prot · GG0915 · 1992-11-03 00:00:00 — detta år gavjag därför professorn i straffrätt, MadeleineLeijonhufvud, i uppdrag att göra en översyn avmedverkansregler och andra bestämmelser somkan vara av betydelse i brottmål när personer somkan ha begått ett visst brott skyller på varandra, ochdet inte genom teknisk bevisning eller på annat sättgår att klarlägga vem eller vilka som ärgärningsmän. När uppdraget har redovisats, vilketkan förväntas ske , avser jag attåterkomma till den frågeställning som WiggoKomstedt tar upp.Anf. 69 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret. Många samhällsmedborgare tycker attbrottsutvecklingen i vårt land är skrämmande. Imin fråga hänvisade jag till det råa och allt grövrevåldet. I sitt svar säger justitieministern att antaletmord och dråp inte har ökat. Jag vill då kontra medatt säga att jag tycker att antalet är tillräckligt högt,en uppfattning som jag delar med många andra.Sättet som den här typen av brott begås på harockså blivit råare och betydligt hårdhäntare.Vidare säger justitieministern i sitt svar: ''Om denåtalades skuld inte är ställd utom rimligt tvivel skallhan frikännas''. Det är alldeles givet att denprincipen ingår i vårt rättssystem. Jag har allrespekt för rättssäkerheten, men man måste kunnautdöma straff efter svensk lag, även om ''vargarjagar i flock''.I svaret sägs det också: ''När två eller flera personerkan ha begått ett visst brott och de skyller påvarandra kan alltså den situationen uppstå att ingenkan dömas för brottet'', vilket också var kärnan imin fråga. Om det kan bevisas att två eller flerpersoner har varit på en viss plats, i en lägenheteller var som helst, och någon där har blivit mördadeller utsatt för dråp, tror jag inte atträttsmedvetandet hos svenska medborgare stärksom alla blir friade eller t.o.m. får ersättning för attha utfört brottet.Man måste finna en annan tingens ordning.Justitieministern sade i sitt svar att man har tillsatten sakkunnig och att redovisningen skall lämnasredan i januari 1993. Tillsammans med mångaandra ser jag naturligtvis fram med stor tillförsiktmot att justitieministern därefter skall framlägga enproposition för , som kommer attinnebära att man inte kan uppträda på det sätt somsker i dag.Anf. 70 Justitieminister ():Herr talman! Jag har precis samma uppfattning somWiggo Komstedt när det gäller utvecklingen avbrottsligheten i . Det är oacceptabelt meddenna ständigt stigande brottskurva och också medökningen av våldet i samhället.Min kommentar till våld som resulterar i annansdöd hänger samman med den formulering somockså finns i fråga. Man skall intesticka under stol med brottsutvecklingen. Det ärviktigt att den diskuteras, men man måste också sesiffrorna som de verkligen är. Människor skall inteskrämmas upp i onödan genom att de ges intrycketav att morden är fler. Tack och lov är morden intefler. De är för många, men de är i vart fall inte fler.Jag hoppas och tror att inser attjag är medveten om det problem som kom tilluttryck i en dom . Det var därförsom jag tog initiativ till en översyn. Jag är ocksåmedveten om att det här kan finnas svåraavvägningsproblem i fråga om behovet att se någonstraffad och kraven på rättssäkerhet. Men vi fåranledning att återkomma till detta när jaghar fått det underlag som professor utfäst.Anf. 71 ():Herr talman! Jag är definitivt inte ute efter attskrämma upp människor. Jag tror att de ärtillräckligt uppskrämda inför det som sker . Det är min och många andras skyldighet sompolitiker, med säte i riksdag där lagarnastiftas, att ta upp dessa problem och föra fram demtill tals. Jag tror inte att justitieministern äromedveten om att detta är en av de brännandefrågorna. I ett land som vårt, som befinner sig i enviss krissituation, är det den här typen av frågorsom ligger människorna nära och som de verkligenvill ta upp till diskussion.Det är tillräckligt svårt att få tag i brottslingar, ochibland deltar poliser med livet som insats i dennajakt. När man väl har fått tag i en brottsling, skalldet då inte vara så, att han inte kan dömas av deskäl som jag har anfört. Detta är nogjustitieministern och jag rörande överens om. Ävenom vi har respekt för rättssäkerheten, får denna sigverkligen en törn inför samhällsmedborgarna, omdet blir upprepade fall av den karaktär som jag togupp i min fråga. Jag hoppas naturligtvis attjustitieministern återkommer med ett förslag tillriksdagen när utredningen väl är färdig. Jag ser medstor tillförsikt fram emot januari.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1992/93:119 om villkoren ivissa fall för att få nytt passAnf. 72 Justitieminister ():Herr talman! har framfört attnaturaliserade svenskar måste uppvisa intyg ommantalsskrivning för att få byta ut sitt gamla passmot ett nytt samt frågat mig vilka åtgärder jag avseratt vidta för att avskaffa den diskriminerandebestämmelsen.Frågan torde gälla en bestämmelse om vilkahandlingar som skall ges in till passmyndigheten närnågon ansöker om ett pass. Om sökanden hosskattemyndigheten är antecknad med födelseortutom riket skall personbevis eller annan handlingsom styrker uppgift om födelseort ges in tillpassmyndigheten. Jag kan nämna att ordningen förnågra år sedan var att alla som ville ha ett passmåste ge in personbevis eller annat intyg om sinfödelseort. Passmyndigheterna har numera tillgångtill uppgifter i statens person- och adressregister,. I finns uppgifterom födelseort för de personer som är födda iSverige. Det är anledningen till att den som är föddi numera inte behöver lämna in något intygom sin födelseort.Någon uppgift om födelseort för dem som är föddautomlands finns emellertid inte i SPAR-registret.Jag kan tillägga att detta registers framtid förnärvarande utreds av aviseringsutredningen, somskall vara avslutad hösten 1993.Som jag tidigare nämnde skall den som hosskattemyndigheten är antecknad med födelseortutom riket ge in personbevis eller annan handlingsom styrker uppgift om födelseort. Det finns alltsåinget absolut krav på att personbevis skall ges inutan det kan räcka med någon annan handling. Isådana fall som frågan avser skulle det alltså i ochför sig kunna vara tillräckligt att det gamla svenskapasset ges in. Bedömningen av vad som bör krävasför att styrka uppgift om födelseort ankommerdock naturligtvis på passmyndigheten.Sammanfattningsvis anser jag att det inte finnsnågot diskriminerande i den aktuella bestämmelseneftersom det behövs ett underlag för uppgiften ipasset om födelseort.Anf. 73 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret.Bakgrunden till min fråga är en händelse sominträffat i . En före detta danskmedborgare som bott i lämnadesitt ännu inte utgångna pass för att få det utbytt,men fick beskedet att han måste inlämnapersonbevis. fick hustrun, som är svenskmedborgare sedan födseln, självfallet sitt passutbytt utan några bekymmer.Självfallet skall det finnas regler, men jag tyckerockså att det är självklart att samma regler skallgälla i hela landet. När jag har forskat i detta hardet visat sig att behandlingen är olika i de olikapolisdistrikten t.o.m. inom samma län. Jag tyckeratt det är otillfredsställande. Närmare 540 000 nyasvenskar i berörs av detta problem.Jag undrar om statsrådet skulle kunna tänka sig attuppdra åt att utfärda regler förlikabehandling av naturaliserade svenskar, så slipper godtyckligheten, dvs. att olika reglertillämpas i olika delar av Sverige.Anf. 74 Justitieminister ():Herr talman! Jag tycker i och för sig att det ärviktigt att i egenskap av minister inte detaljstyraverksamheten. Men det är positivt att YlvaAnnerstedt har ställt frågan, så att den härdiskussionen har kommit upp. På de håll sominformationen inte har varit tydlig nog, har mantroligen genom denna fråga också fått deninformation som man behöver. Jag vet mycket välatt t.ex. bevakar de diskussionersom rör frågor.Ylva och jag kan nog vara överens omatt hur väl än information förs ut så är det ändåenskilda individer som tillämpar reglerna, ochdärmed kan olikheter självfallet uppstå. Jag kan ioch för sig förstå att olika tillämpningar används,men det är viktigt att vi funderar över vad som iverklig mening avses med diskriminering. Är detom någon får uppgifter om mig genom en databaseller är det genom att det förväntas att jag självskall lämna uppgifter?Anf. 75 ():Herr talman! Det är positivt att statsrådet ändåinstämmer med mig att samma regler vore attföredra för personer som ansöker om pass eller somansöker om att få sitt pass förnyat, eftersom de nyasvenskarna ändå i detta sammanhang upplever sigsom diskriminerade.Jag kan förstå bakgrunden till regeln, men menarändå att det vore rimligt och önskvärt attpassökande får samma behandling i hela landet.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1992/93:120 om ågärder föratt avhjälpa bristen på konkursförvaltareAnf. 76 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att komma till rättamed vissa olägenheter som har att göra medutseende av konkursförvaltare.Konkursförvaltare utses av tingsrätten. Ikonkurslagen ställs krav på att förvaltaren skall haden särskilda insikt och erfarenhet som uppdragetkräver, ha borgenärernas förtroende och i övrigtvara lämplig för uppdraget.Vissa kronofogdemyndigheter har som uppgift attvara s.k. tillsynsmyndighet i konkurs.Tillsynsmyndigheten skall alltid få tillfälle att yttrasig innan tingsrätten utser konkursförvaltare.Denna regel har på de flesta håll i landet medförtatt särskilda s.k. förvaltarlistor har upprättats.Syftet med en sådan lista är att tingsrätten vidförordnande av förvaltare i en enskild konkus intebehöver låta tillsynsmyndigheten yttra sig, om dentilltänkta förvaltaren finns upptagen på listan. Depersoner som finns upptagna på listan har alltså iförväg godtagits av tillsynsmyndigheten.Ylva menar i sin fråga att listorna göratt kompetenta personer diskrimineras och att deutvalda advokaterna inte hinner med det ökadeantalet konkurser.Jag vet att tillämpningen av förvaltarlistorna harkritiserats på vissa håll. Frågan om listsystemetutgör ett etableringshinder för advokater och omdet är skadligt från konkurrenssynpunkt harnyligen prövats av Näringsfrihetsombudsmannen.Han ifrågasatte i och för sig den tillämpadeordningen men ansåg att det redan inom ramen förgällande lagstiftning fanns möjlighet att minska denpåtalade konkurrensbegränsningen genom attsprida uppdraget på fler advokater. Med hänsynhärtill fann att detinte nu fanns anledning för honom att vidta någonytterligare åtgärd. Även i har frågan omförvaltarlistor aktualiserats tidigare. ,som behandlade frågan med anledning aven motion i ämnet, fann dock inte skäl att ta någotomedelbart initiativ från sida. Utskottethänvisade till att man inom Justitiedepartementetredan hade uppmärksamheten riktad mot dessafrågor.Justitiedepartementet har i frågan haft kontaktmed och verket har nyligenstartat en studie som gäller justkonkusförvaltningen. Systemet medkonkursförvaltarlistor är en av de frågor som verketkommer att studera. En förstudie beräknas bli klari januari och huvudstudien . Medtanke på studie finner jag fördagen inte anledning att själv vidta några åtgärder.Jag räknar med att denna studie kommer att geunderlag för frågans vidare hantering.Anf. 77 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för det utförligasvaret. Flera inslag här visar att detta systemalldeles uppenbart är ett problem.Näringsfrihetsombudsmannen haruppmärksammat det, motioner har avetts tillriksdagen och har haftkontakt med har sagt att maninom ramen kan sprida uppdragen på fleraadvokater.För det första kan man fråga varför detta då intesker.För det andra menar jag att även revisorer skallkunna komma i fråga när det gäller sådana häruppdrag. De har ju ofta mycket stora relevantakunskaper för denna typ av utredningar och kan omdet behövs advokat anlita en sådan. Därför anserjag att kriterier i stället borde uppställas.Det faktum att det inte finns någon som helstkonkurrens mellan dem som kommer i fråga föruppdrag innebär även för det första atträttssäkerheten kommer i fara, därför att de somfår uppdrag har för mycket att göra med 400konkurser i veckan.För det andra skenar kostnaderna i väg på ett sättsom är fullständigt orimligt. Det drabbar i sistahand dels de fordringsägare som är inblandade ikonkursen, dels staten och skattebetalarna. Då villjag fråga justitieministern om sådana saker finnsmed bland de frågor som skallta upp i sin undersökning.Anf. 78 Justitieminister ():Herr talman! arbete går bl.a.ut på att undersöka vilken betydelse och vilkaeffekter utnyttjandet av konkursförvaltarlistornahar. Men vi skall ha klart för oss -- vilket jag ävenantydde i mitt svar -- att dessa listor inte ärreglerade i konkurslagen. Vad som är reglerat ikonkurslagen är bl.a. kraven på dem som skall varakonkursförvaltare. Det ställs inte krav på någonjuridisk utbildning men krav på juridiska ochföretagsekonomiska insikter samt kunskaper ombokföring, redovisning osv.Jag bör i sammanhanget nämna att i motiven till vårnuvarande lagstiftning anges attförvaltaruppdragen bör koncentreras till en ganskabegränsad grupp av personer som har specialiseratsig på konkursförvaltning. Det är naturligtvis dettasom ligger bakom tillkomsten avkonkursförvaltarlistorna, även om listorna inte ärobligatoriska.Vi måste vara mycket försiktiga i vårt sätt att arbetaframåt så att vi inte bara ser till att bli av medlistorna och glömmer bort de höga krav som vimåste ställa på konkursförvaltarna, bl.a. för attkunna få underlag för att beivra ekonomiskbrottslighet.Anf. 79 ():Herr talman! Jag har inte på något sätt avsett skall sänka kraven på dem som får i uppdragatt förvalta konkurser. Min avsikt är att få bort detskråväsende som har utvecklats och som bl.a.har fått till följd för det första att de som har dessauppdrag inte hinner med dem i nuvarandesituation, för det andra att kostnaderna stiger ihöjden på ett sätt som är fullständigt orimligt.Om det finns ungefär 200 konkursförvaltare ilandet och det sker 400 konkurser , är detganska självklart att konkursförvaltarna inte kanlägga ner den omsorg som borde krävas. Dessutomhar jag inte uppfattat att den kontroll sker iefterhand som borde ske av hur konkursförvaltarnahar skött sina uppdrag.Riksrevisionsverkets arbete skall redovisas inovember 1993. Det tycker jag är alldeles för sentmed tanke på den situation och det antal konkursersom vi har . Kan statsrådet inte skynda på dettaarbete?Anf. 80 Justitieminister ():Herr talman! Jag nämnde att en förstudie beräknasbli klar . Därefter har vi inomdepartementet anledning att se om vi självabehöver driva vissa frågor vidare.Riksrevisionsverkets arbete gällerkonkursförvaltning över huvud taget och är alltsåett mycket stort arbete. För att vara tydlig vill jagsäga att just konkursförvaltarfrågan och bl.a.frågan om vilka som är konkursförvaltare ipraktiken är frågor som vi följer mycket noga. Vipå är lika angelägna somYlva om att finna vägar för att förbättrasituationen.Anf. 81 ():Herr talman! Då vill jag ställa en avslutande fråga:Vilka är det som skall komma i fråga när det gällerdessa kriterier? är det bara advokater somhar fått komma med på dessa listor. Men som jagsade finns det även revisorer som är oerhörtkompetenta på detta område. Statsrådet menar väländå inte att sådana personer skall uteslutas från attkunna få sådana här uppdrag?Anf. 82 Justitieminister ():Herr talman! Konkurslagen innehåller ingasådana begränsningar, och jag har inte heller föravsikt att föreslå några sådana begränsningar. Äveni fortsättningen skall man såsom förvaltare kunnaanvända personer som uppfyller kraven men har enannan typ av utbildning i botten än juristerna.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1992/93:130 om dekommunala skattestoppenAnf. 83 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att bifalla en eventuell framställan frånGöteborgs kommun om dispens från detkommunala skattestoppet.Låt mig inledningsvis påpeka att detsamhällsekonomiska läget är sådant att det intekommer att finnas utrymme för en ökning avkommunernas skattefinansierade verksamhet.Detta innebär att statsbidragen till kommunernamåste utvecklas mycket restriktivt somkommunalskatterna inte kan tillåtas öka.Riksdagen har beslutat att det kommunalaskattestoppet skall förlängas till att avse även år1993.I årets kompletteringsproposition uttalade jag attdet kan finnas kommuner som hamnar i en akutekonomisk situation och att detta i så fall fårhanteras i särskild ordning genom att regeringenföreslår en lagändring som ger utrymmeför skattehöjning.Regeringen har varit och kommer även ifortsättningen att vara mycket restriktiv vidprövning av eventuella undantag frånskattestoppet. Såvitt jag kan bedöma är denekonomiska situationen i förår 1993 inte av det slaget att ett sådant undantag börmedges.Anf. 84 ():Herr talman! Jag tackar finansministern för svaret,som var klart och entydigt: kommunskall inte få dispens från det kommunalaskattestoppet om en framställan görs.Jag hoppas att svaret även skapar klarhet i denlokala skattedebatt som förs hemma i ,där de borgerliga partierna ihop med miljöpartiethar lagt fram en stram budget medoförändrad skatt, medan oppositionen medsocialdemokraterna och hävdar attdet ekonomiska läget är så ansträngt att enskattehöjning är nödvändig.Svaret ger nu klarhet i att en skattehöjning inte ärden bästa vägen för att lösadenna fråga. Men jag måste ändå ta tillfället i aktatt fråga finansministern om det går att ge någraexempel på kriterier som skall uppfyllas för att enkommun skall kunna få dispens från detkommunala skattestoppet.Anf. 85 Finansminister ():Herr talman! Först vill jag säga att de flestakommuner -- för att inte säga alla kommuner --tycks ha uppfattat regeringens motvilja mot höjdakommunalskatter på ett alldeles korrekt sätt. Vihar fått in bara en enda ansökan från en kommun,nämligen , som ville ha ettundantag. Regeringen har också beslutat att avslåden ansökan. Det finns i kommunvärlden enfullständigt korrekt bild av regeringens motviljamot att man löser ekonomiska problem genomhöjda kommunalskatter. Om ökade skatter för attkunna betala större utgifter vore lösningen påSveriges problem, skulle vi inte ha hamnat i ettproblematiskt läge. En del av våra problem ärsnarare att våra utgifter är för stora och att vi måsteminska dem.Erling frågade efter kriterierna för tänkbaraframtida undantag. Min bedömning är att sådanaundantag skulle göras i så extremt akuta situationeratt det är svårt att i förväg bestämma vilka kriteriersom skulle vara uppfyllda. Det kan finnasextremfall -- det vill jag ingalunda förneka -- därt.ex. ekonomin har varitså misskött att det vore orimligt att kräva att manskulle klara upp den utan några särskilda undantag.Vi har inte ansett att sådana extremfall går attinordna på en lista med förutbestämda kriteriereller villkor, och vi har därför inte gjort någonsådan lista.Rent allmänt kan jag säga att de flesta kommunertycks relativt väl klara den omställning ochomvandling som pågår. Men det finns självklartundantag. Jag har noterat att det inte är alldelesovanligt att socialdemokraterna i sådanasituationer begär skattehöjningar. Det gläder migdock att de kommuner som har avvisatskattehöjningskraven har borgerliga majoriteter.Anf. 86 ():Herr talman! Jag har fått ett preciserat svar. Detekonomiska läget i är inte av den artenatt kommunen kan förvänta sig att få göra ettundantag från det kommunala skattestoppet. Jagnöjer mig med det. Jag tycker att svaret har varitklarläggande. I den lokala skattedebatten iGöteborg får man finna andra vägar att gå för attlösa kommunens problem.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1992/93:100 om avlyft avmoms vid export av begagnade fritidsbåtarAnf. 87 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att förändra mervärdesskattereglernaså att mervärdsskatt får dras av vid export avbegagnade fritidsbåtar. Frågan har ställts motbakgrund av skyldigheten att återföra avdrageningående mervärdesskatt vid export i vissa fall.Återföringsskyldigheten hänger samman med desärskilda bestämmelserna om avdrag för s.k. fiktivskatt. Dessa bestämmelser infördes för attundanröja vissa konkurrensnackdelar som tidigareuppstod för den yrkesmässiga handeln medbegagnade varor i förhållande till privataförsäljningar och även auktions- ochförmedlingsföretag. Vid försäljning av varor -- nyaeller begagnade -- skall nämligen mervärdsskattredovisas på hela vederlaget. Vid förmedlingbeskattas däremot endast förmedlingsprovisionen.Avdraget för fiktiv skatt undanröjer dessakonkurrenssnedvridningar genom att endast detmervärde som skapas i den yrkesmässiga handelnmed begagnade varor beskattas.För att komma till rätta med vissa problem isamband med export av varor för vilka avdrag försådan fiktiv skatt erhållits, infördes enskyldighet att vid export av vissa varor återföraavdragen ingående mervärdesskatt om denskattskyldige inte kunde visa att varan innehaftsendast av skattskyldiga. Problemen uppkom bl.a.vid export av vissa investeringsvaror som ökat ivärde efter den ursprungliga försäljningen. Vidarebeskattas inte det mervärde som skapas videxportaffärer. De skäl som motiverade införandetav avdraget för fiktiv skatt ansågs därför egentligeninte föreligga vid exporttransaktioner. Dessutomhade det förekommit betydande falsarier medskatten, i första hand i samband med export avguld.I stället för att generellt slopa systemet med fiktivskatt, som ansågs ha betydande fördelar, infördesen skyldighet att återföra avdragen ingående skattvid export av vissa varor. Återföringsskyldighetengäller förutom vid export av fartyg också vid exportav t.ex. guld, silver och platina i vissa fall,naturpärlor och ädelstenar, koppar-, mässing- ochtennföremål, vissa vapen, alster av bildkonst ochandra konstalster av glas, porslin eller annankeramik och möbler.Frågan om återföringsskyldighet vid export avbegagnade fritidsbåtar har bl.a. tagits upp i enskrivelse till frånBåtbranschens riksförbund. Regeringen haröverlämnat skrivelsen till Utredningen (Fi 1991:02)om vissa mervärdesskattefrågor. Utredningen harännu inte avslutat sitt arbete. Jag är därför inteberedd att nu föreslå några förändringar i dessabestämmelser.Anf. 88 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för ettuttömmande svar. Det innehöll många detaljer somjag inte hade en aning om.Frågan är ställd med anledning av att man får lyftaav momsen om man säljer begagnade båtmotorerpå export. Jag tycker att det är en konstig situation,och inom båtbranschen tycker man samma sak.Säljer man begagnade båtar får man inte dra avmomsen, men däremot får man dra av momsen påmotorerna.Detta måste man komma till rätta med. Mångagånger tillhör ju faktiskt motorn båten. Det blirdärför en mycket konstig situation. Skall mangynna de personer, framför allt då i kuststäderna,som håller på med den här verksamheten, tyckerjag att man borde göra det tillåtet att lyfta avmomsen också på båtarna.Statsrådet säger att det finns en utredning somhåller på att titta över det här, och jag hoppas då attstatsrådet ser till att också den här frågan tas upp,så att det blir samma regler som gäller förförsäljning av både båtar och båtmotorer. Jaghoppas att utredningen inte dröjer alltför längemed sitt arbete.Anf. 89 Statsrådet ():Herr talman! Orsaken till att jag redovisadedetaljer i den här problematiken var naturligtvis attjag ville klara ut att det finns risk för skatteflykt omman utformar bestämmelserna fel, och det tror jagingen av oss är intresserad av. Det finns också andraavvägningsproblem i sammanhanget, och det göratt det inte är så enkelt att bara genomföra det somKarl-Erik frågar om. Detta får övervägas.Jag hoppas också att man genom utredningensförsorg generellt i mervärdesskattelagstiftningenlyckas komma fram till olika förslag somundanröjer snedvridningar och tar bortkonkurrenssnedvridning också när det gällerexport.Anf. 90 ():Herr talman! Jag är väldigt tacksam över att jag fickde här uppgifterna i och med att jag inte kände tilldem.