prot · GF0994 · 1992-04-08 00:00:00 — Men det finns ingen anledningatt skylla ifrån sig på Socialdemokraterna längre.Att budgetunderskottet nu växer rår den nyaregeringen, som ni brukar säga, själv för. Sänkerman skatten utan ha någon täckning för det, är detklart att underskotten växer.Oberoende av detta tycker jag att det är rimligt inte skall ta från dem som har det svårast, omman vill åstadkomma en förändring. Då skall manta från dem som det går att ta från utan att det fårnågra presspolitiska konsekvenser.Anf. 157 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Jag har också den lista som vi har fåttfrån . De siffror som anger är helt korrekta. Men jag villpåpeka att de bekymmer som många tidningar harinte inskränker sig till mindre tidningar ellerandratidningar. Även stora tidningar ochförstatidningar har haft det knapert. Det finnsnaturligtvis undantag. Landsortstidningar som harmonopolställning i förhållandevis folkrika bygderklarar sig hyggligt. Om jag har läst de senastpublicerade siffrorna rätt, är ettförlustbolag. Det gäller även andra stora tidningar.Den smäll som Ny demokratis förslag skulleinnebära, dvs. att man reducerade DagensNyheters totala presstöd eller favörer med entredjedel, skulle innebära 70 miljoner förtidningen. Jag tycker att vi skall favorisera pressenpå olika sätt. Det är min uppriktiga mening. Det ärså viktigt att vi har en någorlunda mångfasetteradpress. Det är viktigt att vi har stora, medelstora ochsmå tidningar och att det fortfarande finns någonchans att starta en ny tidning i vårt land. Detkommer det inte att göra om man försämrarmarknaden som Ny demokrati vill göra. Man sägeratt marknadskrafterna skall härja fritt. Det är baraen slogan. Det bygger inte på någon analys av denreella utvecklingen i de länder därmarknadskrafterna har fått härja fritt bland deviktigaste instrument demokratin har, nämligendagstidningarna.Anf. 158 () replik:Herr talman! Under en lång högkonjunktur kan destora tidningarna och förstatidningarna samla iladorna. Vi kan konstatera att en tidning somDagens Nyheter då det varhögkonjunktur hade mycket stora vinster. Därförtål en sådan tidning en lågkonjunktur och någoteller av förluster. Men de tidningar jagförsöker värna om, och som jag vet att BertilFiskesjö också värnar om, är de som är föremål förselektivt presstöd. De kan förvisso förbättra sinsituation under högkonjunktur. Det gäller t.ex.andratidningarna. Men de har inte samlat i ladornaså att de klarar lågkonjunkturen lika bra som t.ex.de stora drakarna och förstatidningarna. Därförtycker jag att det är felaktigt att man skall ge sig pådem när man behöver 12 milj.kr. för att klara denstatsfinansiella situationen. Det finns ju en störrekaka som man kan ta av utan att det får någrapresspolitiska konsekvenser.Jag vet att egentligen har sammamening som jag även på en annan punkt. Vi infördeutvecklingsstödet , och vi har desenste två åren anslagit 35,8 miljoner. Det har varitför att vi ville ge de små och svaga tidningarnamöjligheter att göra förpressinvesteringar, för attde skulle kunna göra sin produktion mycketbilligare och sedan i det längre perspektivet inteskulle behöva ett ökande driftsstöd.Nu skär vi ner detta stöd kraftigt. Vi har uppgifterfrån som säger att risken nu ärstor att utvecklingspengarna är borta redan innandetta kalenderår är slut. Då kommer det att det kommer några nya pengar.Det var därför jag i min inledning sade att det ärviktigt att vi återställer detta,om vi inte skall urholka presstödet och slåundan benen för hela den strategi som var föremålför beslutet i . Jag pekadepå att det är viktigt att tillföra utvecklingsfonden35,8 milj.kr. , som vi föreslår ien av våra reservationer.Anf. 159 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Vi avvecklar inte vare sigutvecklingsstödet eller distributionsstödet. Det vetKurt mycket väl. säger att man skall ta från de förmånersom tidningarna har i övrigt. Men man kan integärna ändra ett helt system för 12 milj.kr. Detskulle var en mycket märklig process. Man kan sägaatt hela presstödssidan totalt sett med detta beslutkommer billigt undan i den allmänna strävan vi harför närvarande att hålla nere de offentligautgifterna.Jag tycker rent principiellt att det är bra att vi harett antal stora tidningar. Det är bra föryttrandefriheten. har råd att hållasig med korrespondenter utomlands, att satsa påkvalificerade medarbetare på ett sätt sommedelstora och mindre tidningar inte har chans attklara. Det är denna mix som jag tycker är bra. Detär inte bra med bara några stycken stora tidningar.Det skulle heller inte vara bra om vi inte hade någrastora tidningar. Variationen är en demokratisktillgång i sig, som jag ser det.Anf. 160 ():Herr talman! Det var när att nästan alla dagliga tidningar ärpartiorgan som jag begärde ordet. Det kanske varett påstående som tillkommit i något slags hastigtmod, i debattens hetta. Icke desto mindre är detalldeles felaktigt.Det finns många sätt att exemplifiera hur olikatidningar har ett förhållande till ett parti eller enviss åsiktsriktning. Jag kan ge exempel på tidningarsom klart är partiorgan. I den mån , somutkom i , fortfarande finns är den ettpartiorgan. är det på samma sätt. Likasåfinns i en del afrikanska och sydamerikanska staterdagstidningar som kan sägas vara partiorgan.I har det gjorts ett och annat fåfängt försök.Det har inte lyckats särskilt bra. De kommunistiskatidningarna lever under mycket småomständigheter, i den mån de utkommer. De ärpartiorgan.Eftersom har pläderat somföreträdare för ett selektivt presstöd, ligger detnära till hands att ta ett exempel härifrån Sverigeoch som berör centerpress. Jag skall inte påstå attde tidningar som ger ut, och dessutom i enform av ägarkoncentration, är partiorgan. Mendess värre görs de ganska ensidigt just för attpolitiker skall få utrymme, för att tillfredsställaombudsmän och aktiva. har kanske dessaveckotidningar av dagspresskaraktär, som detheter, inte ambitionen att bli så mycket större, mendet kanske skulle ha varit en möjlighet att pröva.Det finns en tidning med Centerbeteckning söderom som jag tror lyckas ganska bra, menjag är osäker på hur dess ekonomi är. Den försökervara en nyhetstidning, en tidning som görs förläsare. Det är det som är den väldigt enklahemligheten med att få en tidning lönsam. såsom läsaren, prenumeranten, köparen,vill ha den. Detta borde inte vara någon störrekonst.Det som en sådan tidning har av politiska åsikterfinns på debattsidor och på ledarplats. I en vanligsvensk landsortstidning, som utkommer sex , inskränker sig det politiskatyckandet, som är tidningens eget, till två trespalter, ofta på s. 2 eller åtminstone i början avtidningen. Det är ledaravdelningen. Det är vadtidningen tycker.De tidningar som står på egna ben utan presstödkänner säkert alla nu närvarande till, eftersomkammaren nu är befolkad av i stort sett barakunniga och intresserade ledamöter ikonstitutionsutskottet och kulturutskottet. Därförbehöver jag inte, och jag har inte heller tid, geexempel på dem. Dessa tidningar är inte partiorganutan i stället tidningar som ger ett utrymme förtyckande, både för sitt eget och för debatten, menframför allt för det som människorna köpertidningen för, nämligen för att få veta vad som harhänt i bygden -- det kan vara en liten tidning, t.ex.Säffletidningen, eller en tidning i , t.ex.Vimmerby tidning, som jag tycker är något av detmest utmärkta exemplet på hur man kanåstadkomma lönsamhet även i ett litet område.Jag började med att nämna inläggoch aviserade ett exempel från Centerpartiet.Centerpartiet köpte en alldeles utmärkt dagligtidning som heter . Den hadeunder en hög avkastning på arbetandekapital, och det var inget fel på inkråmet i affärensom gjordes. Men när hade köpt deni form av en stiftelse eller på annat sätt, börjadetidningen gå sämre. Då gjorde man precis sammamisstag som den socialdemokratiska rörelsen hargjort, nämligen att göra en tidning för ombudsmäni det egna partiet och, i Socialdemokraternas fall,för facket. När det gällde var detkanske för LRF. Upplagan minskade, och envacker dag kunde man på den socialdemokratiskatidningen i utropa: Hurra, vi har vunnit.Då hade den tidningen blivit större. Jag kan inte troatt det var någon glädje för utgivarna avÖstersundsposten att de då skulle få presstöd.Det går hur lätt som helst att förstöra en dagligtidning. Om man har jobbat i branschen tillräckligtlänge, tror jag att man har en del att lära ut.Jag skall i nästa inlägg, som jag hoppas få,återkomma till . Jag trodde atthan inte var en av dem som sprang ifrån en debattsom han hade gett sig in i. Det brukar inte vi somfinns här i kammaren göra.Anf. 161 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Inledningsvis kan jag säga till GötheKnutson att nu åter är större änLänstidningen.Just i är det en stor fördel att man har tvåtidningar som är nästan jämstora och som mednyheterna kan konkurrera om läsekretsen. Utanpresstöd skulle den ena tidningen ha varit borta.Presstödets fördelning har växlat mellan dessatidningar.Jag tycker inte riktigt om, för att uttrycka mig milt,litet övermaga sätt att recenseratidningar. Jag läser många tidningar, och jag harkommit till uppfattningen att står mycketnära och att det är ytterst sällan som man i dennastora och dominerande tidning hittar några kritiskauttalanden över huvud taget om Moderatasamlingspartiet. Däremot kan man ganska oftahitta elakheter om t.ex. mitt eget parti. Jag tyckerinte att det är så konstigt.Tidningarna har olika politiska färger, även de somofficiellt kallar sig för obundna. Det är ju populärtatt kall sig så. Det fina med det system som vi hartotalt sett är att det finns möjligheter för olikameningsriktningar att komma fram med sinaåsikter. Blir man utestängd från en tidning, finnsdet en annan som kan vara öppen för de synpunktersom man har. Därmed vill jag inte ha sagt att destora tidningarna av annan färg stänger ute allaandra som kommer från ett annat håll. Det är klartatt de tar in debattartiklar och liknande. Men varoch en som har upplevt en valrörelse vet hureländigt svårt det är att få in artiklar i tidningar sominte gillar det parti som man representerar. Så ärdet faktiskt, . Låt oss icke hyckla.Anf. 162 () replik:Herr talman! Det har efter varje valrörelse gjortsmätningar hur mycket utrymme de olika partiernahar fått i tidningar. Den tidning som tredje vicetalmannen nu ansåg stå mig nära, och då är det attobservera icke speciellt som riksdagsledamot,visade sig ha givit ett utrymme åt partierna somsynnerligen väl tillgodosåg Centerpartiet.Centerpartiet hade ungefär dubbelt så mycketutrymme som Moderata samlingspartiet.Socialdemokraterna har för övrigt blivit mycketgynnade, om man ser till innehållet i valrörelserna,i de tidningar som har en borgerlig åsiktsfärg påledarplats -- observera att det gäller ledarplats.Jag ber om ursäkt, , om jag haruppträtt övermaga på något sätt. Jag tyckte att jagbeskrev förhållandena som de är. Det kan intehjälpas att jag, när jag tog somexempel, hade utgått från att avsiktmed köpet inte hade varit att skaffa sig enstödtidning. Men uttryckte englädje över att det var fråga om jämstora tidningaroch att bägge kunde få presstöd. Jag har svårt atttro att det kan vara allvar. Jag är naturligtvismedveten om att återigen ärstörre. Det gläder mig också. Det är en gammal fintidning.På förstod man att man måsteåtervinna sina kunders, köparnas ochannonsörernas, förtroende för tidningen. Efter detatt jag har följt just under entid, tror jag mig veta att det fanns flera orsaker. kan inte bli gammal, den kaninte ligga på material, utan det måste vara fräschtoch nytt, och det skall komma ut. Jag upprepardärför följande på nytt. Det är det som skiljer demfrån de s.k. partiorganen, som greve talade om, och som det hade varit intressant atthöra honom närmare förklara och precisera. Hankanske får tillfälle att göra det någon annan gång,och då gäller regeln att om man har gett sig in idebatten så är man kvar, även om det är någonambassad som kallar.Jag vill ta upp det indirekta presstödet, som harpreciserats till att ett icke-uttag av skatt är ett stöd.Birger Hagård har vältaligt beskrivit och givitexempel på vilka oerhörda stöd som barnfamiljernanu har fått genom att man sänkt momsen med någraprocent, inte så få förresten. Det gäller äventuristnäringen.Men snälla nån, om vi skall göra en sådanvärdering, skall vi också utgå från den prisbild somman åstadkommer genom att inte ha en myckethögre skatt på en viss produkt.Anf. 163 (nyd):Herr talman! Jag hade nog väntat mig att någrajournalister skulle vara här för att tillvarata sinaintressen. Kanske litar de på politikerna i detsammanhanget.Bertil Fiskesjö inledde sitt anförande med att talaom nödvändigheten av yttrandefrihet parad medtryckfrihet. Det hela liknades vid en blomma ochdess rotsystem. Det är viktigt för yttrandefrihetenatt det finns tillgång till medier och tryckpressar.Det är en uppfattning som Ny demokrati helt ochfullt delar. Men med vår modell ser både blommanoch rotsystemet kanske litet annorlunda ut.Vidare menar att det är viktigt ochvärdefullt med de olika kanaler som finns för attpolitiker och allmänhet skall kunna komma till talsoch för att åsikter skall kunna brytas mot varandra.Allt detta instämmer vi i.Däremot uppfattar vi inte presstödet som ett stödför det fria ordet, utan vi uppfattar det som ett stödför politiska åsikter. Här har det förekommitsemantiska övningar och diskussioner om huruvidapresstödet är till för partiorgan, politiska partiereller politiska åsikter. Jag väljer att säga attpresstödet är ett stöd för politiska åsikter.När, eller om, presstödet försvinner, minskarsjälvfallet antalet tidningar. Men det behöver intevara negativt. Vi menar att marknaden kommer atttvinga fram ett nytänkande inom branschen.Yttrandefriheten behöver inte vara hotad. Jag villvisa på ett konstruktivt förslag i debatten. Jag hartagit med mig en tidning. Ni behöver inte varaoroliga. Jag skall inte läsa ur den utan bara visa uppden.Det handlar om , som faktiskthar två ledarsidor. Två politiska partier samsasalltså i en och samma tidning, en tidning som harsamma regionala täckning som tidigare gällde. Dethär är en modell som faktiskt kan tillämpas på flerområden i . Just det här exemplet ärintressant. I den här tidningen företräderledarsidorna olika politiska åsikter, på motståendesidor.En sådan här tidning borde snarare stimulera till ettökat politiskt intresse, eftersom olika politiskaåsikter återfinns på motstående sidor i sammatidningar. Det måste också bli billigare att göratidningar på det här sättet, och ändå minskar inteyttrandefriheten.Mindre partier, förslagsvis ochFolkpartiet, kan alltså gå samman och ha en endatidning. Vi större partier klarar oss nog utan attgöra det.Dagstidningarna har under de goda åren med storaannonsintäkter tillåtit den egna kostymen att växa.Dessutom har ju presstödet funnits. Vi menar nog får vara beredd på att minska den härkostymen som man måste tänka kreativt.Vi är övertygade om att dagspressen även utanpresstöd kan klara sig och verka, med bibehållenyttrandefrihet.Anf. 164 Tredje vice talmannen () replik:Herr talman! Det är trevligt att Ny demokratisrepresentant i , HarrietColliander, deltar i debatten. Partiledaren -- sominte har haft med beredningen av de här frågornaatt göra -- har tydligen valt något annat som är merapublicitetsknipande än att uppträda i kammaren.Det exempel på hur tidningar kan göra som HarrietColliander här anförde visar på något alldelesutmärkt. Detta har -- väl att märka -- kunnatrealiseras tack vare det presstöd som utgår. Det härpresstödet har alltså varit grunden för dennasamverkan på Gotland.Jag skall inte i onödan förlänga debatten. Men jagmåste säga att det väl hade varit på sin plats,, med hänsyn till de våldsammaangrepp som riktat motpresstödet och de tidningar som får presstöd, attnågot beröra ert förslag om auktorisering avjournalister. Jag karakteriserar det förslaget somett utomordentligt exempel på planhushållninginom den nu sammanrasade östvärlden.En av mina favoriter bland tidigare journalister iSverige, vars alster jag gärna läser om, är HenrikBernhard som grundade ÖstgöraCorrespondenten. I just Östgöta Correspondentenhar man med anledning av Ny demokratis motionom auktorisering av journalister skrivit att dennetidningens grundare, ,aldrig hade kunnat bli en auktoriserad journalist.Det förslag som ni har lagt fram är helt enkeltkonstigt. Det går helt stick i stäv med vad ni här idenna debatt har sagt er plädera för.Anf. 165 (nyd)replik:Herr talman! Vi tycker inte att förslaget omauktorisering av journalister är konstigt. Det finnsju auktoriserade revisorer, civilingenjörer,civilekonomer osv. Det finns så att säga olikagrader av kompetens. En auktoriserad journalistskulle snarare känna en större stolthet i sitt yrke.Anf. 166 Tredje vice talmannen () replik:Herr talman! Kan jag få ställa en enkel fråga tillHarriet ? Jag har träffat enöverenskommelse med en tidning. En gång imånaden skall jag skriva en krönika. Skulle dettakräva auktorisation från en kommitté, där HarrietColliander och sitter med ochbestämmer vem som skall få medverka i svenskpress?Anf. 167 (nyd)replik:Herr talman! Självfallet inte!Anf. 168 () replik:Herr talman! Inte heller jag skall förlängadiskussionen mer än nödvändigt. Skälet till att jagbegärt ordet är faktiskt det exempel som HarrietColliander anförde beträffande de gotländskatidningarnas samarbete. Hon tycker att dettasamarbete är bra och tydligen något att ta efter.Jag vill knyta an till det som härsade. Om det är några tidningar som har kunnatöverleva på grundval av presstödet är det faktisktjust de båda som goda exempelgäller. Jag kan försäkra, , att jagvartenda år av de som jag suttit med ipresstödsnämnden har varit med om att beviljaåtskilligt med pengar för att de här tidningarnaskulle kunna överleva. Utan presstödet hadeHarriet inte haft ett så utmärkt exempelatt anföra här i talarstol.Vidare kan jag försäkra, , att detinte räcker att vi på grundval avpresstödsförordningen har beviljat de härtidningarna presstöd och utvecklingsstöd.Dessutom har och jag båda varitmed i en presstödsutredning och skrivitspecialregler för att just de här båda tidningarnaskall kunna överleva -- och då alltså tack varesamhällets stöd.Därför sade jag i mitt inledningsanförande att jagrekommenderar alla ledamöter i Ny demokrati attsätta sig ner och läsa de sex presstödsutredningarsom förekommit samt de propositioner som ladesfram . Om ni gör det, kommer ni -- ivarje fall de av er i Ny demokrati som är kloka -- attha en helt annan uppfattning i presstödsfrågor. Detär jag övertygad om.Anf. 169 (nyd)replik:Herr talman! Jag ville med mitt exempel frånGotland komma med ett konstruktivt förslag i denhär debatten, nämligen att man skulle producerabra tidningar med bibehållen yttrandefrihet ochutan presstöd. är ett speciellt område somfår stöd på olika sätt. Visar det sig att man inte kanklara av att producera tidningar på och iandra stödområden i , får man ta det underövervägande.Anf. 170 ():Herr talman! Jag har, som nysssade, deltagit i den senaste i raden avpressutredningar. Min motion, som ocksåbehandlats i detta betänkande och är tillgodosedd iden delen att vi inte får några förändringar idriftbidraget, hade som utgångspunkt att vi nyligenantagit regler efter ett grundligt utredningsarbete.Det var ett nytt system för driftstödet. Det fannsinte skäl att utan närmare övervägande skära idriftstödet. Tyvärr tvingas vi av andra skäl att sparaäven här. Det går ut över en del av komponenternai det selektiva presstödet.Jag vill också notera några saker beträffande detindirekta stödet, som har diskuterats väldigtmycket här, nämligen momsbefrielsen ochannonsskatten. Redan när omsättningsskatteninfördes motiverades det med presspolitiska skälatt tidningar skulle undantas frånomsättningsskatten. När de senasteskatteutredningarna inför skattereformendiskuterade att momsbelägga tidningar, gjordesframställningar från den senaste pressutredningenoch från de politiska partiernas företrädare iutredningen genom direkta kontakter medpersonerna i skatteutredningen för att intekommittén på nytt skulle lägga fram förslag om attmomsbelägga tidningarna. Men jag tycker inte attdet är riktigt att de är skattebefriade avpresspolitiska skäl. Både de tidningar som uppbärpresstöd och vinstmaskinerna har nytta av detta. Vikan inte selektera mervärdesskatten ytterligare engång och bara ta ut den från dem som inte harpresstöd. Jag tycker att man bör ta med historienkring mervärdesskatten.Det är inte bara som harförsvunnit, , utan även BirgerHagård har försvunnit från kammaren. Men IanWachtmeister var inne på att torrlägga träsken. Jagvill, herr talman, bara påminna om att det inte ärbra för miljön att dika ut våtmarkerna. Det är braför mångfalden om det finns ett hundratal grodoroch ett par elefanter. Men om villdika ut träsken för att hitta grodorna, är det dödagrodor han hittar. Det är inte bra för mångfalden.Jag har förstått Ny demokratis förslag som att detär just döda tidningar som Ny demokrati vill se.Egentligen, herr talman, begärde jag ordet närGöthe talade. Det finns ett västgötskttalesätt som lyder: Håll dig till sanningen till dessdu kommer på något bättre! Uttalandet omÖstersunds-Posten var okunnigt. Inkråmet var intealls det som antydde. Det var detjag ville påminna om. ingår i Centerpress. Det är en koncern som leds avAllan och som har honorerats i de flestatidningar den här våren för det goda resultat somhar gjorts även i en lågkonjunktur.Herr talman! Det är tur att presstödet finns, HarrietColliander, annars hade man inte kunnat peka påGotlands Tidningar. drog hon till medytterligare en sak som visar okunnigheten. Behövsstödet av regionalpolitiska skäl, kanske man fåröverväga det. Det har vi gjort ipresstödsutredningen och i . Det finnsfem tidningsområden som har förmånen att fåpresstöd, bl.a. av regionalpolitiska skäl. De är inteandratidningar. Det är också ett bra bevis på hurman räddar mångfalden.Det finns tack vare presstödet också bevis för andrasamverkansformer, nämligen i , därfem tidningar samtrycker.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 171 (nyd)replik:Herr talman! Det är mycket lyckosamt atttidningarna i stödområdena blir kvar. För övrigt villjag säga att de bouvinska grodorna tycks överlevadet mesta.Anf. 172 ():Herr talman! Det som blev sagt om var en grov anklagelse mot dem som gjordeupp affären. Det var faktiskt en överraskning, intebara för mig, utan också för dem som genom migoch något eventuellt referat får höra detta. Men detär klart att man kan erkänna att det var en dåligaffär.Det som kvarstår är att det väsentliga i endagstidning är upplagan samt förtroendet hosläsarna, köparna, prenumeranterna,konsumenterna och icke minst annonsörerna. lyckades man med detfantastiska att tidningen minskade i upplaga,medan den andra tidningen, densocialdemokratiska, gick om. Jag vägrar att tro attdet var ett syfte med köp av . Det blir en annan sak att diskuterahuruvida betalade för mycket för den härtidningen. Därmed anser jag att jag väl har uppfylltsanningskravet.Jag har , genom talmannens godhet, fått tillfälleatt hålla ett anförande, och då vill jag naturligtvis tavara på tillfället att fråga Nydemokraternasföreträdare var gränsen går mellan kravet på enauktorisation av en journalist och en person somskall få skriva i tidningar utan att vara auktoriserad.Det var alldeles utmärkt att tredje vice talmannentog upp den här frågan, så att vi kan få den utreddnu, för här finns sakkunskapen, kanske rent avförslagsställaren. Någonstans i ett parti föds alltididéer, antingen de är kloka eller galna. Mina frågorär: Var går gränsen? Skall det vara full arbetsvecka,skall vederbörande vara medlem iJournalistförbundet, skall man godkänna deltid --det är populärt -- eller skall man göra några andraingrepp som innebär att integriteten går förlorad?Här blir tillfälle att utförligt beskriva detta.Journalister kanske kommer att läsa in detta. Jagär ganska övertygad om att så kommer att ske.