prot · GF0963 · 1992-02-13 00:00:00 — Min åsikt ärdock att så långt man kan se framåt i tiden i dagkommer vägtransporterna att vara detdominerande på grund av att man körfrån dörr till dörr.Vad gäller biltrafiken anser vi att gränserna förhögsta tillåtna hastighet bör verklighetsanpassas.Vi vill ge bilisterna frihet under ansvar i störreutsträckning . Vi hoppas att ärförbi , när staten bestämmer allt övermänniskorna. Det kan inte vara rimligt att en stordel av bilisterna anses som kriminella varje dag.Lagar som inte är förankrade hos människornaefterlevs heller inte. Vad värre är, bilisternanonchalerar allt fler regler.Nej, en attitydförändring är ett måste. Jag ärövertygad om att det går att få olyckskurvan attstagnera om vi sätter in åtgärderna på rätt område.En stor del av olyckorna beror på spritkonsumtioni samband med bilkörning, vilket är heltoacceptabelt. Här anser vi att åtgärder bör vidtasomgående.Att vara ute i trafiken är som att delta i ett lagspel.Därför anser jag att det skulle vara av stor vikt attfå till stånd en rejäl kampanj för attitydförändringför samarbete i trafiken, t.ex. vad gällervägrenskörning. Alla förstår ju värdet av att slippagå ut i mötande fil vid omkörning. En annan företeelse som orsakarmånga olyckor i dagens täta trafik är vänstersväng,där den svängande blir påkörd bakifrån.Här nämnda exempel är fall som med hänsyn tillansvarsfrågan är svår att reglera, men som med enattitydförändring mot samarbete skulle kunnaförändras.Miljön berörs som bekant också av bilismen. Undermånga år har vi hört hård kritik från politiker motbilismen, nu när det var fråga omhastigheten av våra motorvägar. Menmånga av dessa politiker har suttit i riksdagenoch sett hur motorvägar har byggts rakt in mot enstorstad och där slutar med rödlysen. Ett annatexempel är att det är glest med storagratisparkeringar vid pendeltågsstationer iförorterna. Resultatet vad gäller miljön ärsjälvklart. Jag är väl medveten om att detta ärregionala frågor. Men hade man velat påverkadessa brister, hade man säkert kunnat göra det frånriksdagens sida.Varför har det inte byggts kringfartsleder? Varförhar man inte höjt skrotningspremien? Harmiljöpratet endast varit ett massmedialt guldägg?Vi från Ny Demokrati har lagt fram en motionom en höjning av skrotningspremien till 5 000 kr.Menar man något med allt miljöprat i dennakammare bör detta ej vara svårt att få igenom.Utvecklingen på bensinområdet har också gåttframåt. kan vi köra alla gamla bilar på den nyablyfria bensinen, vilket i sin tur medför att det ärhelt realistiskt att montera en katalysator på gamlafordon och på så sätt rena ca 50--60 %.Detta för mig med naturlighet vidare in påfordonshobbyn. Den förra regeringen hade mycketliten förståelse för hobbyfolket. Vi har detuttalande som de borgerliga gick ut med ifordonspressen i valrörelsen. Med tanke på vadsom där har sagts och på att miljöproblemen går attstävja på ett rimligt sätt, ser vi med förhoppningfram emot vad regeringen kommer med. Vårmotion i ärendet, som är väl grundad hoshobbyfolket, hoppas jag få återkomma till.Anf. 156 ():Herr talman! Kommunikation är viktigt för ossmänniskor, dels för att nå varandra genom brev,telefon, telefax, dels att kunna mötas fysiskt påarbetet, möten, konferenser, på släktkalas, dels föratt kunna transportera varor och gods.Det första transportmedlet vi människor användeoss av var våra fötter. Så upptäcktes vindens kraft.Kanske det första utnyttjandet var Eolsharpanssträngar spända över en klangbotten som gervackra toner.Men människans längtan efter det sköna utesluterinte strävan att finna praktiska lösningar ochunderlätta tungt arbete. Egyptierna började attbygga segelskepp för att utnyttja vindens förmågaatt transportera. Sjöfarten och mycket annat hadesett dagens ljus.Från transportsynpunkt kan betraktas somen ö. Betänker man dessutom att den övervägandedelen av tranporterna till och från utlandet går påköl, så är det självklart att sjöfarten är mycketbetydelsefull för Sverige.Riksdagen har uttalat att den statligasjöfartspolitiken skall ges en sådan inriktning attförutsättningar skapas för att utföra Sverigesutrikeshandel på ett tillfredsställande sätt till lägstasamhällsekonomiska kostnader. Vidare skallförutsättningar skapas för att trygga landetstransportförsörjning i politiska och ekonomiskakrissituationer. Sjöfartens möjligheter att somkonkurrenskraftig exportnäring stärka Sverigesbetalningsbalans skall tas till vara, har riksdagensagt.Vad är den nuvarande regeringens målsättning försjöfarten? Det hade jag tänkt frågakommunikationsministern.Det enda jag har kunnat läsa mig till ikommunikationsdepartementets budgetbilaga äratt man där hänvisar till propositionen om denekonomiska politiken, som behandlade ihöstas. Där står det på fyra rader att sjöfartsstödetskall avvecklas och ersättas med ett internationelltregister, vilket ju mycket kortfattat innebär att densom inte har svenskt medborgarskap får lägre lönpå svenska båtar som ingår i det internationellaregistret.I går manifesterade riksdag och regering sin fastaövertygelse om alla människors lika värde och hurviktigt det är med solidaritet. Jag förmodar att vitycker likadant . Då anser jag att det ärfullkomligt omöjligt att införa ett internationelltfartygsregister.I morse hörde jag på radion att man inom EG ärintresserad av vår nuvarande sjöfartspolitik. EG-anpassning tillhör ju modeorden . Kandet då vara en klok politik att förändrasjöfartspolitiken nu? Jag hade tänkt att frågakommunikationsministern om han hade någonkommentar till detta, om han hade varit kvar här ikammaren.Herr talman! Jag har inget emot register somsådana. Det är konsekvenserna, effekterna ochnyttan av ett register som är avgörande, tycker jag.Erfarenheten av fritidsbåtsregistret har varitpositiv. Det har varit till stor hjälp vid sjöräddning,ordningshållning och brottsbekämpning inkl.försäkringsbedrägerier. Vårt arbete skulleförsvåras om registret tas bort, sägerkustbevakningen region avser att avveckla registret, läser jag ibudgetförslaget. Skälet är att registreringsavgiften30 kr. inte täcker driften av registret. Det är ettdåligt för att inte säga dumt skäl. Om man nu harmissbedömt antalet fritidsbåtar, får vi väl takonsekvenserna av detta och höja avgiften till50 kr., som föreslår, eller varför intesäga hundralappen jämt.Låt båtregistret vara kvar, för tryggheten ochsäkerheten till sjöss!Anf. 157 (nyd):Herr talman! Det är dags att acceptera Norrlandsom en del av i stället för en koloni!Kommunikationsministerns utsago att manskall sammanväga faktorer för regeringensinfrastruktursatsning är ett för mycketglädjande besked. I finns merparten avSveriges råvaror. Dessa har på ett ohämmat sättexploaterats av Sydsverige.Skulle norrlänningarna göra allvar av att etablerarepubliken och avgiftsbelägga eller säljavåra tillgångar till resterande delen av ,skulle vi inom en bli ett av de mestattraktiva områdena i världen.Varför gör vi det inte då? Nej, trots den behandlingvi har fått utstå känner vi fortfarande en viss formav brödraskap med våra dialektalt annorlundalandsmän. börjar emellertid vårt tålamod tryta.Den infrastruktur som regeringen nu gett till kännakoncentrerar sig på obegripliga projekt såsom entunnel genom , ,m.m. -- allt koncentrerat till södraoch mellersta Sverige.I en nyligen utkommen skrivelse från vårtambassadråd i konstateras bl.a. attNordtyskland och bör kommaöverens om ett Östersjösamarbete, bl.a. på grundav den extrema storsatsning som nu gör isin infrastruktur med utbyggnaden av den f.d.militärhamnen på . Platsen ärbelägen i bukten sydöst om och tillåterframför allt tillräcklig djupgång. Denna jättehamnskall fungera som en tratt för all Östersjötrafik, föratt denna därefter på ett väl fungerande järnvägs-och vägnät skall slussas vidare till destinationer runtom i Europa.Detta, herr talman, ställer all tidigare planering avinfrastrukturen i en helt ny dager.Förutsättningarna har ändrats. Har verkligenÖresundsbron samma aktualitet? Har verklighetenoch utvecklingen kanske redan sprungit ifrån dettaprojekt?Östersjön kommer att ändra karaktär. SamtligaÖstersjöstäder har möjlighet att åter bli levandehamnstäder. Blunda och visionera:-- Alla Östersjöhamnar -- även i --aktiveras.-- De tunga miljöförstörandelandsvägstransporterna på våra redan hårt nerslitnavägar reduceras väsentligt.-- Hela trafikeras av effektivamiljövänliga färjor.-- Fraktkostnaderna till kommer starkt attreduceras.-- Näringslivet i hela ges betydligt störremöjligheter att konkurrera på samma villkor samtatt få en helt annan utvecklingspotential.-- Alla transporter centreras via den s.k.tratteffekten till inkörsport, den nordtyskahamnstaden ställer i sin tur de största kraven på en välutbyggd infrastruktur i bl.a. samt desskoloni har länge engagerat de visionäraföretagsidkarna. Dessa har med fakta försöktövertyga politikerna om att avkolonisering i andradelar av världen redan är genomförd och att detär hög tid för att göra likadant.De styrande politikerna måste inse de fördelar dekan skaffa landet som helhet, samt den skyldighetde har även när det gäller norrlänningarna,genom att anpassa sig till verkligheten.Kunskapare som länge insett ostkustbanansbetydelse har intensivtarbetat med och uppvaktat olika instanser.Med sina samlade fakta i bagaget vände de sig tillsina politiker. Bl.a. harkommunikationsministrarna samt industriminister uppvaktats. Alla var glada, positiva ochhandlingsförlamade. Så mycket fakta bakom eninvestering i en länge efterlängadinfrastruktursatsning -- som dessutom skulle blilönsam -- hade de aldrig sett. Dessutomchockades de av att man skulle kunnatillgodogöra sig betydande samordningsvinstergenom att bygga ut den enda kvarvarandeflaskhalsen av , nämligen sträckningen mellanHudiksvall och , en vägsträcka på ca 5mil, som ändå måste åtgärdas.Gävleborgs län har den störstaarbetslösheten i . Vi har på kort tidförlorat en rad arbetstillfällen, och senast I 14i Gävle.Låt kolonin få tillbaka en del av sinstolthet genom att anslutas till övriga meden utbyggd dubbelspårig järnväg som trafikerasmed snabbtåg. Med tanke på kommande tyskaÖstersjöprojekt skulle denna enda insats göraNorrland till en blomstrande vinstbärande del avSverige och döva ansvariga politikersdåliga samveten. Alla kan vi göra fel. Måttet påkompetens är emellertid hur man rättar till dessafel.Kommunikationsminister har redanett flertal gånger påpekatatt vissa projekt -- däribland delar avostkustbanan och E 4 -- skall vara i gång under1992. Frågorna vad, var, när samt hur har han påett rutinerat politikermaner kringgått.Därför, herr talman, hoppas jag attkommunikationsministern,arbetsmarknadsministern och utrikesministerntillsammans kan offentligöra följande:Vi har gemensamt införlivat kolonin tilldet övriga . Detta har skett genom enomedelbar investeringsåtgärd i infrastrukturensamt utbyggnad av en dubbelspårigsnabbtågslinje från till ,som E 4 mellan ochSöderhamn skall göras framkomlig. Med dettahar vi -- nästan som bieffekt -- kunnat avhjälpa del av arbetslösheten i län.Jag hoppas vidare på deras gemensammadeklaration att de inser de vettiga i att först låtahela leva, omprioritera andra projekt,omfördela resurserna, fatta beslut medverklighets och ansvarsperspektiv samt visa suntförnuft och behövlig respekt för samtligamänniskor -- även norrlänningar.Tack för ordet, herr talman.Anf. 158 ():Herr talman! Jag hade i likhet med fleraledamöter tänkt ställa en del frågor tillkommunikationsministern, men eftersom haninte är här så väljer jag att göra uppmaningar ochhoppas att han tar del av protokollet och att hansmedarbetare gör detsamma.I dag var blickarna minsann riktade motkommunikationsministern. Förväntningarna varstora, inte minst i . Tyvärr tvingasjag konstatera att vi i har fått våraförväntningar grusade efterkommunikationsministerns information här ikammaren. Vi fick inga konkreta besked.Det finns, herr talman, precis somkommunikationsministern sade starka argumentsom talar för att vi skall satsa på infrastrukturen iNorrland och att satsningarna skall göras nu.Argumenten håller på såväl lång som kort sikt.Det är på kort sikt ytterst angeläget att få i gångbyggandet av vägar och järnvägar för att skapajobb åt framför allt alla arbetslösabyggnadsarbetare. Många projekt, främstinlandsvägarna, är klara för start omedelbart.I går kväll träffade jag ledningen förlänsarbetsnämnden i . Det varingen munter information som man hade att ge.På långt sikt kan vi faktiskt konstatera attnäringslivet i har och kommer att ha enmycket stor betydelse för som helhet.Stora delar av produktionen går på export, ochNorrland står för ett högre nettoexportvärde perinvånare än vad som är riksgenomsnittet. Jag hartidigare i en interpellationsdebatt omBotniabanan nämnt som exempel den kommunsom jag själv kommer ifrån, nämligenÖrnsköldsviks kommun -- nolaskogs, Norrlandssmålänningar, brukar vi säga. Befolkningen i vårkommun utgör av befolkning,som man bidrar av landetsexport. Inte av vad som tillverkasinom vår kommun går på export.Med andra ord: En satsning på infrastrukturen iNorrland är lönsam för hela Sverige.Jag som alltså kommer från vetockså hur viktigt det är atttelekommunikationerna byggs ut i hela Sverige.Tyvärr blev kommunikationsministerns beskedhär i kammaren inte vad vi hade hoppats på.Skulle det vara självklart att en minskning avresurserna i första hand skall drabbainvesteringarna i ? Jag borde inte bliförvånad, eftersom jag har lästbudgetpropositionen, där det i bil. 7 står att det ärproduktivitetsutredningens resultat som skallligga till grund för investeringarna.I dag har norra stambanan mellan ochVännäs en belastning som närmar sigkapacitetsgränsen. Sträckan --Vännäshar den sämsta kvalitet som SJ kan erbjuda i dag.Följden av detta blir naturligtvis tätadriftstörningar, som i sin tur leder till försämradkonkurrenskraft för näringslivet i norra medför till att tunga godstransporter flyttasöver på landsvägen, vilket i sin tur ökar slitaget påvägar som redan är tillräckligt slitna. Standardenpå vägarna i är den sämsta ilandet. Detta medför i sin tur en sämre trafikmiljöoch en sämre trafiksäkerhet. hör det tyvärrinte till ovanligheterna att man måste stängabroar för övrig trafik när dessa tunga transporterdrar fram på våra vägar.E 4 genom måste få enstandard värd namnet. Därför måste byggandetav komma i gång.Sandöbron fungerar som en besvärligflaskhals.Jag uppmanar därför kommunikationsministernatt se till att byggandet av sätts i gång,liksom byggandet av Åsbergstunneln iÖrnsköldsvik. Satsningarna i måsteockså komma i gång.Så åter till järnvägen. För att SJ skall kunna taemot mer gods utefter norra stambanan krävs attden upprustas och blir dubbelspårig. Vi harpresenterat ett förslag som heter ,och därför framför jag uppmaningen: Påbörjaförprojekteringen av nu! Med ettmodernt järnvägsstråk efter kanvi också på ett bättre sätt ta till vara de resursersom faktiskt finns i inlandet.Goda skäl talar för satsning på deninfrastrukturella politiken i . I tur ochordning kan jag nämna:1. Snabbtåg till Sundsvall/Härnösand.2. Överför till stomnätet.3. Rusta upp stambanan.6. Genomför satsningarna på genomVästernorrland med Åsbergstunneln ochprojekten i Sundsvall.8. Förbättra standarden på våra inlandsvägar.Det var den här listan och litet till som vi hadeförväntat oss att kommunikationsministern skulleha presenterat i dag.Herr talman! Jag vill också passa på att fästauppmärksamheten vid en mycket, mycket viktigsak, nämligen den industri som producerarspårbundna fordon. I -- och iKalmar -- har vi ABB som sitter där utan order.Får man inte in nya order till ABB-Traction iÖrnsköldsvik inom april månad kan vi konstateraatt industrin kommer att läggas ner, och Sverigestår utan industri som tillverkar spårbundnafordon. Det räcker alltså inte med att byggajärnvägarna. Vi måste också se till att vi harnågonting att åka på utefter dessa järnvägar.Jag vädjar verkligen om att man skall se till attrådrumsbeställningar kommer i gång, förbehoven är stora -- inte minst hos SL här iStockholm när det gäller nya tunnelbanevagnar.Låt oss alltså sätta spaden i jorden! Låt oss sättafart, så att vi kan få fler arbetstillfällen!Anf. 159 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att detkänns tamt när kommunikationsministern liksommajoriteten av trafikutskottets ledamöter ärfrånvarande i kammaren. Jag vill ändå införprotokollet säga att inomtelekommunikationsområdet sker snabbaförändringar tack vare teknikutvecklingen, och viser hur serviceutbudet ökar. somockså ligger inom trafikutskottets ochkommunikationsdepartementets ansvarsområdehar en mycket omfattande service. Baratelefonkatalogen ger oss hushåll och företagårligen en uppdaterad informationsbank som ärimponerande. Stockholmsdelen väger med sinafem band dryga . Det är med andra ord ingetfel på ambition att vilja serva osstelekunder.Service är bra, och det är vad vi betalar för. Menman måste fråga sig om risken inte är stor att vimed den snabba utvecklingen får betala förservice som vi inte efterfrågar.På teletjänstsidan har vi fått nya möjligheter. Vihar fått 020-nummer. Varje samtal kostar enmarkering, och mottagaren står för resten avkostnaden. En annan tjänst som har kommit tillär de s.k. 071-numren. På dessa nummer kan manmot betalning få en teletjänst utförd.Skillnaden mellan 020-servicen och 071-servicenär att det i det första fallet kostar uppringarenpraktiskt taget ingenting. Av den anledningennyttjas servicen i första hand för tjänster därbetalaren kan finansiera detta via annanverksamhet. När det gäller 071-tjänsterna finnsdet en direkt lönsamhetskoppling till självasamtalet.Det kostar mellan 4:55--/minutattutnyttja dessa tjänster. Ett samtal på 15minuter kostar i det dyraste fallet hela , ochdå förväntar man sig att servicen skall varadärefter.Tyvärr har det dykt upp en kategori som benämns''snusknummer'' som erbjuder denna service. Ipressen beskrivs dessa nummer som bluff ellerbondfångeri. Servicen går ofta ut på att hållakunden kvar för att man skallkunna tjäna maximalt med pengar.Vinsten på 071-servicen är betydande. Televerketoch de som erbjuder tjänsterna delar lika. Enligten av tjänstemän är vinsten förteleverkets del ca 40 miljoner enbart förtjänsterna ''sex och vackra damer''.Eftersom kostnaden inte alltid kan relateras tillerhållen tjänst, finns en uppenbar risk attbeställaren inte är densamma som betalaren. Vifår ofta höra talas om företag som har fått betalatjänster åt andra. Föräldrar och myndigheter harockså fått betala vad andra nyttjat.Senast i går kunde vi läsa i om enperson som fått en räkning från på50 000 för betalning för dessa tjänster. Jag harockså fått rapporter om räkningar istorleksordningen 30 000 till 35 000 till personersom inte riktigt har förstått att sådan servicekostar mycket pengar.Kds har vi pekat på det här problemet. Vi vill inteförbjuda servicen. Men vi vill att det, i likhet medannan service som erbjuds, skall erbjudasvalfrihet från början.I dag kan den som vill få sin telefon bortkoppladfrån 071-tjänsterna. Det har man själv gjort påteleverket. Uppenbarligen ser man trots allt ettproblem med 071-servicen.Det skall dock inte vara som det är , attmånga begär att få sin telefon bortkopplad efterdet att de har gjort den dyra erfarenheten. Detskall naturligtvis vara så att man från början ärfrikopplad från 071-linjen. Den som vill blir sedaninkopplad. För att det skall råda valfrihetbeträffande den service man vill ha skall enkategoriindelning ske.Den som vill ha tjänster om väder och vind skallefter begäran bli inkopplad endast på dettaområde, och den som vill ha tjänsterna sex ochdamer skall bli inkopplad på den servicen. Ingetmoraliserande och inget begränsande. Däremotskall man skapa valfrihet för kunden så att dennekan välja till vad den vill ha. Det skall inte varasom nu att man måste välja bort det man meddyrköpt erfarenhet har funnit att man inte vill ha.Den här idén har en tidning tagit upp medteleverket, där man finner förslaget löjligt ochsäger att vi kan syssla med moralväkteri på annathåll. Man menar att svenska folket tål den härverksamheten och att det är tekniskt svårt att göranågonting åt den. Tacka för det. Med en sådanvinst vore det konstigt om svaret skulle vara ettannat.Det är kanske riktigt att de flesta tål detta och attdet är tekniskt svårt. Men är än sålänge en statlig verksamhet. Jag tror att det ärviktigt att vi från riksdag och regering markerarför teletjänstföretagen vilken typ av service viförväntar oss och på vilket sätt den skall erbjudas.Jag tror att det är viktigt att vi gör det innanteleverket har blivit avreglerat och vi har fått ökadkonkurrens.Jag ser inte detta som ett moraliserande med storapekfingrar utan som en strukturering av enverksamhet som ligger inom vårt ansvarsområde.Anf. 160 (nyd):Herr talman! Ny Demokrati instämmer i stort iden syn som regeringen har påkommunikationssektorn. Kommunikationer haren central betydelse för svensk ekonomi.Utbyggnaden av infrastrukturen har ocksåbetydelse för främjandet av näringslivetsutveckling. Vidare instämmer vi i att arbetet medatt begränsa trafikens miljöpåverkan måste drivasvidare på ett kraftfullt sätt.När satsningar på infrastrukturen hardebatterats har emellertid sjöfartens potentialinte beaktats. Här finns nämligen en infrastrukturredan utbyggd, sjöfarten har möjligheter att tahand om stora mängder tillkommande gods.Vi förbiser ofta att en givmild natur försett ossmed en alldeles gratis infrastruktur och attArchimedes förklarade varför och hur den kananvändas. Havet, vattnet, behöver mycket litet avinvesteringar och underhåll för att klara av attbära hur mycket gods som helst.När det gäller kommunikationer har Sverigegenom färjetrafiken en central ställning.Konkurrensen mellan de nordeuropeiskakontinentala färjehamnarna -- främst --, , och -- ärknivskarp. Färjestäderna ser dessutom enpotentiellt allvarlig konkurrens i Öresundsbronoch den tilltänkta förbindelsen över Fermanbelt.Rostock, som redan har godmotorvägsförbindelse söderut, hoppas också bliSveriges inkörsport till kontinenten. Vi kan alltsåvänta oss ett billigt och snabbt transportsystemöver södra det av svenskar sannolikt alltför litetuppmärksammade tyska vattenvägsnätet ärtillgängligt från via floder och kanaler,och vi kan trafikerna hela via dettasystem. kan man kanske t.o.m. trafikeravattenleden från till med fartyg påupp till . Floden ochvattensystemen går en glanstid till mötes.Naturligtvis skall vi även värna våra svenskasjötransportsystem.Utvecklingen i med raserade murarm.m. har minskat betydelse.Tyngdpunkten i kommer att förskjutasösterut. Således går den kortaste vägen till dennanya marknad över södra . Snabba färjoreller kustfartyg kommer att få allt störrebetydelse.Vi vill ha och kräver en fast förbindelse tillDanmark, men den kan lika bra gå mellanHelsingborg och , som vi ser det. En broeller tunnel måste bli mycket billigare att byggadenna korta väg, nu när betydelsen har minskatnågot på grund av den positiva utvecklingen iÖsteuropa.I såväl regeringsförklaringen sombudgetpropositionen lägger man stor tyngd vidmiljöhänsyn. Man talar när det gäller transporterbl.a. om vikten av att minska utsläppen och ökabränsleeffektiviteten. I det sammanhanget kanjag nämna att ett modernt kustfartyg endastanvänder av den energi som behövs för attflytta gods på landsväg. Ett sådant fartyg tarsamma last som tio normala godståg.Dessutom, herr talman, är effektiviteten inteheller så dålig. Sjötransporter sker i genomsnittmed samma hastighet som tåggodstransporter närdet gäller Europadestinationer och med halvatåghastigheten när det gäller transporter iSverige.Planeringen av utbyggnaden av infrastrukturenmåste som första syfte vara ekonomisk, dvs. gällaeffekten av satsade skattepengar och signaler frånmarknaden. Vi tycker dessutom att planeringenav utbyggnaden av infrastrukturen skallhandläggas av ett gemensamt transportverk.