prot · GF0994 · 1992-04-08 00:00:00 — Vi har i en reservation angivit attvi tycker att det är mycket oroväckande att det alltoftare förs fram förslag om avgifter och att sådanaförslag nu också förs fram i riksdagsmotioner. ViSocialdemokrater menar att ett införande avsådana avgifter skulle skapa nya ekonomiskahinder för många att delta i utbildningen. Därförhar vi en reservation.Det förvånar väl ingen att Ny demokrati har enreservation som går åt andra hållet och helt villöppna för avgifter. Däremot blir man litet merförvånad över den mycket öppna skrivning som deövriga borgerliga partierna har och deras ovilja attvara med på vår skrivning och markera motavgifter.Jag skulle därför vilja fråga representanter för deborgerliga partierna var de med sin öppna skrivningegentligen står i frågan om avgiften. Jag skulleframför allt ha velat fråga LarzJohansson var står. Det är faktiskt tredjegången det förs en debatt i den här kammaren omvuxenutbildning i gymnasieskolan då LarzJohansson lämnar kammaren när jag går upp italarstolen. Därför får jag väl inget svar på det, menjag kanske får en kommentar ifrån de övrigapartierna.Fru talman! Med detta, även om jag långt ifrån harutnyttjat mina , ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 3, 4 och 7.Anf. 76 ():Fru talman! Jag vill ta upp två frågor som IngvarJohnsson tog upp i sitt anförande. Han har rätt i attmånga av frågorna har kommit upp i de tidigarereplikskiftena. På ett område tycker jag att manskall vara varsam med orden, nämligen när detgäller anslag till vuxenutbildning. Det är riktigt attregeringen har föreslagit besparingar när det gälleranslag till folkbildning, olika korttidsstudiestödosv. och emellertid ofta bort attarbetsmarknadsutbildning också ärvuxenutbildning. Vad har regeringen gjort på detområdet i årets budgetproposition? Jo, man harföreslagit en ökning på . Dethar sällan framkommit i debatten, men detta är denstora satsning som regeringen gör. Jag tycker att detär viktigt att framhålla detta.Var står vi när det gäller anmälningsavgifter ochandra avgifter? Det framgår ganska klart ochtydligt av betänkandet. Om hadeläst den proposition som jag relaterade till omvuxenutbildning och gymnasieskola som kom förnågra dagar sedan, så hade han funnit att detuttrycks ganska klart att kommunerna skall fåmöjlighet att ta ut en anmälningsavgift om de villtill vuxenutbildning avseendegymnasieundervisning. De elever som genomgården utbildningen får också tillbaka de pengarna.Var regeringen står i den frågan är väl ändåtämligen klart.Anf. 77 ():Fru talman! Jag sade i mitt anförande att jag visstevar Ny demokrati står i frågan och jag misstänktenaturligtvis också var Moderata samlingspartietrent allmänt står i avgiftsfrågor. Det var därför jagriktade frågan särskilt till Centerpartietsföreträdare som inte var här. Jag konstaterar att deandra partierna inte valde att begära ordet.Även om man hänvisar till en översyn tycker jag attdet skulle vara intressant att få veta omCenterpartiet exempelvis verkligen är på väg attöverge sina gamla ståndpunkter på det härområdet.För att återupprepa vad som har sagts mångagånger kan jag säga att man talar om att manvisserligen skär ned på beräkningsunderlaget förstatsbidraget till vuxenutbildningen, men att mangör satsningar på arbetsmarknadsutbildning. Det ärviktigt att man gör satsningar påarbetsmarknadsutbildning. Men jag tycker att detargumentet är dåligt. Jag tycker att vi behöver haen allmän vuxenutbildning i den omfattning vi nuhar, som finns både när det är högkonjunktur ochlågkonjunktur. Behovet av att komplettera sinastudier för att söka in på högskola, behovet av attskaffa sig utbildning om man har drabbats av enarbetsskada, behovet för kvinnor att skaffa sig enny yrkesutbildning när de vill gå ut i arbetslivet osv.finns oavsett konjunkturen. Jag tycker därför skall skilja på behovet av en allmänvuxenutbildning i samhället och dearbetsmarknadsinsatser som behöver göras.Däremot kan jag gärna hålla med om att det ärsällsynt dumt att föreslå en sådan nedskärning justnär vi befinner oss i det arbetsmarknadsläge som vinu befinner oss i.Anf. 78 ():Fru talman! Att vi i betänkandet, när vi behandladedet här , hänvisade till detpågående beredningsarbetet i departementetberodde på att propositionerna då inte var klara.Nu är de klara. Om hade lästpropositionerna, skulle han ha fått svar på sinafrågor.När det gäller arbetsmarknadsutbildningen och densatsning som görs på detta område tycker jag att detär viktigt att i debatten framhålla att detta i högstagrad rör sig om vuxenutbildning.Jag vill ställa en fråga till . ÄrIngvar inte bekymrad över de storaavhoppen som görs inom den kommunalavuxenutbildningen? På dagkurserna äravhoppsfrekvensen , på kvällskurserna 26 %och i grundvuxutbildningen . Jag är medvetenom att vissa av avhoppen kan bero på att man t.ex.har fått ett arbete. Trots att man räknar bort sådantär det ändå ett stort hål som kostar väldigt mycketpengar för kommunerna. Är det då inte rimligt attta ut en anmälningsavgift, så att det därmed kan blien effektivare organisation, framför allt motbakgrund av att man får tillbakaanmälningsavgiften om man fullföljer sinutbildning? Jag kan inte förstå att man vänder sig såmycket mot detta.Ingvar sade en del omvuxenutbildningens betydelse. Det kan jag i storutsträckning ställa upp på. Det är klart att det härkommer att öka framöver, framför allt i takt medden ökande konkurensen, internationaliserningenoch omvandlingstrycket som vi står inför. Vi måsteframöver klara ut vilket ansvar samhället och statenhar på detta område och vilket ansvar arbetsgivarnahar. Mycket av den vuxenutbildning osm sker i dagutgörs av t.ex. personalutbildning. Jag tycker att vimåste klara ut gränsdragningen var ansvaret skallligga.Anf. 79 ():Fru talman! smiter undanresonemanget om avgifter. Majoritetsskrivningenoch reservationen som står emot denna handlaricke konkret om anmälningsavgifter till komvux.Det handlar i stället om rätten för kommuner att taut avgifter, bl.a. för deltagande i kurser.Jag fick ett intressant besked av när hansade -- om jag förstod honom rätt -- att jag har fåttsvar på mina frågor till centerpartister och andraom var de står i den här frågan. Kan vi den härgången verkligen lita på att alla fyraregeringspartier tycker som Moderatasamlingspartiet? Vi har inte alltid kunnat vara såtvärsäkra på det.Ulf tog upp avhoppen -- som rent allmäntutgör ett bekymmer i alla verksamheter, och i dethär fallet inom komvux -- som ett argument för skall skära ned. Om bekymren finns där så blirde inte mindre av att man är på väg att kraftigtförsämra exempelvis de studiesociala villkoren förmotsvarande grundvuxeleverna . Detblir inte heller bättre om man tvingar fram myckethårda rationaliseringar med störreundervisningsgrupper. Jag kan inte riktigt se hurdetta skulle bidra till att problemen löses. Jag troratt det får den helt motsatta effekten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Anslag till utveckling av skolväsendet,m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkanden1991/92:UbU8 Anslag tillutbildningsdepartementet, m.m. (prop.1991/92:100 delvis),1991/92:UbU9 Anslag till utveckling avskolväsendet m.m. (prop. 1991/92:100 delvis),1991/92:UbU11 Anslag till särskolor, specialskolor,m.m. 1991/92:100 delvis) och1991/92:UbU12 Utrustning m.m. inom skolan(prop. 1991/92:100 delvis).Talmannen meddelade att utbildningsutskottetsbetänkanden UbU8, UbU9, UbU11 och UbU12skulle debatteras gemensamt.Anf. 80 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall till dereservationer som vi Socialdemokrater har iutbildningsutskottets betänkanden 8, 9, 11 och 12.Det har fällts många hårda omdömen om denborgerliga regeringens skolpolitik de senastemånaderna. Det är de närmast berörda somprotesterar -- föräldrar, lärare, barn och ungdomar.Det har handlat om skolministerns uttalanden ombetyg, om hemkunskap och slöjd och omregeringens signaler om hur pengar skall fördelas ikommunerna. Man ser helt enkelt attnedskärningar slår hårt.I grunden för denna kritik ligger oron för att vi inteskall kunna behålla vår utmärkta svenska skola däralla barn och ungdomar får en likvärdig utbildning.Människor undrar om de kan känna sig trygga så tillvida att den skola som finns i bostadsområdetkommer att finnas kvar och ge en bra undervisning.Denna oro har den borgerliga regeringen, medModeraterna i spetsen, skapat.Det är trist att regeringen skapar denna oro i ensituation då vi alla faktiskt borde försvara skolansviktiga plats i samhället. Vi borde alla betona hurviktigt det är att alla barn och ungdomar får en bragrundutbildning utifrån sina egna behov.Vi har inte många reservationer i dessabetänkanden. Jag skall dock börja med en som vikallar Rör inte min kompis. Vi Socialdemokrateranser att det är mycket angeläget att skolan tidigtmöter tendenser till främlingsfientlighet ochrasism. Vi vill därför anslå 10 milj.kr. extra för enkampanj som vi kallar Rör inte min kompis. Vi villatt dessa pengar skall anslås till skolorna utöver depengar som via andra budgetanslag anslås försådana insatser på andra områden.Mobbning är tyvärr ett ständigt närvarandeproblem i skolan. Det kan drabba både svenska ochinvandrade elever. När det drabbar invandrarbarnkallas det främlingsfientlighet eller kanske t.o.m.rasism. Likväl står skolorna ofta handfallna införmobbning. Man vet helt enkelt inte vilka metoderman skall ta till för att stävja det här.Det är mycket angeläget och viktigt att skolanbekämpar mobbning, främlingsfientlighet ochrasism. är ett samhälle med mångakulturer. Människor skall leva sida vid sida medolika tänkesätt och vanor. Det ställer stora krav påtolerans och solidaritet.I skolan möts barn från de olika kulturerna iklasserna. För att arbetet skall fungera måstetoleransen och värmen mellan barnen samt mellanbarnen och lärarna finnas. Skolan är unik. Därmöts alla dessa värderingar och kulturer på ettställe. Men det ger också unika möjligheter attverka mot främlingsfientlighet och mobbning ochför tolerans. Vi tycker att vi måste ta den härmöjligheten och chansen -- nu.Vi Socialdemokrater vill därför använda tiomiljoner i inte min kompis för attförmedla tips och idéer till skolorna och för attframställa material. Vi beklagar att den borgerligautskottsmajoriteten inte har velat bifalla det härförslaget. Men jag utgår faktiskt ifrån att manegentligen tycker att det skall göras viktiga insatseri skolan.Vi har också reservationer med anledning av attregeringen vill ta bort anslagen till central fackligkursverksamhet och till löntagarorganisationernasarbetslivsorientering i skolan.Man kan kosta på sig att vara litet konspiratorisknär man ser dessa förslag. De slår bägge hårt motfacklig verksamhet, och man undrar ibland om detär det som är meningen.Vi Socialdemokrater anser attarbetslivsorienteringen är mycket viktig i skolan.Vi vill anslå 4 milj.kr. till detta stöd. Om skolanskall kunna lära ut hur det fungerar i arbetslivet,måste parterna på arbetsmarknaden kunna delta iundervisningen. Stödet tilllöntagarorganisationerna för deras verksamhetmed skolinformatörer samt information omutbildning och rekrytering av handledare är därförviktigt. Vi tycker att det bör behållas. Man kanfråga sig om inte utskottsmajoriteten tycker att detär viktigt att stimulera till att ungdomarna fårlevande kontakter med arbetslivet.Sedan 70-talet har det funnits ett bidrag till dencentrala fackliga kursverksamheten. Det vill nu denborgerliga regeringen och utskottsmajoriteten tabort utan egentlig motivering. Bidraget har använtsav de fackliga centralorganisationerna LO, TCOoch för utbildning i samhällsfrågor inomolika områden för ledande förtroendevalda. Vitycker att denna utbildning är viktig förorganisationerna men också för samhället. Vi vill,till skillnad från regeringen, anslå 26 milj.kr. tilldetta.I denna utbildningsverksamhet bedrivs fördjupadestudier inom många samhällsområden. vara samhällsekonomi,arbetsmarknadspolitik, EG-frågor, energipolitikoch utbildningspolitik. Det är viktigt att dennaverksamhet kan finnas. Men när bidraget upphörriktas ett hårt slag mot den centrala fackligakursverksamheten. Anser inte utskottsmajoritetenatt denna utbildning är viktig?Till sist vill jag ta upp en reservation som berör ettav de mest kritiserade förslagen från den borgerligaregeringen. Jag avser då borttagandet avstimulansbidraget till förbättring av den fysiskamiljön i skolan. Detta förslag kommer samtidigtsom de moderata skol- och utbildningsministrarnasäger att de vill prioritera ungdomsskolan.Vi vet att det finns många skolor som är i dåligtskick. Det är faktiskt fråga om arbetsmiljöer, förlärare och elever. Socialdemokraterna ochVänsterpartiet införde detta bidrag, som skulleomfatta 300 miljoner , just av omsorgom landets skolelever. Vi har eleverna och lärarnasom utgångspunkt. Det är de som skall få en bättrearbetsmiljö. Hur viktigt detta är understryks av attarbetarskyddsstyrelsen just har startat en kampanjom skolans arbetsmiljö. I ett penndrag likviderasstatens ambition av regeringen.Fru talman! Majoriteten använder Moment 22-argument för denna begravning. I höstastidigarelade den borgerliga regeringenutbetalningen av 600 miljoner av dessa 3 miljarder,därför att behoven var stora. säger majoritetenatt det är med anledning av denna tidigareläggningsom man vill avbryta satsningen. Det är en någotunderlig argumentation.Ett annat skäl som anförs är statsfinanserna. Mendet handlar i sanning om en kortsiktig omsorg omstatsfinanserna. Vi vet att många skollokaler ärdåliga, särskilt i storstadsområdena, och att skolanselever och personal drabbas av dessa dåligaskolmiljöer. Dessutom vet vi att byggnadsarbetareoch andra som är beroende av byggnationer blirarbetslösa. Det är knappast ens kortsiktigt ettstatsfinansiellt klokt tänkande.Det sistnämnda har man tydligen börjat komma tillinsikt om i regeringen. presenterades imassmedia arbetsmarknadsministerns önskelistainför kompletteringspropositionen. Om man nuskall tro på massmedia finns satsningar påskolmiljöer och upprustning av skollokaler med.Det är bra om regeringen påverkas av dengalopperande arbetslösheten och kommer till insiktom att något kan göras med politiska medel.Samtidigt kan jag inte låta bli att påpeka att detvore bra om man också hade skolans elever ochpersonal i åtanke om man vill medverka till attskapa bättre skolmiljöer.Socialdemokraterna vill ha kvar stimulansbidragetom 300 miljoner. Det yrkandet framför vi i enreservation. Jag vill nu fråga majoritetensföreträdare i denna debatt: Anser ni inte längre attdet behövs stimulanser för upprustning av skolansfysiska miljöer? stodmoderaterna på barrikaderna och pekade på dettaproblem och målade ut det i sin kritik av dendåvarande socialdemokratiska regeringen. Det ärdissonans i vad som sägs till år.Fru talman! vill jag fråga: Kommerregeringen att drabbas av eftertankens krankablekhet och återinföra stimulansbidraget förförbättring av skolmiljöer i och medkompletteringspropositionen?Anf. 81 ():Fru talman! I de betänkanden som vi nu behandlari ett sammanhang tas bl.a. upp frågan omarbetsmiljöinvesteringar i skolan. Vi har frånVänsterpartiets sida fört framkravet på ett ROT-program för skolan, som vi frånbörjan kallade det.I samband med kommunaliseringen avlärartjänsterna förde vi fram vissa krav för attacceptera en sådan organisationsförändring.Eftersom vi pläderar för en likvärdig skola, var ettav våra krav att skolan skulle få en bra arbetsmiljö.Det kravet reste vi mot bakgrund av delarmrapporter som kom . Vi ville bidratill en förbättrad arbetsmiljö, eftersom vi vet attmiljön också avgör kvaliteten på de resultat mankan nå i skolan.Trots att olika utbildningspolitiska beslut fattadesom förändringar i läroplaner osv., hade man aldrigpå ett allvarligt sätt försökt anpassa skollokalernatill den verksamhet de är ämnade för. Jag minns attjag i en debatt sade att det väl inte var någon somhade för avsikt att tillverka dieselmotorer imejerier. Varför skulle man i så fall lyckas medskolans produktion, i lokaler som är högstolämpliga för dess verksamhet? Jag fick inget svarpå den frågan, och jag förväntar mig inte något svari dag heller.Vi fick mycket kritik från de andra partiernas sidanär vi drev detta krav . Våra förslagblev nedröstade även dåbudgetunderskottet var mycket lågt. Det kan varaintressant att veta. Vi kritiserades eftersom framförallt de borgerliga partierna ansåg att en satsning på3 miljarder kronor för en förbättrad arbetsmiljö varen grynvälling i sammanhanget.I dag föreslås att anslaget skall tas bort. Om någraveckor kanske vi i utskottet får ta ställning till attett sådant anslag införs igen. Som jag sade tidigarei debatten: Det svänger.Jag förstår inte denna ryckighet i politiken. Att vihar en hög arbetslöshet och en mycket högbyggarbetslöshet har varit känt. Prognoser har varitkända ända . Att den inte skulleminska utan snarare öka har ocksåvarit känt . Varför kunde då inte de borgerligaföreträdarna i utbildningsutskottet ha gått oss ochSocialdemokraterna till mötes och sagt att dessapengar kommer att behövas. De kunde ha sagt: Vifattar ett beslut redan nu och ger signaler tillkommunerna att de kommer att få pengar förförbättringar av arbetsmiljöer. Det kunde inte havarit så svårt att ha den insikten, om man nu inte åtbort den under julen.Vilka insatser handlar det då om? I en artikel iVärmlands rappporteras det attKarlstad hotas av böter från yrkesinspektionen fördålig skolmiljö. Det handlar om två skolor. Detgäller bl.a. att belysningen i vävsalen måsteförbättras och nödstoppen till maskinerna iträslöjden placeras lättåtkomliga. Det ärsäkerhetsfrågor -- rena arbetsmiljöfrågor. Man harockså ljudproblem i lokalen, och yrkesinspektionenvill ha ner efterklangstiden. I en annan skola skallkommunen mäta koldioxidhalten i luften ilektionssalarna. Koldioxidhalten är förmodligenför hög. Även efterklangstiden skall mätas ocheventuella åtgärder sättas in för att få en acceptabelljudmiljö. Sedan står det: Skolan måste också få ettvärmesystem som klarar av att hålla minst +20grader i arbetslokaler och personalutrymmen.Detta är åtgärder som vore naturliga att vidtaganska snabbt på vilken arbetsplats som helst. Menhär får det kana efter. Jag tror att det har tillåtits blieftersatt därför att det handlar om barn. Man talarvitt och brett om ''vikten av att'' osv., när det gällerbarn. Men när det kommer till verkligheten blir detlätt ett visst förbiseende.Om vi vill ta ansvar som utbildningspolitiker ochmenar allvar med att vi skall ha en likvärdig skola,faller det sig naturligt att vi också tar ett ansvar förarbetsmiljön. Jag menar att man inte gör det närman skär ned på detta anslag, såsom nu föreslås.Fru talman! Språk skall prioriteras och lyftas fram iden svenska skolan. Därom är alla partier ense. Jagsåg en språklärare som hade en t-shirt där det stod:Språk är kultur. Det kan man väl tycka. Språk ärmer än någonting som kan skrivas, läsas och talas.Det beskriver erfarenheter, vilja, lidelse, kärlek,hat. Det ger en identifikation.Ett språk kan uttryckas på många olika sätt. I denmeningen är språk en viktig del av kulturen, omman för enkelhetens skull definierar kultur somodling. Språket bidrar till denna odling och ger enidentifikation, som gör att du kan se och på ditt sätt,med ditt språk, kanske inte alla gånger med ord,beskriva dina reaktioner och din omgivning. Detviktigaste av allt är att det språk du uttrycker,kanske inte alla gånger med ord, gör att du blirsedd. Att bli sedd är för oss människor ett av demest elementära behoven.Språk kan alltså uttrycka kommunikation på olikasätt. Varför tar jag upp detta nu? Vi har väckt enmotion till om vikten av att man byggerupp kompetensen runt autism. Autism uppfattasmånga gånger som avsaknad av kommunikation,avsaknad av tillgång till ett språk.Det är ju inte så, utan man uttrycker sig med ettannat språk.Vi tycker att de 2 milj.kr. som hade behövts för attbygga upp ett på det härområdet inte är mycket mer än renafelräkningspengar i sammanhanget. Vad gör dåutskottsmajoriteten, fru talman? Jo, man säger attvisst skall de få pengar; de får nog pengar urallmänna arvsfonden. Det tycker jag visar att dettaär något som man tar med en klackspark. Jag tyckeratt man borde ha tagit detta förslag på större allvar.Man borde ha sagt att detta är viktigt och att manvet vad det innebär att vara drabbad av autism ochvad det innebär för de människor som befinner sig iden drabbades närmaste omgivning. Man borde hasagt att 2 miljoner är väl ingenting; räcker det meddet så tar vi upp plånboken.Jag har berört några av de frågor som vi tagit uppsom meningsyttringar. Vi står bakom allt som vistår bakom, som jag brukar säga. När det gällerbifallsyrkande återkommer jag i en replik.Anf. 82 BO ():Fru talman! I det här avsnittet av debattenbehandlas utbildningsutskottets betänkanden 8, 9,11 och 12. Jag skall kommentera några frågor ibetänkandet.I betänkande 9 behandlas bl. a. anslag tillskolverket och skolan, . I två motioner tas frågan omskolverkets funktion och arbetsuppgifter upp.Skolverket och inrättades somcentrala myndigheter på skolans område. Utskottetanser att det är för tidigt att dra några slutsatser närdet gäller i vilken mån myndigheterna har kunnatgenomföra de uppgifter som ålagts dem. I likhetmed vad som anförs i budgetpropositionen anserutskottet det angeläget att noga följa och utvärderade nya myndigheternas verksamhet. Hösten 1993skall både och lämna en fördjupadanslagsframställning avseende /95till 1996/97. I samband härmed bör en ordentligutvärdering presenteras.Med hänsyn till det statsfinansiella läget föreslås juvissa besparingar som föregående talare har varitinne på. Från utskottsmajoritetens sida ser vi detsom ytterst nödvändigt att man gör besparingar påstatens utgifter för att få balans i ekonomin. Det ärdå ofrånkomligt att vissa anslag måste tas bort ellerminskas. Men det är angeläget att besparingarnagörs där de skadar minst. Jag kan inte finna attmedel till löntagarorganisationernas verksamhet iskolans arbetslivsorientering, liksom bidrag till visscentral kursverksamhet hör till de allra mestangelägna på detta område. Det innebär självfalletinte att jag anser att kontakter mellan skolan ocholika företrädare för de anställda är oviktiga. Menderas medverkan i skolan bör ske på samma villkorsom gäller för övrig informationsverksamhet.I motion 1991/92:Ub225 yrkande 2 föreslås centralamedel för en kampanj inom skolans område medmottot ''Rör inte min kompis''. var inne på den här kampanjen tidigare. Iutskottsbetänkandet slås fast att skolan börengageras för att motarbeta främlingsfientlighetoch rasism. Vidare redovisas olika initiativ somtagits av , invandrarverket m. fl. för attinformera om lämpligt undervisningsmaterial.Regeringen har ju också, som framgår avbetänkandet, avsatt medel för olika åtgärder motfrämlingsfientlighet och rasism. Enligtutskottsmajoritetens uppfattning är syftet med detförslag som väckts i motionen därmed tillgodosett.I betänkande nr 11 behandlas anslag till särskoloroch specialskolor m.m. Jag vill här kort beröra tvåfrågor som tas upp i reservationen ochmeningsyttringen. I den socialdemokratiskareservationen sägs det att det numera inte finnsanledning att särbehandla grundskoledelen avFranska skolan och högre samskola iförhållande till andra fristående skolor förskolpliktiga elever. Utskottsmajoriteten hänvisar idetta betänkande till den särskilda propositionenom den tilldelning av medel till fristående skolorsom aviserades vid tiden för betänkandetsjustering.Propositionen har kommit till handa.Där står att godkända fristående skolor för eleversom har vanlig skolplikt skall tilldelas medel förverksamheten av den kommun där resp. skola ärbelägen och att detta också skall gällagrundskoledelen av Franska skolan och Göteborgshögre samskola. Med detta är det som föreslås i densocialdemokratiska reservationen tillgodosettvarför något tillkännagivande till regeringen intebehövs.I meningsyttringen behandlas frågan om anslag tillresurscentrum för autism.