prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — Vore det inte lämpligt att i det läge vi nu är --med de oklarheter som råder beträffandegrundlagskonsekvenserna och med ett uppenbartinformationsunderskott i landet -- skjuta uppbeslutet om att anta tillsgrundlagsberedningens betänkande föreligger?Vi skulle då få klarhet i dessa, enligt minuppfattning, mycket väsentliga formaliafrågorna.Samtidigt skulle vi få ytterligare några värdefullamånader på oss för att informera bort det motståndsom nu föreligger -- ett motstånd som ofta, ellerkanske oftast, beror på okunnighet eller känslan avatt man är oinformerad.Känslan av att politikerna håller på att köra överväljarna, att man inte bryr sig om vad vanligt folktycker är mycket utbredd i landet och det alltförvanliga uttrycket politikerförakt kan här fåytterligare skjuts.Herr talman! Efter moget övervägande och medförvissning om att jag ådrar mig ogillande från vissahåll, yrkar jag bifall till de framlagda yrkandena omåterförvisning av betänkandet EU 1 till utskottetför ytterligare beredning gällandegrundlagskonsekvenserna.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutÅterförvisningsyrkandetKammaren avslog med 304 röster mot 23 det avGudrun under överläggningenframställda yrkandet om återförvisning av ärendettill utskottet för ytterligare beredning.Mom. 1 (godkännande av och EFTA-avtalen)AvslagsyrkandenaFörst biträddes meningsyttringen av GudrunSchyman (innebärande bifall till ellertillgodoseende av alla motionsyrkandena) med 13röster mot 6 för de av m.fl.under överläggningen framställda yrkanden omavslag på regeringens proposition. 308 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan (innebärandeavslag på alla motionsyrkandena om avslag påpropositionen) med 309 röster mot 10 förmeningsyttringen av . 7ledamöter avstod från att röstaGodkännande av avtalen och antagande avlagförslaget i denna delMed anledning av att och ett av EFTA-avtalen innehåller avtalsvillkor, som innebäröverlåtelse på mellanfolklig organisation avrättskipnings- och förvaltningsuppgifter sominnefattar myndighetsutövning krävdes för bifall tillutskottets hemställan i förevarande fall att trefjärdedelar av de röstande förenade sig ombeslutet.Utskottets hemställan bifölls med 308 röster mot 13för avslag, dvs. utskottets hemställan hade bifallitsmed minst tre fjärdedelar av de röstande. 6ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (konsekvensanalyser m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 307 röster mot 15för meningsyttringen av imotsvarande del. 3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (ursprungsmärkning av kläder)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot144 för reservation 1 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (livsmedel)Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot145 för reservation 2 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 7 (alkoholfrågor)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 301 röster mot 23för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservation 3 av . 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 11 (sjöfartsregister)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot146 för reservation 4 av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 13 (kommunala stöd)Utskottets hemställan bifölls med 307 röster mot 17för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 17 (småföretag)Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 24för reservation 5 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 22 (jämställdhetsaspekter på EES-samarbetet)Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot144 för reservation 6 av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 23 (kvotering)Utskottets hemställan bifölls med 311 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del. 3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 24 (lagvalsregel)Uteslutande av 5 §Utskottets hemställan bifölls med 311 röster mot 15för yrkande 2 i motion E8 av ledamot avstod från att rösta.Bestämmelse om straffrihetUtskottets hemställan -- som ställdes mot det avBjörn von der Esch under överläggningenframställda yrkandet -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.4 § Ombildning av föreningsbankerna till ettbankaktiebolagFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU7 Ombildning av föreningsbankerna tillett bankaktiebolag (prop. 1992/93:69).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutUtskottets hemställan bifölls.5 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum torsdagen den 19november.6 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanAnf. 143 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag får anmäla följande ändringar i kammarenssammanträdesplan:Det blir inget arbetsplenum torsdagen den 26november. I stället sammanträder kammaren förinterpellationssvar kl. 12.00.Inte heller hålls något arbetsplenum torsdagen den3 december. Även då sammanträder kammaren förinterpellationssvar och som tidigareangivits för muntliga frågor till regeringen.Vidare är tiden för arbetsplenum måndagen den 14december ändrad till och för till kl. 9.00.7 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:134 Förändringar i de kommunalabostadstilläggen för m.m.Motionernamed anledning av prop. 1992/93:28 Ändradebestämmelser för traktorer och motorredskap,m.m.1992/93:T10 av ()med anledning av prop. 1992/93:29 Vissasocialavgiftsfrågor1992/93:Sf4 av (-)med anledning av prop. 1992/93:30 Ändring avbegreppet arbetsskada1992/93:Sf5 av m.fl. (s)1992/93:Sf6 av m.fl. (v)1992/93:Sf7 av och (nyd)1992/93:Sf8 av (-)1992/93:Sf9 av ochIréne Vestlund (s)1992/93:Sf10av m.fl. (s)1992/93:Sf11av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:40Semesterlöneförsäkring för små företag1992/93:A1 av ()1992/93:A2 av (-)med anledning av prop. 1992/93:51 Medel till ABGöta kanalbolag för upprustning och drift avkanalen budgetået 1992/931992/93:N5 av (-)1992/93:N6 av och ()med anledning av prop. 1992/93:56 Nykonkurrenslagstiftning1992/93:N7 av m.fl. (s)1992/93:N8 av m.fl. (v)1992/93:N9 av och (nyd)1992/93:N10 av och (nyd)1992/93:N11 av och ()1992/93:N12 av och (c)med anledning av prop.1992/93:61 Ändrathuvudmannaskap för vissa institutioner inomungdomsvård och missbrukarvård1992/93:So12 av (-)1992/93:So13 av m.fl. (s)1992/93:So14 av ()1992/93:So15 av ()1992/93:So16 av ()1992/93:So17 av ()med anledning av prop. 1992/93:65 Upphävande avlagen (1990:750) om betalningar till och frånutlandet m.m.1992/93:Sk5 av m.fl. (v)1992/93:Sk6 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:70 Privatlokalradio1992/93:K5 av von der Esch (m)1992/93:K6 av m.fl. (s)1992/93:K7 av m.fl. (v)1992/93:K8 av m.fl. (nyd)1992/93:K9 av och ()1992/93:K10 av m.fl. (s)1992/93:K11 av m.fl. (fp,c)1992/93:K12 av ()1992/93:K13 av och Rose-MarieFrebran (c,kds)1992/93:K14 av ()med anledning av prop. 1992/93:73 Verksamhetenvid Försvarets datacenter1992/93:Fö3 av och ()med anledning av prop. 1992/93:78 Undanförseloch förstöring1992/93:Fö4 av (-)med anledning av prop. 1992/93:84 Organisationenav riksfärdtjänsten1992/93:T11 av (-)med anledning av prop. 1992/93:89 Ändradlagstiftning för banker och andra kreditinstitut medanledning av , m.m.1992/93:N13 av m.fl. (v)1992/93:N14 av m.fl. (s)1992/93:N15 av ()1992/93:N16 av ()med anledning av prop. 1992/93:101 Den statligastatistikens finansiering och samordning1992/93:Fi76av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:102 Upphävandeav lagen (1987:773) om fritidsbåtsregister, m.m.1992/93:T12 av och Karl-ErikPersson (v)1992/93:T13 av ochKristina ()1992/93:T14 av m.fl. (s)1992/93:T15 av (-)1992/93:T16 av och ()1992/93:T17 av och Karl-ErikSvartberg (s)1992/93:T18 av och ()med anledning av prop. 1992/93:107 Redovisningav vissa infrastukturkostnader med anledning avavtalet om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) m.m.1992/93:T19 av ()med anledning av prop. 1992/93:109 Ändring irättshjälpslagen m.m.1992/93:Ju9 av m.fl. (v)1992/93:Ju10 av (-)1992/93:Ju11 av (nyd)1992/93:Ju12 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:116Ersättningsnivåer för vissa pensionsförmåner m.m.1992/93:Sf12 av m.fl. (v)1992/93:Sf13 av ()med anledning av prop. 1992/93:117Lönegarantifonden m.m.1992/93:A3 av (-)1992/93:A4 av (nyd)1992/93:A5 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:120 Ändring isekretesslagen (1980:100) med anledning av EES-avtalet1992/93:K15 av m.fl. (v)1992/93:K16 av (-)1992/93:K17 av ()1992/93:K18 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:123 Vissaekonomiska regleringar mellan staten ochkommunsketorn1992/93:Fi77 av ()1992/93:Fi78 av m.fl. (v)1992/93:Fi79 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:128 Vissasjöfartspolitiska åtgärder1992/93:T20 av och KennethAttefors (nyd)1992/93:T21 av (-)1992/93:T22 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:129 Avgifter inomäldre- och handikappomsorgen1992/93:So8 av (-)1992/93:So9 av m.fl. (s)1992/93:So10 av m.fl. (v)1992/93:So11 av ()med anledning av prop. 1992/93:132 Vissa frågorinom område1992/93:T23 av m.fl. (s)1992/93:T24 av ()1992/93:T25 av ()8 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellation framställtsden 17 november1992/93:43 av () tillkommunikationsministern ominfrastruktursatsningen i Norrland:Arbetslösheten ökar med tusentals personer varjevecka. Många blir arbetslösa fast det finns behov avderas arbete. Det beror på att det finns proppar idet offentliga beslutsfattandet som förhindrar attbehov omvandlas till beställningar.Utanför , förbi , skall E4:an fåen ny sträckning. Det finns många arbetslösa iområdet. behöver SJ en dubbelspårigjärnväg i samma område. Om väg och järnvägbyggs parallellt lär man spara 150 miljoner kronorgenom samutnyttjande i byggandet.Riksdagen har redan beslutat om entidigareläggning av ett snabbtåg på Ostkustbananmellan och . Men byggandetkommer inte till stånd därför attkommunikationsministern inte anslår medel tillBanverket.Satsningar på förbättrade kommunikationer inomvårt län är viktigt för både människor och företaginom länet, men det är också viktigt att människoriövriga har möjlighet att bo och verka i sinhembygd.Därför frågar jag nu kommunikationsminister tar ni bort proppen så att vi får i gångbyggprojekt som kan sysselsätta tusentalsmänniskor, projekt som därmed skapar godaframtidsmöjligheter för och övrigaNorrland?1992/93:44 av () tillutrikesministern om Sydafrika:Att många apartheidlagar avskaffats ochförhandlingar inletts om införande av ettdemokratiskt icke-rasistiskt styrelseskick iSydafrika är mycket glädjande. Det är ett resultatav en bred demokratisk rörelses arbete i landet ochav mycket starka påtryckningar från omvärlden.Sverige har länge spelat en pådrivande roll för attinternationella sanktioner skulle användas för attförmå apartheidregimen att ge upp.Tyvärr finns det dock mycket oroandeinslag i bilden. Den sydafrikanska regimen ochnationalistpartiet strävar uppenbarligen efter attbehålla så mycket som möjligt av en privilegieradställning för den vita minoriteten. Detta leder tillmanövrar som försvårar och rent av hotardemokratiseringsprocessen.Det största akuta problemet i är våldetsom har fått proportioner som för tankarna till ettinbördeskrig. Det har betydande inslag av renkriminalitet, men det viktigaste är stridigheternamellan företrädare för Inkhata och ANC.Allvarliga övergrepp förekommer från bägge sidor,men oberoende bedömare i landet tycks varatämligen ense om att huvudansvaret måste läggaspå Inkhata. Till skillnad från ANC har Inkhataenligt opinionsmätningar ett mycket blygsamtväljarstöd, och våldet blir ett sätt för rörelsen ochdess ledare att bibehålla enposition i den pågående processen.Regimens förhållningssätt till våldet är myckettvivelaktigt. Å ena sidan kräver president de Klerkett slut på våldet som ett villkor för en uppgörelseom en ny konstitution. Å andra sidan gör manmycket lite för att stävja våldet -- trots den storaförmåga att upprätthålla lag och ordning som densydafrikanska polisen visat i det förflutna. Tvärtomfinns det mycket uppgifter -- varav en del ocksåbevisats -- om aktivt stöd från den sydafrikanskapolisen till Inkhatas våldsaktioner. Mycket tyder påatt regimen har ett intresse av att bibehålla Inkhatasom en maktfaktor i sydafrikansk politik och servåldet som ett sätt att försvaga ANC och hindrapartiet från att bygga upp en stark lokalorganisation.Förhoppningarna att sommarens förhandlingar iden s.k. Codesa 2 skulle leda till snabba resultat varstora, men sveks. En viktig orsak till detta var attregeringen frångick preliminära uppgörelser gjordaunder de förberedande förhandlingarna. Det harifrågasatts om det är en medveten taktik frånregeringssidan att förhala förhandlingarna.I varje fall är det uppenbart att regimen utnyttjartiden till åtgärder som syftar till att bevara den vitaminoritetens ställning. Det handlar framför allt omatt överföra allmänna institutioner som sjukhus,skolor etc. från staten till enskild ägo eller till lokalakommuner. Det kan förefalla sunt allmänt sett,men i den sydafrikanska verkligheten blir det ettsätt att bibehålla vit kontroll över verksamhetenoch permanenta den oerhörda standardskillnadmellan vita och svarta som finns inom områden somhälsovård och utbildning.Den nuvarande utvecklingen är allvarlig förSydafrika, och det är nödvändigt att densydafrikanska regimen förmås att stävja våldet ochsnabbt medverka till en demokratisk konstitution.De insatser som gjorts har medfört attSydafrikas internationella isolering brutits ochsanktionerna i stor utsträckning hävts. Detförefaller dock uppenbart att det fortfarande finnsbehov av internationella påtryckningar för attpåskynda processen och säkra demokratiseringen.Med hänvisning till det anförda hemställer jag omatt få ställa följande fråga till utrikesministern:Vilka svenska och internationella insater ärutrikesministern beredd att ta initiativ till för attförmå den sydafrikanska regimen att stävja våldetoch påskynda utvecklingen mot demokrati och ettavskaffande av apartheidsystemet?9 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 17 november1992/93:208 av () tillkommunikationsministern om Swedabsinformation till barn:Brobolaget har i en kampanj riktat sig tillskånska 11-åringar. Vad som gör denna kampanj ihög grad tvivelaktig är att den passerar gränsenmellan information och indoktrinering. Det finnsanledning att ifrågasätta omdömet hos ledningen iett statsägt bolag som i en situation där remisstidenännu inte gått ut och miljöprövningen just harbörjat inte kan skilja mellan propaganda för barnoch information om argumenten för och emot enbro. I stället föregriper brobolaget dendemokratiska prövningen och spikar ett datum förinvigningen. Detta är inte information utanpropaganda med statliga pengar. Att den därtill ärriktad till minderåriga gör att den står på gränsenför vad som är rimligt.Jag vill till statsrådet ställa följande fråga:Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för attbolagets information skall uppfylla de rimliga kravpå saklighet och allsidighet som måste kunna ställaspå information från ett bolag som är statligt ochskattefinansieras?10 § Kammaren åtskildes kl. 22.05.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 3 § anf. 21 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 50(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 77(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 103(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m.anf. 135(delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.