prot · GF09102 · 1992-04-28 00:00:00 — Dessutom har statsminister iviss mån ställt upp på det kravet vid en uppvaktningsom några av de anställda gjorde i förralördagen.Jag hoppas således att det råder enighet om att detfinns anledning att göra något här. Sedan vi förragången diskuterade frågan här i kammaren harsaker hänt. Exempelvis har Voest-Alpine slängt uttvå svenska styrelseledamöter, personer som kanbranschen, från företagets styrelse för att klara avatt göra strukturförändringar. Enligt dessapersoner och den konsult som anlitats av deanställda är de här strukturförändringarna inteaffärsmässigt riktiga. Antagligen finns det ocksåandra orsaker -- t.ex. politiska -- till att det blivitsom det blivit.Det finns alltså all anledning att ta upp en nydiskussion i frågan på regeringsnivå. När den häraffären godkändes medverkade nämligenindustriministern i den österrikiska regeringen såtill vida att han kom hit till för att diskuteradessa saker. På det viset ställde han upp på Voest-Alpines löften.Jag hoppas alltså att det går att få näringsministernatt ändra inställning.Anf. 104 Näringsminister ():Fru talman! Under gårdagen befann jag mig, dessvärre, på annan ort. Jag var nämligen i Gävleborgslän och hade därför inte möjlighet att ta emotnågon uppvaktning. Min statssekreterare fannsdock på plats och var beredd att ta emot, om ni såhade önskat.Jag säger i mitt svar att någon direkt förhandlingmed den österrikiska regeringen inte är aktuell.Den avsiktsförklaring som har avgetts i samarbetemed den gamla socialdemokratiska regeringen ochföretaget i fråga är inte fullt ut juridiskt bindande.Jag delar Bo Finnkvists uppfattning att det kan varafråga om politiska överväganden, i synnerhet somden österrikiska motparten är ett helägt statligtbolag i som även har anläggningar iregionalpolitiskt känsliga regioner.Som jag nämnde i mitt svar har jag iår skrivit ett brev till bolaget. Personligen hade jagväntat mig någon form av reaktion från företaget ifråga. Men jag har inte fått någon som helstreaktion. Inte heller den svenska ambassaden iWien har fått någon sådan. Jag kommer därför atti lämpliga former ta kontakt med min kollega iÖsterrike, som har tillträtt sin befattning.Anf. 105 BO FINNKVIST (s):Fru talman! Det svaret har jag efterlyst.Jag kan säga att jag hade ett antaltelefonsamtal med personer pånäringsdepartementet för att reda ut dessa saker.Jag fick då löfte om företräde när det gällde att fåen kontakt. Tydligen har det missats. Men det gårlika bra att ta upp saken på det här viset.Vid den kontakt som kommer att ske med denösterrikiske industriministern är det viktigt, och detär ett önskemål från de anställda i , att defrågor som diskuteras inte bara i utanockså inom vidare kretsar här i och inombranschen verkligen kommer upp till diskussion.Vidare är det viktigt att det blir nya överläggningari ärendet som kan leda till att företaget i frågatillförsäkras en bra framtid.Anf. 106 Näringsminister ():Fru talman! Vi har noterat de synpunkter som harframkommit, och vi skall försöka göra ett och annatklarläggande i sammanhanget. Vad vi kommer attdryfta är ganska uppenbart. Dock vill vi dryfta dehär sakerna direkt med motparten, inte viamassmedia. Jag tror att naturlig artighet kräver det.Jag noterar även att det inte är fråga om ettjuridiskt bindande avtal, utan det är fråga omavsiktsförklaringar från ett helstatligt österrikisktbolag.Anf. 107 BO FINNKVIST (s):Fru talman! Det är tillfredsställande att en kontaktkommer till stånd. Den här typen av affärer -- detgäller då statliga företag, men säkert också privataföretag -- har tidigare förekommit mellan svenskaoch utländska företag och kommer med all säkerhetatt förekomma även . Därför är detviktigt att man försöker leva upp tillavsiktsförklaringar som uppfattas som löften -- ivarje fall när det gäller avsiktsförklaringar somintygas av en regeringsmedlem från annat land somi ett sådant här sammanhang är på besök i vårt land.Således är det min förhoppning att det samtal somframöver kommer till stånd i den här frågan ledertill att vi får en ny diskussion om den här affärenoch till att Tooling, som är ett lönsamtföretag, kan leva vidare i de former som detförtjänar -- alltså inte som en slatt.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på frågorna 1991/92:658 och 659 omden nya konkurrenslagenAnf. 108 Näringsminister ():Fru talman! har frågat omregeringen i förslaget till ny konkurrenslag ärberedd att för vissa typer av ärenden föreskriva attsärskilda tidsfrister skall tillämpas. frågat om regeringen kommer att föreslå att enny konkurrenslag skall träda i kraft den 1 juli 1992i stället för den 1 januari 1993.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.En departementspromemoria (Ds 1992:18) medförslag till en ny konkurrenslag har nyligenremissbehandlats. I det sammanhanget har bl.a.frågor om handläggningstider och tidsfrister vidtillämpning av en ny konkurrenslag samt om lagensikraftträdande berörts av vissa remissinstanser.Regeringens ställningstagande beträffande dessafrågor liksom till förslaget i dess helhet kommer attredovisas i den remiss som avses lämnas till lagrådeti månad . En proposition beräknasdärefter kunna föreläggas för behandlingunder hösten. Det är självklart viktigt att en skärptkonkurrenslagstiftning och övervakning måsteåtföljas av en effektiv och snabb handläggning.Anf. 109 (-):Fru talman! Tack så mycket för svaret, ministern!Jag tycker att det är angeläget att på ett tidigtstadium ta upp förslaget till proposition och därvidpeka på vad näringsministern närmare bör studeravid sina överväganden.Det synes vara möjligt att manipulera med den nyakonkurrenslagen. Det framgår vid en genomgångav denna. Detta har de advokater i såväl Belgiensom som varit oss behjälpliga kommit framtill. Därför borde det kanske förekomma enomvänd ordning genom ett gynnande beslut iavvaktan på ett slutligt ställningstagande i de falldet drar ut och den lille företagaren av eneller annan orsak drabbas av leveransvägran.Anf. 110 (-):Fru talman! Också jag tackar näringsministern försvaret.Utgångspunkten måste vara, som , att ge den lilla företagaren en verklig chans.Dessutom skulle verklig konkurrens även medföraen välbehövlig inkomstförstärkning förkonsumenterna i . Jag ser fram emot att fåta del av regeringens proposition när den läggs framför riksdagen.Anf. 111 Näringsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att vi behöveren stark, klar och entydig konkurrens.Beredningskraven fordrar dock en lagrådsremiss.Det måste finnas möjlighet för dem som skalltillämpa lagen och efterleva den att hinna läsa inlagen och anpassa sig därefter.Vi har med intresse noterat de förslag ombegränsningar som remissinstanser har framförtbeträffande möjligheterna att manipuleratidsfristen innan ett beslut fattas.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:680 omanvändningen av Bruksinvests medelAnf. 112 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställaatt det nya bolag som bildades inomIndustriförvaltnings AB kommer attaktivera medlen på de orter som ursprungligen varavsedda.Bakgrunden till frågan är ett tilläggsavtal den 23januari 1992 mellan staten och bl.a.Industriförvaltnings AB om avveckling avBruksinvest AB. Syftet med detta avtal är atteffektivisera Bruksinvests ursprungligaverksamhet, som reglerades av ett avtal från år1984.Enligt det nya avtalet skall fyra nya bolag bildas avBruksinvests delägare. Verksamheten i dessa bolagskall drivas med samma inriktning som gällde förBruksinvest, dvs. att på kommersiella grunderbidra till att nya verksamheter skapas i Bergslagenoch där i första hand på de orter som direktberördes av omstruktureringen --1984 av specialstålindustrin. Det kapital som tillförsde nya bolagen skall motsvara resp. företags del avBruksinvests totala nettotillgångar vidavvecklingen.Enligt vad jag erfarit från bl.a. beräknasde nya bolagen bli etablerade under kommandesommar, vilket är helt i enlighet med den tidsplansom diskuterades i samband med upprättandet avnämnda tilläggsavtal. Det bör i sammanhangetpåpekas att tidsplanen i stor utsträckning styrs avden reglering som gäller för likvidation avaktiebolag.Anf. 113 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret,även om jag inte har fått något svar på frågan omvilka åtgärder näringsministern ämnar vidta för attsäkerställa att medlen kommer ochLångshyttan till del.De koncerner som berördes har byttnamn och inriktning på verksamheten. FagerstaAB, med verksamhet som tidigare omfattaderostfritt stål på orterna ,betecknas numera Industriförvaltnings ABKinnevik. Det är ett bolag som saknaranknytning till stålindustrin, efter det att ägandet iUniroc, Fundia och Kloster Speedsteel ABavvecklats. Det finns en stor oro för attKinnevik ämnar frångå inriktningen i avtalen, dvs.att medlen används för verksamhet i ochLångshyttan.Fru talman! Om inte aktiverar medlen påde orter som ursprungligen avsågs, nämligenFagersta och , kommernäringsminstern då att vidta några åtgärder?Anf. 114 Näringsminister ():Fru talman! Det är bara att konstatera att dengamla konstruktionen med ickefungerade. Inga investeringar av betydelse kom tillstånd. Det är därför detta tilläggsavtal har tecknatsdär de berörda företagen har var sittinvestmentbolag för att bedriva den här typen avinvesteringar.Vi anser oss ha fått försäkringar om att rejälainvesteringar skall göras efter det att det nyatilläggsavtalet trätt i kraft.Jag har inte för avsikt att här i kammaren i dagförutsätta att någon icke lever upp till det som harsagts.Anf. 115 ():Fru talman! Men jag tycker ändå att jag kan fåbesked från näringsministern om att de medel somnu skall anslås används på de orter där detursprunglingen var meningen att de skulleanvändas, så att inte använder dem påannat håll.Anf. 116 Näringsminister ():Fru talman! Jag har fått de försäkringar jag anserrimliga, dvs. att berörda företag skall arbeta inomde regioner det ursprungliga avtalet ochtilläggsavtalet föreskriver. Jag har ingen anledningatt i förväg misstro någon om att de inte står vid sinaavsikter och det som står i avtalen.Anf. 117 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern förklarläggandet. Jag tolkar det så att vi med tillförsiktkan se fram mot att medlen kommer att användas iFagersta och , vilket ursprungligen varmeningen.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:684 omkonkurrensbegränsning i samband meddriftsnedläggningarAnf. 118 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder i samband med attägarna till en nedlagd husfabrik resp. ett stängtslakteri i har ett förbehåll i sina hyresavtaloch försäljningsvillkor om att den som hyr fabrikeneller köper ifrågavarande lokal inte får bedrivakonkurrerande verksamhet.Som näringsminister kan jag inte, och skall inte,vidta några åtgärder när det gäller enskilda företagsaffärsförhållanden. Frågor av denna typ kandäremot prövas av näringsfrihetsombudsmannenmed stöd av konkurrenslagen.Anf. 119 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Varje fråga fårdet svar den förtjänar. Näringsministern haruppfattat min fråga på en för detaljerad nivå.Frågan handlar naturligtvis om principerna, somgör det möjligt för företagen att agera så som harskett.Eftersom det finns en departementspromemoriamed ett förslag om en ny konkurrenslag, som avsesträda i kraft , och där det finnsklara regler när det gäller denna typ av frågor,tänkte jag få ett besked av näringsministern om hurhan anser att sådana här avtal skall hanteras i denkommande lagstiftningen.Anf. 120 Näringsminister ():Fru talman! Även när det gäller den kommandekonkurrenslagen, kan jag inte gärna föregripa bådelagrådsremiss och den prövning som pågår av delagförslag regeringen har arbetat fram. Lagenmåste göras generell, och sedan får derättsvårdande myndigheterna -- i detta fallnäringsfrihetsombudsmannen; det nya förslagetinnebär en skärpning av konkurrenslagen -- prövaom det går att göra så som har skett i de två aktuellafallen. Jag får icke diskutera enskilda fall. Detskulle vara fråga om ministerstyre.Anf. 121 ():Fru talman! Jag vill befrianäringsministern från plikten att besvara frågornaom de enskilda fallen och lyfta det hela till ett meraprincipiellt plan.Anpassningen till innebär att EG:sregler om konkurrens används till viss del. Men omjag har förstått promemorian rätt, kommer lagenatt gå ett steg längre än . De bygger påatt företaget skall vara mycket dominant påmarknaden för att få konkurrensbestämmelsernamot sig.Av specialmotiveringen framgår det att avtal somhämmar eller syftar till att hämma konkurrensen ärförbjudna. Det är en mycket rak och brabeskrivning på hur det borde vara.Anf. 122 Näringsminister ():Fru talman! Jag är glad att med den departementspromemoriasom har varit ute på remiss. Vi arbetar förnärvarande med remissammanställningen. Viavvaktar nu den lagrådsbehandling som skall ske påden lagrådsremiss som skall avlämnas de närmasteveckorna. Det förslag som läggs fram är i alltväsentligt en direkt översättning av EG:s gällandekonkurrenslagstiftning för gränsöverskridandehandel.Jag är inte beredd att diskutera enskilda fall. Menjag tycker att de skrivningar självhänvisar till är klara och tydliga.Anf. 123 ():Fru talman! Jag ser gärna att näringsministern blirtydligare i sin personliga inställning till frågan. Jagär alldeles övertygad om att näringsminstern har enklar linje härvidlag.Jag ser det som mycket allvarligt när ett företag,LB-Invest i detta fall, har tillskansat sig husfabrikenmed den klara avsikten att åstadkomma enkonkurrensbegränsning. Någon annan förklaringkan icke finnas.När det gäller är det ytterst beklagligt atten anläggning som är anpassad och utrustad förslakterirörelse inte skall kunna användas härför.Det är fråga om allvarligt slöseri med resurser. Jagser gärna att näringsministern talar lika klart somhan skriver.Anf. 124 Näringsminister ():Fru talman! Det pågår en beredning. Vi går igenomremissvaren , och vi kommer att avlämna enlagrådsremiss inom de närmaste veckorna.Det vore fel av mig att nu recensera och framställaklara och entydiga fastställanden av det förslag somskall läggas fram för lagrådet innan beredningen avremissinstansernas svar är färdig.Jag tycker dock med ledning av en del avremissvaren att vi har varit tydliga idepartementspromemorian. Men vårt slutligaställningstagande får avvakta tills lagrådsremissenär klar och propositionen läggs fram till hösten.Anf. 125 ():Fru talman! Jag förlitar mig på attkonkurrenslagstiftningen kommer att se ut så här.Jag återkommer när lagrådsremissen läggs fram.Överläggningen var härmed avslutad.21 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1991/92:146Bemyndigande att avskaffa vissa sanktioner motSydafrika, m.m.1991/92:U8 av och ()1991/92:U9 av och (nyd)1991/92:U10 av m.fl. (s)1991/92:U11 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1991/92:166 Ändring itullagen och om vissa skattefrågor1991/92:Sk30 av m.fl. (s)22 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 27 april1991/92:185 av () till statsrådetReidunn (-) om ogiltiga vigslar:Under 1989 vigdes 21 brudpar av pastorer iSödermalmskyrkan i , vigslar som senareförklarades ogiltiga. 18 par lever fortfarande iäktenskap som är ogilitiga.Ett par t.ex. och , gifte sig den 7september 1989 i som var fylld avhögtidsstämda och andaktsfulla anhöriga ochvänner. För de unga tu utgjorde vigseln inför altareten av de viktigaste stunderna i deras liv. Det meddelades att vigseln varogiltig med retroaktiv verkan.Så drabbas tredje man oförskyllt, när svenskbyråkrati med i spetsenagerar både oskickligt och omänskligt.Bakgrunden är i korthet att 1952 lät regeringeninrätta en särskild vigselnämnd inom pingströrelsensom skulle fatta beslut om behörighet för pastorerinom resp. pingstförsamlingar att varavigselförrättare. Intyget om behörigheten skullelänsstyrelsen utfärda.Den 8 december 1988 beslöt pingstförsamlingarnasvigselnämnd att återkalla behörigheten att förrättavigsel för pastorerna ochSwärd i i medverkan per den 1 juli 1989.Det skäl för beslutet som angavs var attförsamlingen och dess pastorer i ord och handlinginte visat sig räkna sig som ett med pingströrelsensövriga församlingar. Till saken hör attpingströrelsen består av ca 450 autonoma,oberoende och fria församlingar. Skall verkligenstatsmakterna ställa sig bakom den vigselnämnddär tio ledamöter representerar tio olikaförsamlingar, som utövar åsiktsförtryck? Skalldessutom statsmakterna acceptera att ''tredje man''drabbas av detta slag av ''maktmissbruk''?Den 8 mars 1989 begärde vigselnämnden i skrivelsetill att pastorernas vigselbehörighetskulle återkallas.Länsstyrelsen ifrågasatte genom beslut den 19 april1989 huruvida vigselnämnden fått befogenhet attåterta det en gång meddelade godkännandet somvigselförrättare. För övrigt menade länsstyrelsenatt ett fråntagande av vigselbehörigheten ärmyndighetsutövning. För en sådanmyndighetsutövning krävs författningsstöd. Dettaexisterar ej.Sedan anförde att vigselnämnden inteangivit de kriterier som skall vara uppfyllda för attfå behörighet som vigselförrättare, dvs. de kravsom nämndes i resolutionen den 12 september1952, dvs. kraven på utbildning i församlingstjänstoch insikter. De skäl som vigselnämnden anger ärenligt interna frågor inompingströrelsen. Sådana frågor kan inte länsstyrelsenavgöra. Min reflexion är att om inteanser sig böra avgöra sådana interna frågor (t.ex.trosfrågor) inom , skall då regeringoch riksdag göra det eller agera så att man indirektmedverkar till det?Av intresse är att beslut fattades avfyra jurister. I vigselnämnden finns ej den juridiskasakkunskapen representerad.Vigselnämnden överklagade beslut.Det dröjde omkring tilljustitieministern och regeringen den 31 januari1991 behandlade vigselnämndens besvär.Regeringen ansåg att vigselnämnden ålagtsförvaltningsuppgift och att den var av sådant slagatt den måste anses innefatta myndighetsutövning.Vigselnämndens beslut kan ej överklagas.Vigselrätten för pastorerna har upphört per den 1juli 1989. Regeringen kan inte överprövavigselnämndens beslut. Överklagandet lämnadesutan åtgärd.Regeringens beslut innebar enny syn på vigselnämndens funktion och befogenhet,som inte kunnat förutses av någon. En sådan ny synlät nu regeringen få retroaktiv verkan och utan attta hänsyn till beslut, som därigenomfrånkändes rättsverkan.Det är intressant i sammanhanget att dendåvarande justitieministern i brev till , skrivit attförsamlingen ''fått felaktiga besked'' frånlänsstyrelsen och att församlingens pastorernaturligtvis inte haft anledning att ifrågasätta dessabesked, dvs. Detta betyderatt pastorerna enligt justitieministerns uppfattninghandlat rätt när de förrättade vigslarna. Dessa varsålunda giltiga -- från början. Om denna tolkning ärrätt bör det påpekas att en giltig vigsel inte kan utandomstols dom senare förklaras ogiltig. (Jämför4 kap. 2 § 2 st. och 8 kap. 2 § 2 p.regeringsformen. )Den dåvarande regeringen gjorde ett misstaggenom att låta sitt ställningstagande få retroaktivverkan. Detta borde en ny regering kunna rätta till.Den 25 april 1991 hemställdeSödermalmsförsamlingen och hosregeringsrätten om rättsprövningen avregeringsbeslutet enligt lagenom rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut.Regeringsrätten anförde i beslut den 18 februari1992 () att någonrättsprövning av regeringens beslut inte kunde ske.Regeringsrättens motivering är minst sagtsvårtolkad. Är avsikten att ''tredje man'' (de s.k.gräsrötterna) inte skall begripa vad byråkratinsföreträdare menar?Motiveringen omfattar fem meningar (79 svenskaord).Mening 1: Det förvaltningsärende i vilketlänsstyrelsens och regeringens beslut har fattatsavser vigselnämndens begäran att länsstyrelsenskall återkalla behörigheten för vissabefattningshavare inom att förrätta vigsel.Mening 2: Ärendet gäller således intevigselnämndens beslut den 8 december 1988.Kommentar: Svårt att förstå att det s.k. ärendetinte skulle gälla vigselnämndens beslut den 8december 1988.Mening 3: Den omständigheten att regeringen haruttalat sig om innebörden av det beslutet medföringen annan bedömning.Kommentar: Vad avses med ''medför ingenannan bedömning''? Avses omständigheten attregeringen uttalat sig, eller avses innehållet iregeringens uttalande? Kryptiskt!Mening 4: Ärendet rör inte något sådantförhållande som avses i 8 kap. 2 eller 3 §regeringsformen.Mening 5: Någon rättsprövning av regeringensbeslut kan därför inte ske.Kommentar: Regeringsbeslutet den 31 januari1991 avslutas med följande: ''Regeringen kandärför inte överpröva vigselnämndens beslut.Utöver gjorda uttalanden skall överklagandetlämnas utan åtgärd. ''Sammanfattningsvis står det klart att i detta ärendehar rättsprövning på högsta nivå egentligen inteskett. rättsprövning passadetydligen inte regeringen eller regeringsrätten.Konsekvensen blir att en lekmannanämndsgodtyckliga beslut i en tros- och åsiktsfråga gör denheliga vigseln för varmt och djupt religiösamänniskor ogiltig.Till detta kommer slutligen att endepartementstjänsteman skickatett brev till de par, vars vigslar ogiltigförklarats.Han redogör för bakgrunden och anför deltagandeatt ''eftersom vigseln civilrättsligt inte är giltig, harNi tyvärr oförskyllt hamnat i en besvärligsituation''. Han framhåller också att ''i formelltjuridiskt hänseende betraktas Ni nämligen somogifta och det kan få betydelse för sådana frågorsom arvsrätten, rätten till bodelning och deträttsliga förhållandet till eventuella barn''. Dennaupplysning måste kännas upplyftande för de parsom just väntar barn.Men denne tjänsteman är dock inte lika taktlös somen kollega på som i ettliknande brev tillSödermalmskyrkan framförde följande: ''Enmöjlighet är naturligtvis att de nu gifter sig. Detinnebär dock att äktenskapet anses ingånget först ioch med den nya vigseln. Det finns också en annanmöjlighet...''Agerandet är avslöjande. Departementets syn påden kyrkliga vigseln är beklämmande nonchalant.Att kristna åsiktsriktningar anser äktenskapet varaoupplösligt finns det tydligen ringa förståelse ellerrespekt för i vissa delar av justitiedepartementet.I det förstnämnda brevet meddelas att regeringen iefterhand kan godkänna en vigsel som annarsskulle vara ogiltig. Där anges också att för dettakrävs en särskild ansökan. Det krävs också ettpersonbevis med uppgift om datum för vigseln. Detkrävs dessutom en kopia av vigselbevis eller annanhandling som innehåller uppgift om vem somförrättade vigseln. Det är åtskilligt rent fysiskt ochtidsödande besvär som drabbar de enskilda, sominte har någon skuld till det skedda.Sammanfattningsvis kan konstateras att frågan omen vigsels giltighet för den enskildes del har en djupoch allvarlig innebörd. Att av myndigheterna fåveta att giftermålet, på oklara grunder och utanegen förskyllan, är ogiltigt och fårekommendationen att gifta sig på nytt kanupplevas stötande för den drabbade.Min uppfattning är att berörda på nytt måste seöver det aktuella fallet för att vinna rättelse så attingen enskild drabbas.Med anledning av ovanstående vill jag fråga:1. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta föratt en reell rättsprövning sker i den typ av ärendesom ovan redovisats?2. På vilket sätt motiverar statsrådet att ett beslutav en lekmannanämnd (vigselnämnd) som till enbörjan ej är myndighet men senare tillagtsmyndighetsutövning och som ej måste ha juridisksakkunskap ej skall kunna överklagas?3. Är statsrådet beredd att ta initiativ till enutredning om hur pingstförsamlingarnas pastorer iframtiden skall erhålla behörighet att förrättavigsel?23 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 27 april1991/92:697 av i (m) tillkommunikationsministern om reglerna om förandeav bil med släpvagn:En person med ''vanligt'' körkort får med bil dra ensläpvagn vars tillåtna totalvikt inte överstigerdragbilens tjänstevikt. Däremot får samma personmed samma bil inte dra en släpvagn vars teoretiskatotalvikt överstiger bilens tjänstevikt.