och somkommer framöver, att föräldrar, elever och lärare ien skola är överens om att de villbedriva undervisning och utbildning i den skolasom är betygsfri, kommer då den frihet somskolorna skall tillerkännas att innebära att de kanbedriva en sådan verksamhet i skolan?För det andra förde ministern ett resonemang omärendens beredning, besluts uppföljning ochutvärdering. Det är viktigt att säga att utvärderingär någonting kontinuerligt, och uppföljning ärnågonting som skall komma . Men vikan också via regering, departement och riksdagvidta vissa åtgärder när det gäller uppföljning ochberedning av ärenden.Då vill jag ställa frågan, apropå de brister som haruppstått när det gäller statsbidrag till de friståendeskolorna: Hur ser skolministern på en ökad kontaktmellan departement och utskott, så att vi på ett såtidigt stadium som möjligt kan bygga borteventuella brister i de beslut som vi här fattar?De förhållanden som har uppstått i fråga om defristående skolorna, t.ex. i , ochHelsingborg, gör att det hade varit nödvändigt ochönskvärt med en mera intim kontakt mellan utskottoch departement. I övrigt får vi se hur intimakontakter vi behöver framöver.Anf. 80 (m)replik:Herr talman! Jag vill bara kort säga att vi iregeringen ser mycket positivt på kontakternamellan utskott och departement -- det är aldrigtillräckligt mycket av den varan. Förutom dekontakter som vi har , vill jag gärna sägaatt ledamöterna i utskottet är välkomna att takontakt med oss så ofta de vill. Vi behöverdiskutera mycket, inte minst i det intensivaförändringsskede som vi nu befinner oss i.Anf. 81 ():Herr talman! Vi i anser att vi behöver enklar och tydlig profil på utbildningsområdet ochutgår från tre begrepp: God och likvärdigutbildning i hela , decentralisering ochhelhetssyn.Med likvärdig utbildning menar vi inte en likformigutbildning, utan att alla skall ha samma rätt till enutbildning av god kvalitet, oavsett var man bor ochoavsett social och ekonomisk bakgrund. Barn somär födda i och barn som kommer hit sominvandrare skall ges likvärdiga möjligheter tillutbildning.Beslut och ansvar inom utbildningsområdet skall sålångt det är möjligt decentraliseras och föras ut tillde olika skolenheterna. De skall ligga så näraverksamheten som möjligt. Varje skola skall ha rättatt profilera sig. Föräldrar och elever skall gesstörsta möjlighet till inflytande i skolan samtidigtsom man förbättrar förutsättningarna för lärarnaatt utveckla sin lärarprofessionalism.Det är viktigt att eleverna lär sig förstå helheten ochsambandet i samhällsutvecklingen. Men det ärockså viktigt att undervisningen i skolan utgår frånatt varje elev skall få utvecklas efter sina särskildaförutsättningar, att vi har en helhetssyn somtillvaratar varje elevs möjligheter.Den satsning på baskunskap och basfärdigheter --med ytterligare satsningar på bl.a. språk -- som nuföreslås i det nya läroplansförslaget ligger rätt itiden. För att vi skall få en variation i skolarbetetär det viktigt att vi har kvar de praktiskt estetiskaämnena.Den kunskap skolan skall förmedla är enkunskapsgrund som man skall kunna bygga vidarepå. Det är viktigt att även gymnasieskolan kanfortsätta sin utbyggnad med det tredjegymnasieåret, för att alla elever skall ges bredaremöjligheter till fortsatta studier.Vi går alltmer mot ett kunskapssamhälle. Med deförändringar som sker runt omkring oss i samhälletblir kunskap allt viktigare som produktionsfaktor.Kunskap omsätts i allt snabbare takt, varför fort-och vidareutbildning kommer att få allt störrebetydelse. Därför anser vi i att fortsattutbyggnad av högskolorna i hela är mycketviktig.