prot · GG0945 · 1992-12-15 00:00:00 — De kommunala budgetarna,som fastställs eller december, visar attverksamhetsvolymen kommer att krympa med 2--. Den finansierade volymen är ännu lägre.Nedgången är 6--. Det finnsett ganska stort gap mellan det behov somuppkommer på grund av befolkningsförändringaroch förändrade behov i övrigt och den verksamhetsom faktiskt kommer till utövande.Det finns anledning att ställa frågor till dem sommedverkat till neddragning av statsbidragssystemettill ett statsbidragsbelopp som skall ligga fast, tillskattestopp och till en indragning i kronor perinnevånare som i sig är orättvis. Hur ser niegentligen på den kommunala verksamheten? Omman blickar framåt finns det skäl att fråga vad niborgerliga egentligen vill med den kommunalaverksamheten. Hur kommer ni att vilja utformareglerna ? Jag tror att många som i vår utei kommunerna skall börja arbeta medlångtidsbudgeten skulle vilja veta det. Det voreintressant att få klarlagt vad ni egentligen vill medden kommunala verksamheten. Hur vill ni formareglerna för och framåt? Hur vill ni lösaproblemet med gapet som uppstår mellanbehovsnivån, den faktiska verksamhetsnivån ochden finansierade volymen?En annan fråga som säkert mångakommunalpolitiker ställer sig är: Delar ni denuppfattning som en talesman för regeringen harframfört, nämligen att skattestoppet skall förlängastill att gälla också ? Är det enuppfattning som ni ställer er bakom?Det vore bra om vi kunde få ett besked i åtminstonenågra av dessa för den kommunala verksamhetenmycket centrala frågorna. Jag skall med stort nöjefölja den fortsatta debatten och avvakta svaren.Jag vill, herr talman, avsluta med att yrka bifall tillde tre socialdemokratiska reservationer som ärfogade till betänkandet.Anf. 79 ():Herr talman! Per har gått igenominnebörden i förslaget från utskottet, och jag skallinte fördjupa mig i de tekniska detaljerna. Jagkonstaterar ändå att förslaget innebär ytterligare enkonfiskering av kommunala pengar. Hur mångamiljarder det handlar om klarar jag inte av attberäkna, och jag undrar om det egentligen är någonsom klarar av det.Jag tror att det var en centerpartistisk ledamot iutskottet som ville göra jämförelsen med att geveckopeng till sitt barn. Han sade: Om jag går överfrån att betala veckopengen i förskott till att betaladen i efterskott, märker inte barnet någonförändring, eftersom veckopengen ändå kommervarje lördag. Jag grunnade en del på vad hanmenade. Jag förstår det ändå så att han faktisktmåste hoppa över om han skall införa detnya systemet. Därmed är det kanske också en brajämförelse med det förslag som ligger på riksdagensbord. Det innebär så att säga att staten hoppar överen veckopeng till kommunerna.Svenska kommunaltjänstemannaförbundet hargjort en enkätundersökning i 20 kommuner, och påbasis av denna har man räknat ut att 31 000heltidsjobb försvinner i kommuner och landsting1993. Det är ett resultat av både det tidigarebeslutet att dra in 7,5 miljarder och detförslag som vi nu behandlar. Man har också utifrånenkäten räknat ut att de besparingar somkommunerna gör till drabbarbarnomsorg och skola och till äldreomsorgen.Vad händer nu konkret i kommunerna som ettresultat av dessa besparingar? Till att börja med blirett antal människor arbetslösa. Dedaghemsanställda, vårdbiträden, osv. som på dettasätt blir arbetslösa kommer inte, i alla fall inte inågon större utsträckning, att få andra jobb.Industrin kommer definitivt inte att ta hand ommånga.Resultatet blir i stället att lön ochstatliga skatteinkomster byts ut mot pengar frånAMS, A-kassan eller . För hela denoffentliga sektorn handlar det om en mycket litenbesparing, knappast någon besparing alls.Det är rena förlustaffären, eftersomarbetslöshetens sociala kostnader är så stora.Man kan också säga som Socialdemokraterna gör isin motion, att det handlar om en finansiellrundgång, som leder till stora välfärdsförluster.Jag skulle vilja fråga någon av de borgerligaledamöterna, t.ex. , vad somegentligen är målet med regeringens budgetpolitik.Förr i världen brukade man ju tala om hela denoffentliga sektorns finansiella sparande. Jag troddeatt målet var att man över konjunkturcykeln skulleha en balansering av detta finansiella sparande.Men det verkar som att man har släppt detta. Nutalar man ensidigt om den statliga budgeten, ochdet är kanske därför man kan driva den linje somman nu driver och konfiskera kommunernaspengar. Vad är det alltså som gäller -- är det heladen offentliga sektorns finansiella sparande som ärdet intressanta, eller är det enbart det statligabudgetunderskottet?Jag måste också ställa en fråga till Per OlofHåkansson om Socialdemokraternas förslag om de7,5 miljarderna. Jag tror att det har uppstått ett litetmissförstånd i frågan. Jag hörde i radion IngvarCarlsson säga att det var för sent att riva uppbeslutet om indragning i och med att detkommunala budgetarbetet hade kommit så långt.Därmed trodde jag att ni hade givit upp dennafråga. Men i betänkandet om krispaketen som skalldebatteras , dvs. finansutskottetsbetänkande nr 1, skriver ni, att om s-reservationerna i det betänkande som vi behandlari dag vinner gillande, är yrkandet om attriva upp beslutet om att ta ifrån kommuner ochlandsting 7,5 miljarder tillgodosett. Det ni skriver ireservation nr 1 till dagens betänkande är att ni villha ett nytt förslag till statsbidrag.Min fråga är då: Betyder er begäran om ett nyttförslag till statsbidrag samma sak som att ni begärav regeringen att man skall riva upp beslutet om de7,5 miljarderna, så att kommuner och landstingalltså får behålla dessa pengar? Det skulle vara bramed ett klarläggande i denna fråga.Till sist vill jag också ställa ett par frågor till någonav de borgerliga representanterna -- LennartHedquist får gärna svara på även den frågan. Minfråga handlar om det kommunala skattestoppet.Det var en intressant upplevelse att träffa påJoakim , som ju har blivit ett slags banerförareför den nyliberala ideologin i kommunalpolitiken.Om det hade varit en socialdemokrat som uppträtt,hade man nog kallat honom en kravmaskin. Jagtolkade det han sade som att han var klart missnöjdmed det förslag som vi behandlar här . Medtanke på besluten om konfiskation av pengar ochspeciellt med tanke på skattestoppet skulle jag viljafråga : Litar ni inte på era egnakommunpolitiker? Litar ni inte påKommunförbundets nya ledning? Varför kan deinte få ha sin självbestämmanderätt?Med detta vill jag yrka bifall till min egenmeningsyttring till detta betänkande.Anf. 80 PER ()replik:Herr talman! Jag tror att harförståelse för att man som oppositionsparti iblandmåste välja en bekväm väg. Den bekväma väg somvi har valt består i att vi i en motion i koppling tillproposition nr 36 har ett yrkande som säger att vi''i enlighet med vad som anges ovan'' begär ett nyttstatsbidrag till kommunsektorn, och ''ovan''hänvisar vi till de motioner vi väckte . I demotioner vi väckte beskrev vi hur vi tyckteatt ett statsbidragssystem skulle se ut. att nivån skulle ligga 7,5 miljarder högre ochatt det inte skulle bli fråga om någonengångsindragning.Jag är i och för sig glad över att jag har fått den härfrågan, eftersom jag nu kan lugna att vår ståndpunkt är oförändrad. Vi står kvarvid att det skall ske en ändring istatsbidragssystemet och att det skall grundas på ennivå som ligger 7,5 miljarder högre. Vi tycker i dagprecis samma sak som vi tyckte i våras.Anf. 81 () replik:Herr talman! Det innebär alltså, att om densocialdemokratiska reservationen nr 1 skulle antasav , kan man vara säker på att regeringenär skyldig att lägga fram ett förslag i så god tid attdet hinner få en konkret effekt , dvs.att kommuner och landsting får behålla de 7,5miljarderna. Om det finns den minsta oklarhet pådenna punkt är det ju bättre att rösta för minmeningsyttring, där det klart och tydligt framgår attett ja till meningsyttringen betyder att kommuneroch landsting får tillbaka de 7,5 miljarderna.Anf. 82 ():Herr talman! Får jag först kommentera det senastemeningsutbytet angående dessa 7,5 miljarder. Jagtycker att det är riktigt som sägeratt man inte blir på det klara med densocialdemokratiska ståndpunkten. varSocialdemokraterna förvisso motståndare till denindragning på 7,5 miljarder som beslöt.Den indragningen var redan dåsamhällsekonomiskt motiverad, och det gäller ju iännu högre grad . Krisuppgörelsen måste tolkasså, att socialdemokraterna nu accepterade att denindragningen gjordes. I varje fall var det uppenbartatt om den indragningen inte gjordes, så måste manpresentera ett förslag om en annan besparing på 7,5miljarder. Något sådant förslag har juSocialdemokraterna inte lagt fram.Socialdemokraterna hänvisar i sin reservationbeträffande krispaketen till reservationen när detgäller den kommunala ekonomin. De säger att omderas reservationer i detta betänkande vinnerriksdagens bifall så har man tillmötesgåttVänsterpartiets krav om att riva upp beslutet omkommunbesparingen.Det är emellertid så att det betänkande som vi nudiskuterar inte innehåller något förslag om atttillföra påsen ytterligare 7,5 miljarder. Detinnehåller heller inte något förslag om enregeländring som skulle kunna få effekt för år 1993.Jag tolkar Socialdemokraternas agerande så, attdessa de facto accepterar den samhällsekonomisktnödvändiga indragningen av 7,5 miljarder,som de i argumentationen ute i landetfortfarande vill framställa sig som motståndare tillindragningen.Herr talman! Detta var mer en parentes, och jagövergår nu till att kommentera utskottetsbetänkande. Jag konstaterar då att det onekligen ären rejäl förändring och avreglering avkommunernas arbetsförhållanden som skett underdet gångna året. I och med de beslut som riksdagenkommer att fatta sker den slutligautformningen av de lagar som styr dessaförändringar.För det första ersätts de specialdestineradestatsbidragen och det tidigareskatteutjämningssystemet med det nya, generellastatsbidragssystem med inkomstutjämning som vifattade principbeslut om . Det nya systemetger kommunerna frihet att utforma verksamhetenefter bl.a. de lokala förutsättningarna, en frihetsom varit ett starkt kommunalt önskemål och somskall kunna ge icke oväsentliga bidrag till ökadkostnadseffektivitet inom den kommunala sektorn;den statliga styrningen till ibland lokaltkostnadsoriktiga lösningar upphör.För det andra kommer utbetalningen avkommunalskatt nu att ske utan den tidigaretvååriga eftersläpningen. Omläggningen förbättrarmöjligheterna till en sund kommunalekonomiskframförhållning. Inkomsterna -- inbetalningarna --kommer det år intäkterna uppstår.De nya systemen kommer, när de väl är infasade,att kraftfullt ge ökad frihet och bättre överblick förkommunerna. Men det är uppenbart attdet uppstår övergångsproblem. Bl.a. därför tog viredan i junibeslutet ställning till övergångsregler.Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt hurlätt Socialdemokraterna nu försöker göra det för sigi dessa frågor. Å ena sidan har de bejakatförändringarna rent principiellt. Å andra sidan harde yrkat avslag på förslagen i propositionernaunder förebärande av att dessa är teknisktofullkomliga. Detta gör de utan att själva föreslånågot alternativ -- det säger de sig vilja överlåta åtregeringen.Rent teoretiskt skulle vi kunna tänka oss att desocialdemokratiska avslagsyrkandena vunneriksdagens bifall. Vilket kaos skulle då inteåstadkommas i kommunerna, som redan haranpassat sig till de nya system som vi tog ställningtill ! Per sade attkommunerna nu väntar på besked. Beskeden komju i och med att finansministern i månadsskiftetseptember-oktober gick ut med pressinformationom denna proposition. Socialdemokraterna vill inteens , , ge sina besked om vadsom skulle kunna gälla för 1993.En annan del av utskottets betänkande behandlarhur man neutraliserar effekterna förkommunsektorn av de statliga åtgärderna i de s.k.krispaketen. Här är det, som Per , fråga om en ettårslösning i avvaktan påatt man får fram en metod som gör det möjligt atttillgodose önskemålet om ett system som innebären nettoström från staten till kommunerna. Iframtiden bör alltså gälla att kommunerna inte avsitt skatteunderlag skall betala till staten. Det bör istället vara så att det är det kommunalaskatteunderlaget som sådant som omdefinieras.Men kommer enligt utskottets förslagavdraget att ske i kronor per invånare, att gå frånkommunerna till staten och gälla somneutralisering. Det tillvägagångssättet är rimligt iett inkomstutjämningssystem, vilket gör att manblir oberoende av den egna skattekraften, detstatliga utjämningsbidraget och denkommunalskatt man har.Man kan möjligen säga att neutraliseringen avsänkningen av arbetsgivaravgiften hade kunnat skepå ett annat sätt. Å andra sidan är det så att detursprungliga förslaget, som kom i samband medkrispaketet, innebar att kommunerna inte skulle fåen sänkning av arbetsgivaravgiften -- sänkningenskulle enbart gälla den privata sektorn. Detframhölls bl.a. på socialdemokratiskt håll att detgjorde att kommunerna inte fick likvärdigakonkurrensförutsättningar t.ex. vid prövning av omentreprenader är förmånligare eller inte.Socialdemokraterna har pekat på att systemetmed neutralisering av arbetsgivaravgifterna inteskulle vara bra. Men inte heller i det avseendet harman presenterat något alternativ som vi har kunnatta ställning till.Jag övergår nu till att något kommenteraskattestoppet.Skattestoppet infördes ju på förslag av densocialdemokratiska regeringen. Skattestoppetskulle vara tillfälligt. fattade vi beslut om attförlänga skattestoppet , dvs. för år1993.Motiven för att förlänga skattestoppet i sambandmed övergång till två helt nya system --statsbidragssystem och utbetalningssystem -- medvissa likviditetsmässiga effekter för kommunernaoch i samband med den kommunbesparing somgjordes är utomordentligt starka för 1993.Övergångsreglerna gäller ju som bekant även för1994, och det finns starka skäl att förlänga dessaytterligare ett år.Däremot kan jag instämma i det som i utskottet, något som nysskommenterade, nämligen att man kan riktaprincipiella invändningar mot ett långsiktigtskattestopp. Det är då bättre om staten med andrametoder påverkar den kommunala skattekvoten.Det är emellertid viktigt att understryka att det urövergripande samhällsekonomisk synpunkt ärnödvändigt att staten kan påverka den kommunalaskattekvoten, dvs. vilka delar av den kommunalaverksamheten som finansieras av skattemedel.Skattemedlen i detta sammanhang är dels de medelsom kommunerna uppbär i kommunalskatt, dels demedel som staten uppbär i skatt men skickar vidaretill kommunerna i form av utjämningsbidrag.Det är alldeles uppenbart att staten, omkommunerna börjar att höja sina skatter, kanreglera den kommunala skattekvoten genom att påmotsvarande sätt korrigera bidragen till denkommunala sektorn. 1993och 1994 är ett kommunalt skattestopp iinfasningen av de nya systemen en mycket brametod.Därmed kommer jag in på den fråga som JohanLönnroth ställde till mig angående målet överkonjunkturcyklarna beträffande den offentligasektorns finansiering. Han undrade om man inteockså där borde se hur den kommunala sektornssparande utvecklas. Självfallet måste man det. Detstora problemet just nu är ju att det i den brinnandehögkonjunkturen inte genereradesde överskott i den offentliga sektorn, som borde hagenererats och som möjligen hade kunnat ge enbas för en mer keynesiansk ekonomisk politik.Högkonjunkturen kunde inteutnyttjas på ett bra sätt för en ekonomisk tillväxt,eftersom vi gick in i en överhettningsfas ochanvände resurserna för att bygga ut fel saker ochbl.a. lät den offentliga sektorn expandera på ett sättsom var oförlåtligt.I dagens läge måste det faktiskt ske besparingar avsamhällsekonomiska och av framtida skäl i såvälden statliga som den kommunala sektorn. Debesparingar som beslutades och somberör den kommunala sektorn är helt nödvändigaför att vi över huvud taget skall kunna hamöjligheter att gå in i en ny konjunkturcykel,beredda på ett helt annat sätt än vi var i början av80-talet. Därför är den politik som regeringen ochregeringspartierna för gentemot kommunerna denbästa politiken även för kommunerna när det gällerderas framtida möjligheter att säkra den välfärd förmedborgarna som är en av kommunernas störstauppgifter.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i dess helhet.Anf. 83 PER ():replik:Herr talman! Vi skall inte låta oss luras av denvänliga och resonerande ton som sig av i debatten, utan vi skall lyssna påvad han säger. Han säger att Socialdemokraternainte ger besked om vad som skulle gälla från 1993.Vidare säger han att han inte blir riktigt klok på vadvi menar med de 7,5 miljarderna. Jag skall försökavara lika vänlig som och inte låtaprovocerande, men det är faktiskt en skillnadmellan att bli klok och att inte vilja bli klok. Jag troratt det här handlar mer om viljan än om förmågan.Om man läser vår motion, framgår det hela ganskaklart. Där står nämligen följande: börmed hänvisning till vad som anges motion1991/92:Fi29 och till vad som anges ireservationerna som undertecknats avsocialdemokratiska ledamöter i finansutskottetsbetänkande /92:FiU29 samt vad som anges idenna motion begära ett nytt förslag till statsbidragtill kommunsektorn och den ekonomiskaregleringen mellan staten och kommunsektorn.Här finns alltså hänvisningar till det som vi sade ivåras om tvåstegslösningen och omoförändrade statsbidrag minus vad som kundekomma ut av regleringen i påsen.Tvåstegslösningens första steg bör innehålla engenomgång av formerna för ett nyttstatsbidragssystem, och sedan går man vidare tillsteg två, som bör gälla i fortsättningen. Är detta såsvårt att begripa? Nej, det är det inte. Men manbehöver odla en myt för att klara sig i diskussionen,så att det inte framgår vem som står förindragningen av de 7,5 miljarderna. Vi är fullt klarapå den här punkten.Det finns i detta fall glidningar i och i betänkandet, och de kommertyvärr tillbaka under andra punkter i hansresonemang. Det påstås att skattestoppet infördesav den socialdemokratiska regeringen. Ja, möjligenom man menar att det var en frivilligöverenskommelse som den dåvarande regeringenträffade med . Men riksdagensbeslut ersatte det frivilliga skattestoppet motett lagfäst. Jag noterade att sig bakom förslaget om ett fortsattskattestopp och ett skattestopp i någonform för tiden därefter. Hur skall man förklaradetta med självstyrelse, när man sätterett sådant volymtak?Jag ser inte kopplingen mellan att ha ett skattestoppför att man skall klara infasningen av det nyasystemet. Jag tror att bekymret för LennartHedquist och hans meddebattörer är att redovisahur den kommunala verksamheten skall , närbehoven ökar som kommunerna gör vadde kan för att krympa verksamhetsvolymen och denfinansiella volymen. Red ut detta, så fårkommunsektorn ett bra besked!Anf. 84 ()replik:Herr talman! Per har tydligen inteså gott minne. Det lagfästa kommunalaskattestoppet infördes på förslag av densocialdemokratiska regeringen och antogs avriksdagen. Det kom att gälla för åren 1991 och1992. Beslutet fattades alltså . Därefterhar fattat beslut om att förlänga dettalagfästa skattestopp med ytterligare ett år.Om Socialdemokraterna verkligen skulle vilja rivaupp beslutet om kommunbesparingen, borde manha tillfört 7,5 miljarder till påsen till kommunerna,dvs. det generella bidraget till kommunerna. Mennågot sådant yrkande har ju Socialdemokraternainte framställt. Jag finner detta vara mycket klokt.De samhällsekonomiska möjligheterna att kunnaundvara den besparingen föreligger inte. Det trorjag att de socialdemokratiska förhandlarnabeträffande krispaketet var väl medvetna om.Samtidigt försöker företrädarna i finansutskottetatt ge sken av att man i själva verket fortfarande äremot kommunbesparingen, trots att man inteegentligen har föreslagit att det beslutet skall rivasupp. Det är något ohederligt, tycker jag. Manförsöker sätta sig på två stolar . I ställetbör man acceptera det besked som ni har givitriksdagen genom att inte framställa något yrkandeom att tillföra påsen 7,5 miljarder.Anf. 85 PER ()replik:Herr talman! Vårens riksdagsbeslut innebar att detfrivilligt överenskomna skattestoppet ersattes medett lagfäst. Sedan har vi yrkat på att det skall införasett nytt statsbidragssystem, där nivåerna ärbeskrivna. Vi har valt den tekniska vägen att intelägga fram ett komplett förslag -- därmed ingår intede 7,5 miljarderna i förslaget. Som en konsekvensav den beskrivning som vi har lämnat av vårt förslagmåste man rimligen utan några bekymmer kunnadra slutsatsen att de 7,5 miljarderna kommer att tasfram när förslaget läggs på bordet.Anf. 86 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det är egendomligt attPer fortfarande hävdar att dettidigare skattestoppet var frivilligt. Det var ju ettlagfäst skattestopp, som innan det infördes t.o.m.prövades av lagrådet. Den diskussionen bör vidärför kunna avsluta.Om Socialdemokraterna hade velat häva beslutetom kommunbesparingen, hade det varit riktigt attframställa ett yrkande därom. Men jag tror attanledningen till att man inte har gjort det är att manär medveten om att man då står inför kravet attkomma fram med ett förslag till en alternativbesparing på 7,5 miljarder. Det har man inteförmått. Det är därför riktigast att säga attSoialdemokraterna sent omsider har accepterat densamhällsekonomiskt motiverade indragningen frånkommunerna.Andre vice talmannen anmälde att Per OlofHåkansson anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 87 () replik:Herr talman! Jag uppfattade det som LennartHedquist sade så att det är hela den offentligasektorn som räknas. Det skall bli intressant att få höra om hans borgerliga kolleger delarden uppfattningen.Jag har tolkat det nya förslaget om påsar tillkommunerna så att nu skall kommunerna fåbestämma själva. Det betyder också att manrimligtvis kan ge ett större utrymme för denkommunala ekonomin på den statligaadministrationens bekostnad. Man låterkommunerna ta över beslut från olika statliga verkexempelvis. Detta tycker jag inte speglas i denborgerliga politiken, därför att den kommunalaliksom den statliga utvecklingen blirliknande årets, dvs. nolltillväxt och när det gällersysselsättning minus med samma procentandel.Ni borgerliga föreslår höjning av ett antal statligaskatter som t.ex. momsen på mat. Skattehöjning ärju ett åtstramningsinstrument. Det underliga i frågaom skattestoppet är att ni förbjuder kommunernaatt bedriva åtstramningspolitik när ni nu självaförordar en åtstramningspolitik på riksnivå.Jag är verkligen inte någon anghängare avkommunala skattehöjningar, men vissa kommunerär så utsatta att alternativet mer eller mindreär social katastrof. Så är det t.ex. i minhemkommun Göteborg.Jag har en känsla av att de borgerliga politikernabedriver en viss dubbelpropaganda. Man vill på denkommunala nivån slippa ta ansvar för det somhänder. Det är då skönt att kunna skylla på attrikspolitikerna har beslutat om skattestopp. Även idetta avseende kan jag från min egen hemkommunnämna exempel på att detta förekommer.Anf. 88 ()replik:Herr talman! Skattestoppet har en stor betydelse iår och hade det även genom att det styrkommunerna till att pröva mer kostnadseffektivametoder för att åstadkomma den service som manskall erbjuda medborgarna. Det kan annars varalätt för många kommuner att välja den, som det kanförefalla, lätta vägen genom att höja skatten i ställetför att åstadkomma den nödvändiga omvandlingen.Johan sade att de reala kostnaderna ikommunerna minskar. Han uttryckte det som omdet vore verksamhetsvolymen som minskar. Det ärutifrån medborgarens horisont inte samma sak. Omkommunerna finner mer kostnadseffektivalösningar minskar kommunernas kostnader. Mensett ur medborgarens synpunkt är tjänsteutbudetdetsamma och det kan t.o.m. vara bättre.Detta är vad som sker inom den kommunalasektorn genom att kommunerna har fått en ökatfrihet att lägga upp tjänsteutbudet på ett sätt som ärlokalt anpassat efter förutsättningarna. Här liggeren stor potential som kommunerna tar till vara.Anf. 89 () replik:Herr talman! Jämförelsen med veckopengen tyckerjag var ganska träffande.