prot · GF0997 · 1992-04-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:97Tisdagen den 21 aprilKl. 14.001 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 6, 7, 8, 9 och 10april.2 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellationerna 1991/92:150, 165 och 170Till riksdagenGudrun har ställt interpellation(1991/92:150) till socialminister kvalitetskraven inom sjukvården. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallbesvara interpellationen. Vidare har till mig ställtsinterpellation (1991/92:165) av ombidrag till Noaks Ark m.m. och interpellation(1991/92:170) av om Fas 90.Då första interpellationsdebatt, vid vilken bådeinterpellanterna och jag kan närvara, är den 11 majfår jag härmed anmäla att mina svar påinterpellationerna inte kan avges förrän vid dennatidpunkt.Stockholm den 9 april 1992Bo KönbergInterpellation 1991/92:158Till RiksdagenEva har ställt interpellation(1991/92:158) till mig omsocialbidrag/bostadsbidragskostnader.Då första interpellationsdebatt, vid vilken bådeinterpellanten och jag kan närvara, är ,får jag härmed anmäla att mitt svar påinterpellationen icke kan avges förrän vid dennatidpunkt.Stockholm den 9 april 1992Bengt WesterbergInterpellation 1991/92:159Fru talman! Jag vill anmäla att 1991/92:159 om åtgärder mot denekonomiska brottsligheten inte kommer attbesvaras inom föreskriven tid på grund avinterpellanatens förhinder att ta emot svaret. Jaghar kommit överens med om attbesvara denna interpellation den 4 maj 1992.Gun Hellsvik3 § Anmälan om frågor4 § Svar på fråga 1991/92:628 om och demänskliga rättigheternaAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att ta upp frågan om förtrycket av demänskliga rättigheterna i och krävafrisläppande av de politiska fångarna, däriblandWei Jinsheng, när företrädare för den kinesiskaregeringen besöker Sverige.Svaret på frågan är ja. Regeringen kommer att taupp dessa frågor när vicepremiärminister besöker Sverige.Regeringen kommer då även att framföra envädjan om frisläppande av bl.a. . 2 ():Fru talman! Det är nästan regel vid frågestundernaatt man som frågeställare tackar för svaret, somman ändå inte är riktigt nöjd med eller harytterligare synpunkter på. Låt mig avvika någotfrån det vanliga betendet genom att tacka försvaret, som jag tycker är mycket bra.Jag önskar utrikesministern framgång vidöverläggningarna med representarna för Kinasregering. Vi får inte glömma bort att de mänskligarättigheter förtrycks i och att man där hållerpolitiska fångar. Detta skall påtalas, somvi skall kräva dessa fångars frisläppande när Kinasvice premiärminister kommer hit . Det är etttillfälle som inte får försittas. Lycka till!Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1991/92:647 om ökad tillgångpå bostäder i . 3 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat statsrådet om vilka åtgärder han är beredd att vidtaför att medverka till att öka tillgången på bostäderi . Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som skall svara på frågan.Trots att de baltiska staterna uppnåttsjälvständighet finns det fortfarande ryska trupperkvar på deras territorier. Hur många militärer dethandlar om är svårt att ange exakt, men vårbedömning är att det rör sig om ca 25 000 man iEstland, ca 35 000 i och minst 35 000 äveni . De ryska truppernas närvaro ärnaturligtvis en ständig källa till oro för balterna, ochdet ligger inte i någons intresse atttrupptillbakadragandet fördröjs mer ännödvändigt.Det är viktigt att parterna nu skyndsamt sluter avtalom tillbakadragande av de ryska trupperna. Det ärsamtidigt ryssarnas ansvar att bygga bostäder åt sinegen militära personal.I januari deltog jag i samordningskonferensen iWashington om bistånd till OSS. Syftet medkonferensen var att mobilisera ett kraftfullt ochsamordnat internationellt stöd för skyndsammainsatser i OSS. Vid konferensen diskuterades bl.a.frågan om bostäder för hemvändande officerare.En arbetsgrupp tillsattes med uppgift att utarbetaen aktionsplan för prioriterade insatser, vilkakommer att redovisas införuppföljningskonferensen i i maj.Vid arbetsgruppens första möte efter konferensenbeslutades att en internationell byggnadstekniskexpertgrupp skulle besöka för att på platsstudera förutsättningarna för bistånd när det gällerbostadsbyggande för hemvändande officerare frånBaltikum.Även om vi anser att ansvaret ligger på Rysslandför att lösa denna fråga är vi medvetna om denhumanitära dimensionen. Vi har därför aktivtengagerat oss i arbetsgruppen för bostäder och harockså ställt en svensk expert till förfogande i dentidigare nämnda expertgruppen.I ljuset av expertgruppens rapport får vi sedanbedöma vilka insatser som kan bli aktuella försvenskt vidkommande.Anf. 4 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet så mycket försvaret. Det gladde mig att vi har hållit oss frammepå det här området.Det blir ingen lugn och ro i förränockupationsarmén är helt evakuerad. Vid besökdärstädes har jag själv kunnat konstatera att blanddet första som man önskar sig är att få visa ochockså känna att man är herre i sitt eget hus.Förbundsrepubliken har ju ställt upp medganska stora insatser för att man skulle bli av medde trupper som var kvar i det tidigare DDR. Mankommer uppenbarligen att satsa på justbostadsbyggande i . Detta kan Tysklandsom en relativt rik nation klara av, medan vårabaltiska grannar har mycket svårare för att kunnahjälpa till på samma sätt. Som statsrådet påpekadeborde ryssarna själva ta sitt ansvar, men inte hellerdär finns de resurser som skulle behövas.Det bästa såväl för balterna och ryssarna som föross i vår del av världen vore om det gick attundanröja det orosmoment som det innebär att hafrämmande trupper på baltisk mark -- ochdessutom så nära oss. I ett läge då svenskatillverkare av prefabricerade hus har svåra tider ochdå det finns många arbetslösa byggnadsarbetarevore detta kanske ett tillfälle för oss att inte baraingå i arbetsgrupper utan att även rent konkret ochpraktiskt hjälpa våra grannländer. Vissa andrayrkesgrupper har ju genom AMS-hjälp kunnatträda in och hjälpa till med uppbyggnaden iÖsteuropa.Anf. 5 Utrikesminister ():Fru talman! En överenskommelse omtrupptillbakadragande måste komma till stånd. Detär någonting som vi från svensk sida i alla de foradär vi har möjlighet till det upprepar ochåterupprepar. Det är av stor vikt att de ryskatrupperna kommer bort också för att spänningarnamellan befolkningsgrupperna i de baltiska staternanågot skall kunna lätta.Det går inte att komma ifrån att det är etthuvudansvar för ryssarna själva att ordna de socialaförhållandena för de trupper som skall dras bort.Det finns också en annan sak som är värd attnämna. Vi har ju lediga resurser i , menesterna själva säger att de skulle kunna hjälpa tillmed bostadsbyggande bara det gick att ordna medutländsk finansiering. Man måste således varaöppen för att det här problemet har många olikasidor. Det finns dock en vilja från svensk sida attförsöka hjälpa till och att vara öppen för att även viskall kunna hjälpa till.Anf. 6 ():Fru talman! Vi kan konstatera att spänningarna ärmycket starka. läste jag i det som engång var Neues , där manredogjorde för de många brott som begås avmilitärer från den gamla ockupationsarmén iÖsteuropa -- det gällde inte bara i det gamla DDRutan även i . Om det skall gå att kommatill rätta med dessa spänningar, måste mannaturligtvis se till att trupperna återvänder hem.Jag ser med stor förväntan fram emot resultatet avden redovisning som skall göras i i maj.Statsrådet pekade på de olika möjligheter -- genomett internationellt samarbete med ryssarna självaoch t.o.m. med esterna, som har sagt sig varaberedda att hjälpa till -- som finns för att man skallkunna komma till rätta med problemet. Jag hoppasatt vi på alla sätt försöker att komma någon vart, såatt man får den lugn och ro som behövs och så attvi alla kan se fram emot en bättre framtid förEuropa än den som vi tidigare hade att se framemot.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:652 om eninternationell fredsstyrka till SydafrikaAnf. 7 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att stödja förslag om eninternationell fredsstyrka till , lämpligen iFN:s regi.Bakgrunden till förslag är detupptrappade våldet i och särskilt desenaste händelserna i förstaden att FN skall kunna sända trupper till ett landkrävs normalt att landet i fråga begärt detta, att allainblandade parter har gett sitt medgivande samt attsäkerhetsrådet fattat beslut om inskridandet. Ingenav dessa förutsättningar föreligger för närvarande.Det fortsatta våldet i är ett direkt hot motden pågående reformprocessen och strävandena attfå till stånd en demokratisk utveckling i landet.Det är därför av största vikt att den sydafrikanskaregeringen axlar sitt självklara ansvar för skydd avgemene mans liv och egendom och vidtar deåtgärder som krävs för att få slut på det meningslösavåldet. Alla parter i måste ta sitt fullaansvar enligt det fredsavtal som undertecknadesförra året och med kraft bekämpa våldet.Från svensk sida är vi beredda att stödja varjeinitiativ som kan främja snabba framsteg i denpågående förhandlingsprocessen och en utvecklingmot frihet och demokrati i utan våld.Talmannen konstaterade att frågeställaren inte varnärvarande i kammaren och förklaradeöverläggningen avslutad.AjourneringPå förslag av talmannen beslöt kammaren kl. 14.12att ajournera förhandlingarna , dåjustitieminister väntades anlända tillkammaren för att lämna svar på fråga 664.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.14.7 § Svar på fråga 1991/92:664 ominsolvensutredningenAnf. 8 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta med anledning avinsolvensutredningens förslag tillskuldsaneringslag.Låt mig först säga att frågan om att i införaen möjlighet till skuldsanering för fysiska personerefter beslut av domstol har sin upprinnelse i att ettenigt lagutskott förordade att sakenskulle utredas (LU 1987/88:12). Utskottet uttaladei det sammanhanget att en viktig utgångspunkt vidfrågans bedömning var att regler om skuldsaneringinte får leda till en allmän uppluckring avbetalningsmoralen i samhället.Insolvensutredningens betänkande överlämnadestill . Förslagethar därefter remissbehandlats på sedvanligt sätt.Flertalet remissinstanser, däribland olikakreditgivar- och näringslivsorganisationer, harställt sig bakom grundtanken att införa ettskuldsaneringsinstitut. Men blandremissinstanserna finns skilda uppfattningar omden närmare utformningen av förslaget.Insolvensutredningens förslag innebär en viktigprincipiell nyhet i svensk rätt. Det har intevarit möjligt för en enskild person att mot enborgenärs vilja på ett bindande sätt bli helt ellerdelvis befriad från att betala sina skulder. Även omutredningens förslag tar sikte på de mestbehjärtansvärda fallen, skulle förslaget innebära ensådan grundläggande förändring i förhållandetmellan borgenärer och gäldenärer att man nogamåste överväga förslagets principiella och praktiskakonsekvenser, bl.a. för den allmännabetalningsmoralen och för den viktiga principen attavtal skall hållas. Jag känner mig för egen deltveksam till att ta det steget.Å andra sidan kan ett skuldsaneringsinstitutmedföra beaktansvärda sociala ochsamhällsekonomiska vinster. Institutet har ocksåprövats under i övervägs nu bl.a. deorganisatoriska och kostnadsmässiga effekterna avförslaget. Först sedan detta är klart och enfullständig beredning har kunnat ske, är jag bereddatt slutligt ta ställning till utredningens betänkande.Anf. 9 BO ():Fru talman! Jag skall be att få tacka justitieministerGun för svaret på min fråga.Jag är givetvis medveten om svårigheterna attkonstruera ett vettigt system på det här området,men problemen är mycket stora. Som ledamot avstyrelsen för kronofogdemyndigheten i Malmöhuslän har jag sett många av de problem sommänniskor utsätts för. I t.ex. finnsdet 55 000 gäldenärer i kronofogdens register,vilket motsvarar av den arbetsförabefolkningen. Vid en konferens i Malmömed deltagande av kronofogdemyndigheten iMalmöhus län och de sociala myndigheterna i länetkom det fram ytterligare oroande uppgifter omsvårigheterna att rehabilitera mycket skuldsattamänniskor.Man kan naturligtvis fråga sig vad problemen berorpå. Kreditrestriktionerna togs bort 1985, vilket harinneburit en hejdlös kreditgivning från bankernassida och en höjning av räntorna. Vidare har vi fåttett nytt skattesystem, som har medfört att man fårdra av endast en mindre del av räntekostnaderna.Dessutom har alltför många människor med låginkomst fått låna pengar, vilket egentligen äroacceptabelt. Naturligtvis kan man säga attmänniskor som har försatt sig i den här situationenfår skylla sig själva. Men jag tycker att det åliggersamhället att se till att vi har ett vettigt system, somtillåter människor att på något sätt ta sig ursvårigheterna.Av svaret framgår att man håller på att beredafrågan inom departementet. Min fråga skulledärför bli: Hur tror justitieministern att dettar innan beredningen är klar?Anf. 10 Justitieminister ():Fru talman! Vi har diskuterat frågan idepartementet, men jag är inte beredd att lämnanågot bindande svar beträffande tiden.När det gäller det egna arbetet och beräkningarnamed utgångspunkt i utredningen är jag övertygadom att man kan bli klar under innevarande år.Samtidigt finns det skäl att se på utvecklingen iDanmark. studeradeförhållandena i , men enligt senareinformation har utvecklingen blivit en annan än densom man förväntade sig. Skuldsaneringen har fåttbetydligt större omfattning än vad man förutsåg.Den tid som uppföljningen av detta kan ta vågar jaginte uttala mig om.Anf. 11 BO ():Fru talman! Man kan naturligtvis säga att demänniskor som har försatt sig i den här situationenfår skylla sig själva, men det skapas ändå enohållbar situation. Det finns kanske andramöjligheter som kan studeras.Vid den konferens som jag nämnde pekade manbl.a. på skolans möjlighet att helt enkelt läramänniskor att hantera pengar på ett bättre sätt.I just har kronofogdemyndighetengjort en hel del insatser t.ex. i skolor och förvärnpliktiga. Ser justitieministern några andramöjligheter än dem som redovisas iinsolvensutredningen, för att man skall kunna hittanågon annan lösning för att bringa litet bättreordning i detta system?Anf. 12 Justitieminister ():Fru talman! Det som här tar upp äregentligen det som jag ser som det mest väsentliga,nämligen att vi på olika sätt försöker informera omvad avtal innebär och vårt ansvar för ingångnaavtal. Det som jag tog upp i svaret är just den orosom jag känner för att vi i stället skapar motsattsituation och undergräver allmänhetens känsla föratt den har skyldighet att hålla ingångna avtal.Jag kan tänka mig att vi kan ändra lagstiftningen påett sådant sätt att möjligheterna att saneraekonomin förbättras. Men jag kan se brister iinsolvensutredningens förslag just med tanke pårisken för att betalningsmoralen undergrävs.Anf. 13 BO ():Fru talman! Jag håller med om det sista somjustitieministern sade. Det är egentligen det som ärdet viktiga, nämligen att vi kan få en sådan ordningatt människor inte hamnar i denna situation.Naturligtvis skall de själva ta ansvar, men även desom lånar ut pengar har ett ansvar. Det äregentligen detta som jag har velat peka på genomatt ställa denna fråga, och jag hoppas attjustitieministern skall bevaka detta i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1991/92:567 om direktiven tillläroplanskommitténAnf. 14 (m):Fru talman! har frågat mighuruvida uttalanden i direktiven tillläroplanskommittén angående slöjd, hemkunskapoch barnkunskap är min personliga uppfattningeller hela regeringens ställningstagande.Låt mig inleda med att påminna att direktiv till kommittéer beslutas avregeringen. De uttrycker självfallet också,åtminstone numera, regeringens uppfattning.Förmodligen har inte lästbetygsberedningens direktiv. Där står nämligen attberedningen bör utgå från att betyg skall gestidigare än . Regeringen har alltså ställt sigbakom en tidagareläggning av betygssättningen.Regeringen har inte tagit ställning till någontidigaste tidpunkt för betyg.I direktiven till läroplanskommittén anges attkommittén skall belysa konsekvenserna av om vissaämnen som är obligatoriska i stället erbjudsinom ramen för elevernas personliga val eller inomramen för den enskilda skolans profilering. Dettauppdrag står regeringen bakom, likväl som den stårbakom den uppräkning av ämnen som kommitténbör utgå från skall vara obligatoriska, eller gesgaranterad undervisningstid, vilket också återfinnsi direktiven. Något ställningstagande beträffandeämnena slöjd, hemkunskap och barnkunskap harinte regeringen gjort. Jag har inte heller givituttryck för någon bestämd uppfattning utanavvaktar kommitténs förslag.Anf. 15 ():Fru talman! Tack för svaret. Det är bra att BeatriceAsk här i klargör att det är hennespersonliga åsikt och inte regeringens åsikt att betygskall ges på lågstadiet.En minst lika omdebatterad fråga är dockifrågasättandet av slöjd och hemkunskap somobligatoriska ämnen. Det hade därför varit bra omBeatrice hade kunnat ge besked här i dag åregeringens vägnar att hemkunskap och slöjd skallfinnas kvar som obligatoriska ämnen ocksåfortsättningsvis. Men det gör hon alltså inte.Beatrice säger att direktiven gäller. Jag blirnågot förvånad över att det uttrycks åregeringspartiernas vägnar. Det är nämligen ettannat ljud i skällan när borgerliga företrädaredeltar i debatter, intervjuer, osv. Då uttryckercenterpartister, folkpartister och ofta att deanser att dessa ämnen skall vara kvar och att deockså går i god för att det blir på det sättet. T.o.m.regeringskolleger till säger detta.Detta har fått många att tro att direktiven tillläroplanskommittén nu skall ändras. Men så är dettydligen inte, utan den skall tydligen få arbeta meddenna uppgift trots denna opinion.Jag menar att slöjd, hemkunskap och barnkunskapär mycket viktiga ämnen i skolan. Detta ärkunskapsområden som varje människa behöver hamed sig genom hela livet. Det rör sig omnödvändiga praktiska kunskaper men också omkulturmedvetenhet. Detta förenar något fint iskolan, nämligen att det praktiska och teoretiskakan gå samman. Det menar jag är viktigt. Det ärmer viktigt än att slå vakt om vissakunskapsområden. När man ifrågasätter på dettasätt avslöjas en kunskapssyn som jag troddetillhörde en gammal och förlegad skolform.Anf. 16 (m):Fru talman! Jag vill till den lista av olikariksdagsmän och andra som har uttalat sig i fråganlägga att det finns även moderater som uttalar sigmycket bestämt om enskilda ämnens ställning. Detförvånar mig något, eftersom den principiella frågasom jag önskar att man diskuterade även här iriksdagen är om regeringens hypotes är riktig,nämligen att det är väsentligt att elever ges någotslags möjlighet att välja något mer än de kan i dagpå sitt schema och att det på något sätt skulle geeleverna något mer av det inflytande och ansvaröver studierna som vi vet att eleverna efterfrågar.Det är en intressant principfråga som det vore braom man tog itu med. När man har gjort det måsteman nämligen reda ut om vi vuxna, ellernågon annan kan avstå från något litet ämne someleverna kan få förfoga över för egen del. Dettycker jag är principfrågan.När det gäller kunskapssynen vill jag i denna debattgärna påpeka att jag anser att jag personligen harvarit tydlig och att direktiven är tydliga när detgäller den viktiga balans som måste finnas mellanteori och tillämpning och mellan olika typer avämnen. En viktig markering som vi har gjort är attvi har beställt kursplaneförslag för tre ämnenomedelbart för att ta med dem i remissomgången.Det gäller svenska, matematik och musik. Vi villmed detta markera att vi vill ha och att det måstefinnas olika typer av ämnen. Det är dessutom så attelevernas behov av mer tillämpning och praktikförvisso icke är enbart en fråga om vilka ämnen somskall stå på schemat, utan det handlar ompedagogiken i skolan. Detta får vi politiker intesyssla mer hur mycket som helst. Men det är ändå idetta sammanhang som mycket måste göras för skall få en bättre balans i undervisningen somhelhet.Anf. 17 ():Fru talman! använder väldigt mångaord, har mycket välvilja och talar om hur detta skallvara i teorin på alla möjliga områden. Men det somhon direkt gör är ju att hon angriper precis deämnen som innehåller en god blandning av teorioch praktik. Det är dessa ämnen som regeringen ifrågasätter genom att säga att deinte behöver komma alla elever till del. Dettaavslöjar en gammaldags kunskapssyn.Jag tycker att det blir en ganska löjlig låtsaslek närman med ordkaskader försöker dölja just ettkonkret faktum och, tycker jag, gerläroplanskommittén en omöjlig uppgift att ta framtimplaner till något som är så dödfött som att dessaämnen skall utgå ur timplanen.Anf. 18 (m):Fru talman! har vi faktiskt inte gett dessadirektiv. Det är en myt som . Vad vi har gjort, och jag håller med om attdet är viktigt, är att vi inte har beställt garanteradundervisningstid, vilket är en sak, för ett antalämnen, vilket oroar många. Det tycker jag är någotsom man kan låta bli att göra, eftersom det ändåkan ordnas.Vad vi har gjort när det gäller obligatoriska resp.frivilliga ämnen är att vi har bett denna kommitté attbelysa konsekvenserna av om något eller obligatoriska ämnen skulle bli frivilliga. Påvilket sätt det skulle innebära att man kastar utbarnet med badvattet begriper jag inte. Jag tyckeratt det är ganska klokt att be experter och andrabelysa konsekvenserna, så att vi får ett braunderlag, eftersom den övergripandemålsättningen från regeringens sida var att skapaett litet utrymme för elevernas ansvarstagande.Sedan kan man tycka att jag talar för mycket, mendet gör jag för att försöka redovisa bakgrunden ochresonemangen kring dessa åtgärder. Men vi har intepekat ut dessa ämnen på det sätt somSocialdemokraterna gärna vill göra gällande ochsom man också får ett intryck av i debatten.Anf. 19 ():Fru talman! Om det bara vore socialdemokratersom pekar ut detta, men det gör faktiskt helaSkolsverige. Det har klargjorts att de obligatoriskaämnena skall vara de som finns utom tre.Därmed har dessa tre, nämligen slöjd, hemkunskapoch barnkunskap, ifrågasatts. Hur mycket BeatriceAsk än talar om det, går det inte att blanda bortdessa kort. Det är alldeles klart.Jag skulle vilja rekommendera skolministern tilllitet huvudräkning här i . Det är faktiskthär som frågan kommer att avgöras så småningom.Det är alldeles tydligt att det inte finns någonmajoritet för skolministerns åsikt i denna fråga.Således vore det väl bättre att redan nu geläroplanskommittén vettiga direktiv, så att det kanbli något resultat, i stället för att hålla på med denhär låtsasleken.Anf. 20 (m):Fru talman! Om statsråd fick ställa frågor skulle jagställa följande fråga: Är det verkligen på det sättetatt tycker att det är heltointressant att få konsekvenserna belysta av omnågot ämne blev frivilligt. Jag tror att svaret på denfrågan är nej. Jag tror t.o.m. att det är mycketintressant att få ett besked på den punkten.En annan fråga som det vore väldigt intressant attdiskutera är följande: Är det så, att en majoritet iriksdagen inte tycker att det vore bra om eleverhade ett större inflytande och kunde ta ett någotstörre ansvar för sina studier? Nej, så tror jag inteatt det förhåller sig. Jag möter många riksdagsmän,bl.a i debatter, som känner ett stort behov av att viskall kunna komma till rätta med den passivitet ochdet åsidosättande som många elever upplever i sinstudiesituation.Regeringen kan ha dragit en felaktig slutsats när detgäller hur man skall gå till väga för att ändra pådetta. Det låter som om det här vore fel. Men jagtror alltså inte att det är vad man tycker. Man ärensidigt beredd att ha en förutfattad mening innankonsekvenserna ens är belysta. Det är bara det somjag ifrågasätter.Däremot har jag många åsikter både om dessaämnen och om andra. Och precis som alla andra harjag också favoritämnen.