prot · GF0963 · 1992-02-13 00:00:00 — Vihade nämligen flaskhalsar i skattesystemet genomhöga marginalskatter som drev pålönekostnaderna, och vi fick en kostnadseffekt. Vihade ett transfereringssystem som i sin tur skapadeproblem när det gällde produktiviteten. Det är därproblemet ligger. Vi hade för många flaskhalsar iekonomin, och det är vi i full färd med att rätta till,så att vi verkligen när det svänger uppåt kan följamed och få en ökad tillväxttakt i ekonomin -- dettaär ju den enda grunden för välfärd som vi rimligenär överens om. För detta krävs en stramfinanspolitik och strategiska skattesänkningar.Den strama finanspolitiken är nödvändig för attundvika räntechocker. Vi måste hålla nere ocksåränteläget, som inte får vara alltför högt för att viskall klara investeringarna.Anf. 27 () replik:Fru talman! Det sker inte så många investeringarjust . Det är just det som är min poäng, nämligenatt vi måste öka de reala investeringarna och ökadet reala sparandet. Tyvärr är regeringen fången iett monetaristiskt tänkande där man bara studerarfinansiella flöden. Men det är den verkligaekonomin som är viktig.I början av 1980-talet hade vi för stora investeringari fel sektorer men för litet av investeringar iförnyelse av svensk industri. Vi hade för mycket avinvesteringar i tunga maskiner, och det var felet.Det var socialdemokraterna orsak till, men deborgerliga fortsätter delvis den här politiken genomatt försöka manipulera med skattesystemet för attåstadkomma tillväxt.Tillväxt skapas ute i industrin genom att man höjerproduktiviteten och är kostnadseffektiv. Det kaninte som skattesänkningsministeråstadkomma. Där har svenska industrialisterbrustit, bl.a. på grund av att de inte haft tillräckligpolitisk press på sig. Man har haft politiseradeföretagsledare, som har begärt att få gratisvinsterav politikerna.Vi hade redan tidigare,förebolagsskatteomläggningen, lägstabolagsskatt. har vi det helt uttalat. De länder som har den lägstabolagsbeskattningen är , , Irlandoch . Det finns kanske inte någotoupplösligt samband mellan snabb tillväxt och lågbolagsskatt. De länder som har hög skatt i OECDär , , och Norge.Det finns inga samband mellan låg skatt ochindustriell tillväxt.Tillväxt skapas i stället genom att man har en högkompetens i industrin, genom att man satsar påutbildning och en bra infrastruktur och genom höjer produktiviteten genom en nyarbetsorganisation så att man får bra arbetskraftoch utnyttjar hela människan i industrin. Men dåfår man inte se människan som något som manenbart använder piska och morot på -- dvs. homoeconomicus -- så fungerar inte industrin. Det insernumera t.o.m. industrialisterna. Det är bara syndatt politikerna på högerkanten skall släpa efter.Återigen till det jag sade om de storaföretagsköpen. Bakom de siffror som moderaternabrukar redovisa när det gäller storautlandsinvesteringar ligger sådana här företagsköp.Man försöker alltså använda siffrorna för att få enbild av att det skett nyinvesteringar utomlands.Men det är inte vad som har skett, utan man harköpt företag och hus utomlands. Det är inte så i stället kunde ha satsat på ny produktion iSverige. Det kunde man i och för sig ha gjort omman hade varit mer kreativ, men så är inte fallet iverkligheten.Anf. 28 Statsrådet ()replik:Fru talman! Det är ganska fascinerande i denpolitiska debatten att det finns ett gryendenytänkande hos och må händaockså hos andra inom . gäller nytänkandet ännu så längeenbart analysen och i mycket liten utsträckningförslagsdelen. Skatten på arbetande kapital är ettlysande undantag i det avseendet. Det är beklagligtatt det stora partier på vänsterkanten i det härsammanhanget inte har nåtts av nytänkandet ensnär det gäller analysen.Det är alldeles uppenbart attproduktivitetsutvecklingen är mycket väsentlig.Det gäller då att skapa system av olika slag som vipolitiker har inflytande över och som möjliggör enökad produktivitet i ekonomin. Ett exempel kanvara ändringar av transfereringssystemet.Socialdemokraterna tvangs ju i fjolgenomföra en förändring som de facto ledde tillökad produktivitet, nämligen reduktionen avsjukförsäkringsersättningen under de förstadagarna. Det är alldeles uppenbart.Det är också viktigt att vidta andra åtgärder. Visstär det så, , att det inte bara ärgenom bolagsskattens utformning som man skaparindustriell expansion, utan även andra faktorerspelar in, såsom lönekostnadsutveckling,kompetens, råvarutillgången för vissa industriersetableringar och en hel del andra saker. Detta är vihelt överens om.Men til syvende og sidst kommer så småningomockså bolagsskatten in i det här sammanhanget.OECD har visat att och är de mestintressanta länderna ut skattesynpunkt när detgäller utländska investeringar i ett annat land. Detär därför viktigt hur vi hanterar skattefrågan och attvi nu ytterligare minskar avkastningskraven förmindre företag genom att successivt slopaförmögenhetsskatten, vilket kommer att ske. Vitycker naturligtvis att det är mycket positivt, ochdet är bra att också har insett detta.Det krävs emellertid fortsatta åtgärder i den härriktningen. Det krävs en långsiktig skattepolitiksom innebär att vi sänker i första hand detillväxthindrande skatter som fortfarande finns, attvi i ett andra steg, som i och för sig i storutsträckning ligger parallellt, också genomför deförändringar som krävs för att vi skall kunnautnyttja EG-medlemskapets möjligheter fullt utsamt att vi också inser -- jag vet inteom kommer dit -- att vinär vi väl får fart på ekonomin skall inleda enförändring som gör det möjligt att ytterligare sänkaskatterna totalt sett, så att medborgarna får enstörre frihet att disponera över sina egna inkomster.Det är det mål som i alla fall jag har med mitt jobbsom skatteminister, ett mycket trevligt jobb meddenna regering.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 29 ():Fru talman! När jag avslutade ett förstautkast till anförande i den här debatten slöt sigriksdagens dator som en mussla, och sedan har denbehållit detta anförande för sig själv. Låt mig därföri all hast hålla ett anförande som anknyter till dendebatt som har förts här tidigare, främststatsministerns inlägg i debatten i kammaren i gåroch de åsikter som harredovisat.Om man har lyssnat på den här debatten är detalldeles uppenbart att inriktningen avskattepolitiken nu skiljer sig diametralt mellanregeringen och socialdemokratin. nu upp det gamla indignationsnumret somgår ut på att det är fråga om stora skattesänkningarför höginkomsttagare, och talade om att socialdemokraterna står för en politiksom innebär att välståndet tillfaller alla. Sanningenär ju den att vi upplever att vi inte förmårbetala för det välstånd som vi har bestämt oss för,och en mycket mycket stor del av skulden för dettadär den skattepolitik som socialdemokraterna såenvist drev.Jag häpnar nästan när jag hör många av de socialdemokrater som stodbakom skattereformen har ju försvunnit -- -, och --, men är ändå kvar. Menvart i all världen, , har analysen ochden analytiska förmågan tagit vägen?När det gäller skattepolitiken har ni nu trillat ner ide gamla plogfårorna. försöker ni på nytt inbillasvenska folket att välståndet i vårt land är en följdav att ni socialdemokrater har omfördelat storasummor genom höga kapitalskatter, högaförmögenhetsskatter, höga arvs- och gåvoskattersamt en hög marginalskatt.Detta är ju en fullständig myt! Det är inte sant, LarsHedfors. I den mån dessa skatter över huvud tagethar haft någon verkan och betydelse förmänniskorna handlar det om en ren skadeverkanpå svensk ekonomi. Dessa skatter gynnadelåntagare på småspararnas bekostnad, de drevföretagande och företagsamma människor utanförlandets gränser, de förhindrade en vettiglönebildning, och de drev upp inflationen.Inflationen omfördelade enorma belopp --från människor utan fasta tillgångar till människormed förmögenhet.Att alla dessa skatter skulle omfördela stora beloppär ett påstående som faller på sin egen orimlighet.Jag talar nu om situationen före skattereformen.Av det skattetryck på som gällde föreskattereformen svarade de skatter jag här har talatom för -- 3,5procentenheter! Annorlunda uttryckt: Om vi baraskulle ta ut skatter som innefattade denna extrabeskattning av rika människor, skulle vi kunnahålla oss med en skattekvot på 3,5 %.Fru talman! Det här är ingenting som jag har hittatpå. Det här är socialdemokratins egen analys,redovisad i den idéskiss som låg till grund förskattereformen.Nu har som sagt socialdemokraterna trillat ner i degamla fårorna igen. sopar ni bort analysen ochåtergår till att försöka slå blå dunster i ögonen påfolk. Frestelsen att göra debatten lätt för er harblivit för svår. Vad värre är: Skulle ni ha framgånghos väljarna slår er politik emot välfärden i vårtland.Lars gör också ett stort nummer av enoenighet inom regeringen då det gällerskattetrycket. var ju här i kammareni går; jag såg honom under hela debatten. Men jagfrågar mig om sov. Debatten i går varnämligen oerhört klargörande. Statsminister sade: Ja, vi kommer att sänka skatter. Omdetta är 5, skall viåterkomma till. Det är ett klart besked. Nivån kanalltså komma att variera. Statsministern sadevidare att alla skattesänkningar inte innebär attvarje skattesats har betydelse. Också BengtWesterberg påpekade detta. Momsen har t.ex. inteen sådan betydelse för företagande ochnyskapande, men energiskatterna har det, sadehan.I själva verket är ju den skattepolitik vi har fört densom stod redovisad i Ny start för , dvs. attvi skall börja med att sänka de skatter som är mestskadliga för utveckling och tillväxt. Där står ocksåatt sänkningen av skattetrycket vad beträffar taktoch inriktning måste avvägas mot de krav som denfortgående europeiska integrationen ochvärldsekonomins utveckling ställer på menockså mot kraven på att kunna finansiera angelägnaoffentliga utgifter, t.ex. pensioner och andravälfärdsåtaganden. Detta stod att läsa i Ny start förSverige.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag lyssnade mycket noga på KjellJohanssons anförande, och jag lade märke till atthan inte svarade på de frågor jag ställde i mittinledningsanförande, i varje fall inte på alla. Hanhade alltså ingenting att säga om hur det skall blimed momsen , om den skall ligga på 17--, som man har angett iregeringsdeklarationen. Det vore bra om KjellJohansson kunde precisera på den punkten.Kjell hänvisar när det gällerskattetrycket till gårdagens allmänpolitiska debattoch säger att precis allting vad beträffar denborgerliga regeringens inställning tillskattesänkningar framöver klargjordes där. Mennej, det gjorde det visst inte! sade skall fortsätta med skattesänkningarna. Omdet inte blev klart i går, så har det heller inte blivitmycket klarare genom skatteministernsinlägg. Han sade nämligen i klartext -- jag lyssnademycket noga -- att skattesänkningen i framtidenskall bli , så som det står ifinansplanen.Bengt har gått ut och sagt att han för sindel inte under några omständigheter kan accepteraså stora skattesänkningar. Det jag nu förtvivlatförsöker få klarlagt i denna allmänpolitiska debattär vad den borgerliga regeringen tänker göra: Skalldet vara 10 miljarder eller inte? Skall det bli somBengt vill eller som vill?Och hur blir det med momssänkningen?Sedan kommer in på det som hankallar ett socialdemokratiskt indignationsnummernär det gäller skattehöjningarna. Det är inte bara visocialdemokrater som är indignerade, utan enmycket stor del av svenska folket. Lägg ocksåmärke till att det är en stor del av dem som röstadepå och i tron att dessapartier skulle stå för en rättvis fördelningspolitiksom spelar upp detta indignationsnummer.Kjell har en mycket märkligformulering, när han säger att densocialdemokratiska regeringens politik ledde till attvi nu inte längre förmår betala vår välfärd. Men omdet nu är så och ni har kommit till denna strålandeinsikt, , varför dränerar ni dåstatskassan på ytterligare 10--iskattesänkningar, framför allt för välbärgademänniskor, folk som har kapital och som har högainkomster, som vanliga löntagare fårskattehöjningar? Det är ju fråga omskattehöjningar, genom att skattereduktionen förfackföreningsavgifter tas bort. Hur är detegentligen med fördelningspolitik,?Anf. 31 () replik:Fru talman! Med fördelningspolitik ärdet alldeles utmärkt. Det är nämligen just enfördelningspolitik som vi bedriver, och det är denfördelningspolitik som socialdemokraterna självakom fram till att man borde driva i ett land när desatte sig ned och gjorde en analys i den idéskiss somlåg till grund för skattereformen. Låt mig citera urden, då vad som står där är otroligt klargörande:''Men fördelningsperspektivet behöver vidgas. Somkommer att visas i denna skrift måste vi vid sidanav den fördelningspolitiska uppgiften ställa upp ettannat huvudmål för skattesystemet, nämligen attdet så långt möjligt skall skapa gynnsamma villkorför tillväxten och ekonomins funktionssätt i övrigt,inte minst genom att stimulera arbete, företagandeoch sparande.Om skattesystemet ges en sådan utformning, attekonomin fungerar bättre och tillväxten blir högre,då kommer också resurserna för att förbättra såvälköpkraften som den sociala välfärden att öka. Settöver kan en ökad ekonomisktillväxt skapa väsentligt större resurser för attförbättra villkoren för vanliga människor -- eller förde sämst ställda -- än vad som kortsiktigt kanuppnås genom en omfördelning av befintligaresurser. ''Läs er egen analys, , och lägg ompolitiken i den riktning som ni tidigare var inne på,så kommer välståndet i att öka! är ni påen katastrofkurs. Ta er upp ur den här plogfåran!Anf. 32 () replik:Fru talman! Det klassiska talesättet, att man skallhöja rösten när argumenten är svaga, gällerverkligen , när han talar om attsocialdemokratin skulle vara inne på enkatastrofkurs. Vad är det annat än katastrofkursnär man i regeringens egen finansplan pekar påarbetslöshetstal i storleksordningen ? Detmåste vara ett resultat av regeringens politik,eftersom den grundar sig på den budgetpropositionsom har lagts fram. Den prognosen var inte såillavarslande när den gjordes på grundval av densenaste socialdemokratiska budgetpropositionen.Kom därför inte och tala om katastrof!Är det någonting som leder till katastrof är det denborgerliga politiken, där man dessutom spär pågenom att dra in köpkraft för människor, genom attdra in möjligheterna för kommunerna att bygga utsin verksamhet och vidmakthålla den verksamhetman har, genom att lägga en död hand överbyggandet i . Det leder till den verkligakatastrofen när det gäller sysselsättningen.Kjell läser med stor förkärlek ursocialdemokratiska skrifter, och det ärutomordentligt -- det är nyttigt för honom. Men harskall läsa hela skriften och inte bara rycka loss vissacitat. Det är alldeles riktigt att vi socialdemokraterstår för en skattepolitik som leder till ökad tillväxt,och det är just den skattereform som vi genomfördetillsammans med som leder till enförbättrad tillväxt, genom att den gynnar sparande,genom att den gynnar investeringar och genom attden gynnar vanligt, hederligt arbete ochmissgynnar en massa trixande med avdrag hit ochdit. Jag vill ge ett erkännande föratt han var med om denna stora strukturreform,som är det stora bidraget till en bra tillväxt i Sverigepå sikt.Nu gör visserligen och hans parti iregeringsställning allt vad de kan för attunderminera denna skattereform, framför alltunderminera den oerhört viktiga balansen mellanbeskattning av arbete och av kapital -- en balanssom vi, , efter många och hårdanattliga diskussioner kom fram till. ändrar ni påden balansen och sviker skattereformen och denöverenskommelse som vi gjorde tillsammans förevalet.Anf. 33 () replik:Fru talman! När det gäller arbetslösheten har jaginte hunnit analysera den socialdemokratiskabudgeten. Om man fortsätter att ta ut skatter,fortsätter att använda dessa skattemedel till attbygga bostäder och lokaler som inte behövs, somsedan står tomma och måste rivas, fortsätter att låtakommunerna expandera -- ett socialsystem som allautredningar som är gjorda på området har kommitfram till att vi inte har råd med, inte kommer attkunna finansiera -- är det klart att det tillfälligt blirbättre. Men det som är den stora katastrofen är juatt ni inte lyssnar och inte läser er egen analys. Nisäger att det är bra att vi läser erasocialdemokratiska skrifter, men vore det inte braom ni själva också läste dem ?I stället driver ni en kortsiktig politik, som helatiden för landet nedåt, precis som det nu har gått.Det ger en minskande tillväxt och därmed ett sämreläge. Det är det som oroar mig. Det finns ju såotroligt klart beskrivet i er egen skrift.Ni gör ett våldsamtindignationsnummer av att man sänkerförmögenhetsskatten och förändrarkapitalbeskattningen, men det framgår ytterligttydligt av er egen analys att dessa skatter inte harnågon betydelse för fördelningspolitiken.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 34 ():Fru talman! Svenska folket har en urgammal rättatt sig självt beskatta. Vi har somriksdagsledamöter fått förtroendet att värna ochvårda den rätten -- hela svenska folkets rätt. Därförfinns det anledning att fundera över vad svenskafolket vill, vad hela svenska folket vill, grundat påen fri och saklig debatt, en bred och ärlig analys.Några i denna kammare gör det enkelt för siggenom att konstatera att svenska folket bara vill halägre skatter. Någon talar om 200 miljarder lägreskattetryck, medan andra nöjer sig med 30.Visst vill alla ha lägre skatter, om det inte blir någraandra konsekvenser än just lägre skatter. Mensådan är inte verkligheten, i vart fall inte när detgäller de belopp som jag nämnde. Skattepengarnahar alltid använts till något. Detta måste vi avståfrån eller betala själva, om vi inte genom attanvända kvarvarande resurser bättre kan få ut merav mindre.Det finns sannolikt bara två sunda möjligheter tillskattesänkningar.Den ena vägen är effektivisering av nödvändigverksamhet och slopande av verksamhet som vi kanavstå ifrån eller är beredda att själva betala för i denutsträckning vi finner den nödvändig.Den andra vägen är tillväxt som ger större kaka attdela på, och därmed kan skattetrycket sänkas utanatt resurserna till vår gemensamma verksamhetbehöver bli mindre. är det långt ifrån all tillväxtsom ger tillskott av fria resurser. Om vi tar hänsyntill produktionens miljökostnader är det inte svårtatt hitta exempel på produktionsökningar som ärtärande på samhällsekonomin i stället för närande.När utredningen ''Konkurrensneutralenergibeskattning'' lovar tillväxt och flera jobb omenergiskatterna sänks radikalt för svensk industri,är det klart att de flesta tycker att det är bra. I dagär bristen på sysselsättning ett långt större problemän den överhettning och brist på arbetskraft som deflesta ansåg vara ett bestående problem för bara ettpar år sedan. Det finns verkligen anledning till attha både ett historiskt perspektiv och ettframtidsperspektiv i denna fråga, som har så storbetydelse såväl för teknikutvecklingen som förmiljön.Det har ställts väsentligt hårdaremiljökrav på svensk skogsindustri än påmotsvarande industri i övriga . Frånindustrins sida har det emellanåt klagats på detta.Men finns det anledning att geskogsindustrin beröm för förnämligteknikutveckling och för de storamiljöinvesteringar som har gjorts. Detta skulledock inte ha gjorts om inte kraven hade ställts,såväl från statsmaken som från konsumenterna. är svensk skogsindustri bättre för EG-konkurrensen tack vare dessa investeringar, dåmiljövänlig produktion är effektivareproduktion än den miljökrävande.En kraftig sänkning av industrins energikostnaderkan bli en björntjänst för industrin om det innebärförsämrad effektivitet i energianvändningen ochom det innebär en fortsatt låsning till fossilabränslen, som i ett längre perspektiv måste ersättasmed förnybar energi. Resultatet kan bli rikaföräldrar men fattiga barn, bildligt talat en''förgubbning'' av svensk industri som senare kräveren mycket dyrbar föryngringsprocess för att klaraden framtida konkurrensen. Vill svenska folket hadet på detta sätt? Jag tror inte det.I regeringsförklaringen sägs bl.a.: ''Miljövänligenergi från biobränslen, solenergi och vindutvecklas och stimuleras. Hushållning främjas.Arbetet med att ersätta fossilbränslen medbiobränslen påskyndas. ''Jag tror att det finns en bred majoritet av svenskafolket som står bakom denna deklaration. Därförbör det vara helt klart att den förstärkning avsvensk industris konkurrenskraft som skall skegenom sänkta energiskatter inte får minska utanmåste öka styrningen mot effektivareenergianvändning och ökad användning avförnybar energi.Det är självklart att detta faktum kommer att varautgångspunkten i de kommande överläggningarnainom regeringen om hur de framtidaenergiskatterna skall utformas. Om den goda viljanfinns, och det tror jag, finns det också möjlighetertill lösningar som ger både bättre miljö och stärktkonkurrenskraft, lösningar som säkert kanförankras i en bred folkopinion och somrepresenterar svenska folkets vilja.Jag vill göra några korta kommentarer. LarsBäckström sade att hushållssparandet är för högt.Det är ett märkligt uttalande med tanke på att vifortfarande har underskott i vår bytesbalans. Närdet gäller det obligatoriska sparandet kan jagkonstatera att i varje fall återbetalningen är heltperfekt. Sannolikt kommer den större delen avdetta sparande att återsparas. Vi har uppnåttmånga fördelar i och med detta, och folk fårtillbaka sina pengar med ränta.Jag tycker att tillåter sig en felaktigbeskrivning när han talar om att denna regeringlägger en död hand över byggandet. Tiden tilåtermig emellertid inte att gå in på ytterligaremotiveringar, men det är en helt felaktigbeskrivning.Anf. 35 ()replik:Herr talman! Hushållssparande skall vi ha. Och dethar funnits tider då hushållssparandet i harvarit på tok för lågt. Men just nu befinner vi oss i enlågkonjunktur. Det är och jag överensom. När vi hade en överhettning förespråkade IvarFranzén att man tvångsmässigt skulle ökahushållssparandet. befinner vi oss i enlågkonjunktur. Är det då inte underligt att användasamma metod för att stimulera ekonomin som mananvände för att kyla av ekonomin. Jag tror inte attdet finns något ekonomisk-politiskt verktyg somfungerar på detta sätt i bägge riktningar. Tror IvarFranzén verkligen det, är detta något som kommeratt diskutera på många ekononomiseminarierframöver, där man får försöka bevisa denna teori.Detta kan rent av resultera i pris.I regeringens finansplan sägs det att de kraftigaförändringarna i sparkvoten har förklaratsi huvudsak av svängningar i det finansiellasparandet, alltså inte i det reala sparandet --investeringarna -- vilket också jag vill öka.Regeringen skriver i finansplanen: Skattereformenför sålunda med sig en förändring av sparandetsfördelning med ett ökat finansiellt sparande. Mendet är inte ett finansiellt sparande som vi behöver.Vi behöver ett realt sparande, dvs. investeringar.Regeringen har tydligen missat att vi lever i enöppen ekonomi. Den är internationaliserad, dethar ni väl hört talas om? Och finns inte dendirekta kopplingen mellan hushållssparande ochinvesteringar i ett givet isolerat land. kanske det fanns sådanasamband, men så är det inte längre. Om man ökardet finansiella sparandet kanske det ökarindustriinvesteringarna i . Det kanske ärbra för fransmännen, men jag vet inte vad detskulle ha för betydelse för . Det kanskeleder till ett ökat obligationssparande, osv. Men detär mycket osäkert vart det tar vägen. Men vibehöver fler industriinvesteringar. Och det kan viåstadkomma genom att hålla efterfrågan uppe ochsatsa på infrastruktur och utbildning.Herr talman! Det var mycket fascinerande att höraden tidigare diskussionen mellan ochsocialdemokraterna om vem som var mest för sänktmatmoms. Det var en njutning att sitta här somgammal vpk-are och höra socialdemokraterna ochcentern diskutera vem som är mest för sänktmatmoms. Jag har ett tips till er om vem som varförst.Jag vill ställa en kort fråga till .