prot · GF0980 · 1992-03-19 00:00:00 — Det är judetta som gör att hanteringen blir så ofantligt svår.Han vägrar ju, skulle jag vilja säga, att underordnasig, att acceptera, elementära krav fråncivilbefolkningens sida och varje form avuppgörelse med FN.Ännu en gång vill jag framhålla att jag inte tror attvi har olika uppfattning om personen och hans terrorregemente.Sedan vill jag upprepa att vi var medförslagsställareden . Och jag vill gärna ha sagt att Sverigesregering framöver inte kommer att göra annat änatt tillsammans med övriga nationer i FN försökaskärpa opinionstrycket. Vi har en beredskap via dekanaler som står till buds för oss -- jag ser gärnaockså nya kanaler, om sådana kan etableras -- föratt ytterligare hjälpa civilbefolkningen. Vi har ingetannat önskemål. Från regeringens sida finns alltsåberedskapen att accentuera, öka, hjälpen. Jaghoppas verkligen att den dagen är mycket näraförestående då vi kan göra en massiv insats fördessa arma människor.Det som tog upp med anledning avtidningsartikeln kan jag inte kommentera. Detfinns all anledning att gräva utifrån den källan. Detkan ju finnas förklaringar i det avseendet som intefinns med i tidningsartikeln. Men jag vet inte hurdet förhåller sig, och därför vill jag inte polemiseramot vad som stått i tidningen. Jag tackar ändå föratt detta togs med här, så att vi fick kännedom omde här sakerna. vill jag säga:Beredskap finns, och önskemål finns. Framöver --jag tror inte att den möjligheten står till buds --är det säkert jordbrukssektorn som behöverbistånd.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 33 ():Herr talman! Jag tror att vi nu närmar oss varandra.Vi är ju, självklart är det så, överens om att det ärSaddam som måste ge vika. Det är ju pågrund av som vi har dessa FN-sanktioner. Jag har inget emot en skärpning avtrycket på och hans regim. Men vimåste hitta lösningar för att hjälpacivilbefolkningen.Jag tar fasta på det som biståndsministern sade i sittsenaste inlägg, nämligen att det finns en beredskapom vi behöver göra ytterligare hjälpinsatser. Det är helt klart. Därför tror jag attdet är bra om biståndsministern så snart sommöjligt söker samråd i FN för att på något sätt brytaupp den stelbenta apparat som man nu har ochförsöker finna flexibla lösningar. Det måsterimligen vara möjligt.Anf. 34 ():Herr talman! Jag är ingen försvarare av SaddamHussein. Att han skulle vägra varje form avuppgörelse med FN tror jag faktiskt inte är sant.Det spel som pågår här handlar naturligtvis omunder vilka villkor som han vill ta emot bistånd.Det är klart att han, eftersom han har förlorat ettkrig, är förödmjukad.Precis som tycker jag att manskall inta en hård attityd. Men måste dentrots allt vara konstruktiv, så att människorna i Iraksom lider så svårt får ett bättre liv -- men brakommer det inte att bli.Att obstruerar på olika sätt får inte hindra attvi söker alla möjligheter för att göra livet enklareför civilbefolkningen. Då är det viktigt att vi intebara tänker på kurderna. Vi måste också kommaihåg att situationen i södra är mycket svår.Vidare tackar jag biståndsministerns för detintresse som han visar för den aktuellatidningsartikeln, vilken jag överlämnar tillbiståndsministern. Då kan han studera den litetnärmare och se om det finns någon sanning i delämnade uppgifterna. Om så är fallet, tycker jag på något sätt bör agera.När det gäller sanktionernas utformning vill jagsäga att dessa trots allt inte kan vara överordnadealla andra intressen. Sanktioner i FN:s regi skallrimligen vara så utformade att civilbefolkningenskonas så mycket som det över huvud taget ärmöjligt. Jag ifrågasätter om så är fallet just nu.Det finns en hel del av tillståndsgivning när detgäller att utnyttja möjligheten att exempelvis ta invissa försörjningsvaror för att underlättauppbyggnaden av infrastrukturen. Dennatillståndsgivning är så byråkratisk att den ipraktiken verkar förhindrande när det gäller attgöra den nödvändiga uppbyggnaden i enlighet medsanktionerna. Det finns ju vissa lättnader isanktionerna på den punkten. Det är viktigt attSverige försöker verka för att tillståndsgivningeninte är onödigt byråkratisk. Men naturligtvis skallförsäkra sig om vissa grundläggande villkor, så attbiståndet når dem som det är avsett för.Jag har ju sagt att kurderna är mycketuppmärksammade. Ändå vill jag avslutningsvissäga att det är viktigt att FN-mandatet när det gällerinsatser för kurderna i norra förlängs, dvs. attdet gäller så länge kurderna behöver ett skydd.Naturligtvis tycker jag att det är självklart attregeringen fortsätter att påtala brott mot demänskliga rättigheterna, och det gäller för övrigthela den här regionen.Jag hoppas att denna debatt medför attbiståndsministern, och för den delen ocksåutrikesministern, gör sitt yttersta för att förbättrasituationen för civilbefolkningen i bl.a. Irak.Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall inte förlänga det härmeningsutbytet ytterligare. Jag tror att vi äröverens om det mesta.Jag sade att förnekar varjeuppgörelse med FN. Men det är klart att han integör det om man helt och hållet går hans väg. Hurdet förhåller sig med hans vilja att förhandla medFN är dock allom bekant -- den är, skulle jag viljasäga, plus minus noll. Jag tror att han gör sittyttersta för att inte underordna sig det ringaste frånFN:s sida. Det är det mest fatala och ödesmättade.Förhandlingar avbröts för inte så länge sedan iWien, då man gjorde försök att åstadkomma något.Det är en obstruktion som saknar motstycke.Jag påstår alltså att det har funnits öppningar. HadeSaddam visat ett intresse för att följa deresolutioner som finns och som vi här naturligtviskan kritisera och ifrågasätta, tror jag att man i FNundan för undan hade varit benägen på ett heltannat sätt än man nu ansett vara möjligt när detgäller att hjälpa civilbefolkningen.Summan av kardemumman är att det finns allanledning att fortsätta med påtryckningar, och detfinns all anledning för oss att göra vad vi kan för atthjälpa civilbefolkningen.Den nämnda tidningsartikeln skall vi naturligtvis tatill oss och studera. vet vi att vi inte kangå in och tvinga privata företag att sälja, vilkarelationer och sammanhang det än handlar om. Detrör sig även där om opinionsbildning. Det kanfinnas transaktioner som inte är avklarade ländernaemellan. Men jag vill säga att jag inte vet det.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1991/92:103 omhyreslagskommitténs förslag till ny hyreslag,m.m.Anf. 36 Statsrådet (-):Herr talman! har frågatstatsrådet när regeringen avser attlägga fram förslag beträffande hyreslagskommitténsbetänkande. Han har också frågat varförregeringen beslutade att lägga nedhyreslagskommittén och hur regeringen avser attlösa de problem som anges i kommitténs direktiv.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på interpellationen.Hyreslagskommitténs betänkande Ny Hyreslag ärnu ute på remiss. Remisstiden går ut den 25 maj.Därefter kommer betänkandet att på sedvanligtsätt bli föremål för beredning. En lagrådsremisskan komma att beslutas under hösten.Hyreslagskommitténs ordförande entledigades påegen begäran från sitt uppdrag den 1 decemberförra året. stod det klart att det fanns skälatt också göra en översyn av ett flertal hyresrättsligafrågor som låg utanför kommitténs uppdrag. Motdenna bakgrund bestämdes att översynen skall skeinom . Det är för tidigtatt gå in på frågor om hur regeringen avser attreformera den hyresrättsliga lagstiftningen. Detgäller också de frågor som den gamla regeringentog upp i direktiven till hyreslagskommittén.Regeringen avser att ta ett samlat grepp pålagstiftningen sedan statens institut förbyggnadsforskning har redovisat sittuppdrag att utvärdera hyreslagstiftningensbruksvärdesregler.Anf. 37 ():Herr talman! På vägnar får jagtacka för svaret på frågan.Svaret som statsrådet serverade är inte kryddatmed några nya rätter. Tvärtom andas svaret att maninom departementet vill betänka sig, som det såvackert heter, innan man ger svar på tal.Herr talman! Den sittande regeringen har enframtoning av att allt oftare utestänga politisktöppen insyn. Här fanns tidigare en kommitté medparlamentariker och experter som jobbade. för översyn av hyreslagstiftningen,som har entledigats. Kommitténs ordförandeville sluta, men då borde man ha kunnat välja enannan ordförande och låta kommittén fortsätta sittarbete. väljer man en modell meddepartemental översyn av frågan. Departementetoch dess jurister kan i lugn och ro innanför slutnadörrar förbereda och föra de slutna rummenspolitik vidare, fritt från närmare insyn från politikeroch konsumenter.Varför väljer starådet och den nu sittandeministären det slutna rummets filosofi? En snabboch öppen reformering av hyreslagstiftningenborde var angelägen för alla, inkl. statsrådetReidunn och alla övriga regeringsledamöteri den borgerliga ministären.Vad händer ute i samhället?Besittningsskyddet berörs bl.a. På grund avregeringens förda politik drabbas tusentalshyresgäster av vräkning. var det mer än5 000 vräkningar. Var finns smärtgränsen? Skall deuppgå till 10 000 ? Det är detta som ärkonsekvensen av regeringens politik. Vilkengaranti finns det, herr talman, för att man inomdepartementet arbetar vidare med de problem somangavs i direktiven?Nu säger statsrådet att man avser att ta ett samlatgrepp på hyreslagstiftningens område. Kommerman då att välja samma strategi som för GeorgDanells mångomtalade utredning, med begränsadremisstid och ett minimalt antal remissinstanser,innan man på bord lägger fram ettlagförslag som omfattar hyreslagstiftningen?Redan i dag borde statsrådet kunna ge ett beskedom hur regeringen avser att förfara med denaviserade samlade hyreslagstiftningen. Kommerdet att bli något förslag? Kommer eventuellt förslagatt hinna remissbehandlas i en bredremissomgång? Det är många som ställer sig denfrågan. Med den turbulens och det kaos som i dagråder på bostadsmarknaden bör rimligen statsrådetoch regeringen ta sig en allvarlig funderare även påhyreslagstiftningens område. Man bör ocksåpåskynda avtalet med de här frågorna. Regeringenbär ändå ansvaret för att frågorna blir belysta ochatt förslag föreläggs så snart som möjligt.Det är det vi väntar på.Särskilt nöjd med svaret är jag inte. är inte HansGöran här, men jag tror att han delar denuppfattningen om det svar som jag har tagit emothär i . Det skall bli intressant att höra vadstatsrådet säger i den fortsatta debatten.Anf. 38 ():Herr talman! Eftersom jag var en av ledamöterna i1989 års hyreslagskommitté, vill jag utnyttjatillfället att delta i den här interpellationsdebatten.Men jag kommer att lägga mer allmännasynpunkter på hyreslagstiftningen. Jag vill försökase problematiken ur gemene mans ochallmänhetens synpunkt.Hyreslagstiftningen är vi i stort sett alla berörda av.Det är därför viktigt att vi har en lagstiftning som ärså lättillgänglig som möjligt. Den nuvarandehyreslagen har sitt ursprung i lagen omnyttjanderätt till fast egendom. Den lagen kom1907. Hyresbestämmelserna har därefter ändratsvid en mängd tillfällen. De många ändringarna harefterhand minskat lagens överskådlighet. Denuvarande bestämmelserna i hyreslagen är bådeotympliga och svåröverskådliga. Även mångafackmän upplever den nu gällande hyreslagen somsvårtillgänglig. Det innebär att nuvarande hyreslaginte tillgodoser de krav som kan ställas på modernlagstiftning.Riksdagens lagutskott framhöll /84 årsriksmöte att hyresbestämmelserna varkomplicerade och svåröverskådliga. Det tog någraår innan den dåvarande socialdemokratiskaregeringen tog tag i denna viktiga fråga och tillsatteen parlamentarisk utredning.Nu är betänkandet ute på remiss. Som framgår avstatsrådets svar går remisstiden ut . Jagtycker att det är riktigt med en mycket långremisstid. De som skall få yttra sig i den här fråganbör ha tid at tränga igenom betänkandet. Därefterhoppas jag att departementet tar tag i frågan medstor kraft, så att regeringen kan presentera enproposition under nästa , dvs. senastunder vintern eller . Jag hoppas att jagkan få ett besked av statsrådet om detta är entidsplan som sammanfaller med statsrådetsambitioner.När det gäller de andra problem som interpellantenHans Göran har tagit upp i sin interpellationdelar jag helt statsrådets uppfattning att översynenav dessa frågor kans ske inomjustitiedepartementet eller i annat sammanhang.Anf. 39 Statsrådet (-):Herr talman! Jag vill börja med att svara på defrågor som har ställt. Inledningsvisvill jag säga att vi inte har bestämt oss för i vilkaformer översynen inom skallske. Det kan eventuellt bli så att den utmynnar inågon ny utredning om någon av de frågor som haraktualiserats i översynen.Vad detta innebär är egentligen ingenting mer ellermindre än att vi inom departementet tänker ta ossen ordentlig funderare på helahyresrättslagstiftningen. Som sades här tidigare villvi också se resultatet av utvärderingen avbruksvärdessystemet. Detta tillsammans med deremissvar som kommer in med anledning avhyreslagskommitténs betänkande kommer att ge ossen bra grund för att arbeta vidare med frågorna.Jag tycker för min del att detta är ett uttryck för enmycket ansvarsfull behandling från regeringenssida av dessa mycket viktiga frågor. Jag kan lugnasåväl som medatt regeringen avser att ta sig an dessa frågor medstor kraft.Jag tackar särskilt särskilt förhans synpunkter och vill återigen säga att vi utgårfrån att förslag skall kunna läggas fram förriksdagen förhoppningsvis under våren 1993.Anf. 40 ():Fru talman! verkar lättad för atthan blivit entledigad från en kommitté, vilketförvånar mig storligen. Jag vet inte om kommitténvar så krånglig, så att ni inte kom någonvart.Annars är det ett anmärkningsvärt inlägg, bortsettfrån de allmänna synpunkter som framförts.Till statsrådet vill jag säga att vi inte är särskiltnöjda med denna de dunkla dörrarnas politik somni för. Vi menar att en parlamentarisk utredning, såbred som möjligt, bättre speglar den politiskaatmosfären i kammaren och i samhällsdebatten.Dessutom fanns det experter i kommittén somrepresenterade alltifrån fastighetsägare tillhantverkare och hyresgäster.Man bör ta sig en allvarlig funderare pådepartementsnivå. Det gäller samtliga statsråd.Justitieministern har en central roll. Jag tycker kanske bör välja en mer öppen politik förframtida lagförslag, som landar påriksdagens bord.Det brådskar. Statsrådet bör mycket snartbestämma sig. Om man på grundval av materialetskall välja en kommitté, bör den tillsättas så snartsom möjligt. Frågan om hyreslagstiftningen hardragits i både vått och torrt. Inte minstfastighetsspekulationen som pågår, där vidagligen möter konkurser och nya ägare tillfastigheter, är en en del av detta frågekomplex.Skynda på med både tidplan och medarbetare, ochvandra vidare! Kom gärna med ett förslag så snartsom möjligt till . Det är vad vi behöver föratt få en bättre tingens ordning när det gällerfastighetssidan och dessa frågor.Anf. 41 ():Fru talman! Jag vill först kommentera MagnusPerssons synpunkter på att jag skulle känna miglättad över att bli entledigad från kommittén. Detvar inte alls så. Vi har jobbat intensivt i kommittén.Vi har kommit med ett betänkande som är utepå remiss. Jag kan tala om för tillsattes , ochbetänkandet kom . Det handlarinte om hur länge man arbetar i en kommitté, utanhur intensivt man jobbar. Jag vill gärna understrykadet.Jag nämnde i mitt tidigare inlägg att jag är överensmed statsrådet om att de problem som återstårborde kunna lösas inom elleri något annat sammanhang. Jag är också glad överatt statsrådet gav ett löfte att det skall komma enproposition senast /, enproposition som bygger hyreskommittésbetänkande. Då tar man givetvis vederbörlighänsyn till inkomna remissvar. Jag är tacksam fördetta svar.Anf. 42 Statsrådet (-):Fru talman! Till vill jag säga att jagkan ställa ut garantier för att ett kommandelagförslag kommer att bli väl genomarbetat, välgenomtänkt och väl ventilerat i kammaren och avde intressen som gör sig gällande på detta område.Jag anser att detta är mycket viktiga frågor, som jaghar sagt förut. Man skall, , skyndamed en viss eftertanke när man närmar sig dessafrågor. Det innebär inte att vi tänker dra benenefter oss. Jag inser naturligtvis att det brådskar.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1991/92:131 till trafikutskottetMotionerna1991/92:N31--N33 till näringsutskottet1991/92:Fö6--Fö47 till försvarsutskottetAjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till kl. 14.30.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.7 § Aktuell debatt: RegeringenslivsmedelspolitikAnf. 43 ():Fru talman! Det är som har begärtden här debatten om livsmedelspolitik. Vi har gjortdet därför att livsmedelspolitiken är så viktig. Dethandlar ju om allas vårt dagliga bröd. Vi är mycketglada att talmannen har beviljat vår begäran om endebatt.Livsmedelspolitiken som handlar om allas vårtdagliga bröd är alltså ett konsumentintresse. Mendet är naturligtvis också ett producentintresse. Dethandlar ju om en näring, modernäringen. Våravsikt när vi begärde den här debatten var att denframför allt skulle handla om det som ligger mellankonsumenterna och producenterna,förädlingsleden, distributionen och handeln.Den utlösande faktorn till att vi begärde den härdebatten var de prishöjningar som Arla gick ut medi ett ekonomiskt läge när andra aktörer tvingashålla tillbaka sina krav påkostnadskompensationer. För löntagarna gäller juRehnbergsavtal, om man nu över huvud taget harett arbete i av ökad arbetslöshet. I ettsådant läge gick alltså Arla ut med sinaprishöjningar. Det här försöket omintetgjordesdärför att man möttes av en mycket stark folkligopinion, och det var bra.Men det ställer några av de stora problemsom vi står inför på livsmedelspolitikens område iblixtbelysning. Vad skall hända nästa gång somArla, eller någon annan aktör inom dessamonopoliserade förädlingsled, på nytt går ut ochtalar om att man tänker höja priserna? Hur skallman kunna hävda konsumenternas intressen när vigår från den tidigare reglerade administrativaprissättningen till en friare prissättning? Därexisterar det i verkligheten inte någon reellkonkurrens som gör det möjligt för konsumentenatt välja bort den aktör som höjer sina priser. Därär man i stort sett utlämnad till en eller några fåaktörer som dessutom samordnar sitt agerande.Det är den frågan som vi framför allt tycker ärviktig att få belyst. Vi hoppas attjordbruksministern skall tala om hurregeringen ser på dessa problem. Jag tror att vi ärmånga som har känt förvåning och ökat missnöjeöver att regeringens intresse för den fortsattalivsmedelspolitiken har varit så lamt.När fattade sitt beslut om en nylivsmedelspolitik fokuserades intresset påprimärproducenterna. Men faktum är att det är avavgörande betydelse även för jordbrukarna hurförädlingsleden klarar sin omställning frånmonopol och reglering till en friare marknad medlyhördhet för både konsumenter och producenter.Det svenska jordbrukets framtid avgörs i myckethög grad av hur förädlingsleden klarar sin del avomställningen. Det är hög tid att diskussionenfokuseras på det.Vi hoppas därför att regeringen viajordbruksministern skall ha några svar pådessa angelägna frågor, liksom på frågan hur viskall värna den höga livsmedelskvaliteten när vi gårmot av ökad internationell handel.Anf. 44 Jordbruksminister ():Fru talman! Debatten har begärts medanledning av ''de utmanande prishöjningar påmejeriprodukter som mejeriindustrin har företagitunder ''. De härprishöjningarna uteblev dock, men debatten har vikvar. Det kan väl vara bra. Jag vill gärna beröradetta med livsmedelspriserna i Sverige.För det första skulle jag vilja hävda attlivsmedelspriserna är dramatiskt höga.En jämförelse visar, och det finns mångajämförelser man kan göra, att livsmedel tarupp en mindre andel av den totala konsumtionenän för tio eller . var andelen15,och 1970 var den 21,4 %.För det andra kan jag konstatera attlivsmedelspriserna låg stilla , om man tarhänsyn till borttagandet av mjölksubventionerna,medan den totala prisutvecklingen, dvs.utvecklingen av konsumentprisindex, innebar enhöjning med 8,1 %.För det tredje kan jag konstatera attlivsmedelspriserna fortsatt att ligga stilla under1992. De har t.o.m.sjunkit med en tiondelsprocent.Frågan om matpriserna är naturligtvis en stor frågaför många människor, precis som . Det var också just därför som regeringen,på initiativ, genomdrev en momssänkningpå livsmedel. Den genomförda momssänkningenkommer framför allt låginkomsttagare till del.Enligt en priskommission som arbetar undercivildepartementet har matpriserna sjunkit med4,. Momssänkningen har alltsåhaft avsedd effekt trots att några mejerier försöktatt höja priserna och att enligttidningsuppgifter aviserat prishöjningar. Vi kandärmed också konstatera att priserna på livsmedelinte längre är det stora problem som det har varittidigare.Jag skall strax återkomma till den avreglering avjordbruket som pågår, men jag vill redan nu sägaatt avregleringen syftar till att låta konsumenter ochproducenter mötas på en fri inhemsk marknad. Detär där priset sätts. Det är inte här i kammaren ellerhos någon myndighet. Därför tror jag att såvälproducenter som konsumenter måste vänja sig vidatt prissättningen sker just på detta sätt. Ingen, varesig mejerier eller butiker, kan komma och gömmasig bakom politiker när det gäller prissättningen påenskilda produkter.Dagens jordbrukspolitiska situation präglas i allthögre grad av internationella förhållanden somSverige som en liten nation inte kan påverka i såhög utsträckning. I de pågående GATT-förhandlingarna är jordbruket det storastridsämnet. Inom EG pågår diskussioner om huren ny gemensam jordbrukspolitik bör utformas.Jag och den övriga regeringen hoppas att en GATT-överenskommelse skall kunna uppnås. Omförhandlingarna havererar kommer det att försvåraen uppgång i den lågkonjunktur som hela världenbefinner sig i. Detta skulle i sin tur också kraftigtbegränsa möjligheterna för jordbruket att förbättrasin ekonomiska situation. En överenskommelse omett avtal kommer att leda till att gränsskydden sänksi alla länder. Vid dessa sänkningar utgår man frångränsskyddsnivån 1986--1988. Höjningar ochsänkningar efter den tidpunkten har ingenbetydelse.Regeringen verkar också för att skall blimedlem i EG. Det slutliga avgörandet ligger förståshos det svenska folket. En folkomröstning avgörfrågan. Enligt tidtabellen skallmedlemsförhandlingar startas till hösten.Förhandlingarna på jordbruksområdet bliromfattande, och eftersom man inom EG kommeratt ändra sin jordbrukspolitik medförhandlingarna kan de också bli komplicerade.Därför är det svårt att anpassa politiken redanvåren 1992 till en politik som kommer att förändras.Vissa element kommer dock med stor säkerhet attfinnas kvar inom EG. Det är sådana saker sominterventionspriser, exportstöd och direktstöd inågon form. Med anledning av denna kunskap kandet vara möjligt att relativt snabbt göra vissaförändringar, kanske redan i år.Regeringen tillsatte med uppgift att stämmaav det livsmedelspolitiska beslutet. Kommissionenkommer mycket noga att följa utvecklingen inomEG och lämna förslag till förändringar av densvenska livsmedelspolitiken. En första rapport frånkommissionen väntas i början av hösten.Det nu gällande livsmedelspolitiska beslutet togs avriksdagen 1990. Beslutet kan beskrivas som enintern avreglering inom ett bevarat gränsskydd.Under en femårig övergångsperiod trappas destatliga åtagandena ner och regleringarna fasas ut.Jordbrukarna stöds ekonomiskt att lägga omproduktionen så att överskott inte uppkommer.Avregleringen syftar till att föra ut jordbruket påmarknaden, så att konsumenternas efterfråganskall styra vad som produceras. Hela omläggningenav politiken skall ske under socialt acceptablaformer.Det är viktigt att konstatera att det beslut somriksdagen fattade på viktiga punkter skilde sig frånden dåvarande regeringens proposition och denlivsmedelspolitiska arbetsgruppens förslag, somföregick propositionen.