prot · GF0972 · 1992-03-09 00:00:00 — De är väsentligt attregeringen nu följer upp sina mycket vällovligainitiativ till satstningar på infrastrukturen, medinitiativ till underlättande lagstiftning.Kritik kan anföras mot enskildheter i det förslagsom utarbetades inomkommunikationsdepartementet ,vilket också flera remissinstanser gjorde.Exempelvis är det ett oeftergivligt krav att denenskilde markägarens rätt till ersättning inteförsämras, liksom att rättssäkerheten upprätthålls.Ersättningsnivåerna vid expropriation kan ocksåbehöva ses över, så att den enskildes intressen inteblir lidande vid exempelvis denna typ avinfrastrukturinvesteringar.Det är av stor betydelse att den markrättsligalagstiftningen är ändamålsenlig, eftersom mångafastigheter berörs av nya spårsträckningar och avändringar i det befintliga järnvägsnätet. Frågan börsåledes behandlas av regeringen utifrånföreliggande förslag och remissvar och enproposition föreläggas riksdagen.Med anledning av ovanstående vill jag riktaföljande fråga till statsrådet statsrådet att ta initiativ till en merändamålsenlig lagstiftning avseendemarkanvändning för järnväg?1991/92:131 av () tillarbetsmarknadsministern om lönegarantin:Den så kallade lönegarantin tillkom 1971 för attgarantera de anställda möjlighet att få ut sinalönefordringar om arbetsgivaren kom på obestånd.Det har blivit allt vanligare attlönegaranti används som ett medel att under en tiddriva företag vidare trots att företaget är påobestånd. Därvid finns risk för attkonkurrenssnedvridande fördelar uppstår för detberörda företaget.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för attlönegarantin inte skall användas i sådant syfte?8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 27 februari1991/92:437 av () tillkommunikationsministern om utbyggnaden avvästkustbanan:Enligt statssekreteraren påkommunikationsdepartementet finns för dageninga möjligheter att diskutera en tidigareläggningav en dubbelspårsutbyggnad på västkustbanan.Delar kommunikationsministern denuppfattningen?1991/92:438 av () tillnäringsministern om innovativ verksamhet:Regeringen har signalerat bättre villkor för små ochmedelstora företag på olika områden. Det gällerskattelättnader, bättre lånemöjligheter och därmedbättre möjligheter för riskkapitalförsörjning.Framför allt har dessa åtgärder riktats mot redanexisterande företag som har behov av investeringar.Sverige behöver ju också ett nyföretagande baseratpå nya produkter.Min fråga till näringsministern är:Vad kommer regeringen att göra för att underlättainnovativ verksamhet, där utvecklingsfasen medförmycket stora kostnader för enskilda uppfinnare,innan deras idéer över huvud taget kan omsättas iproduktion?1991/92:439 av () till statsrådetBeatrice om information till skolans elever omden nazistiska utrotningen av judar:Radio bedriver en hets mot judar av ett slagsom torde sakna motsvarighet såväl i somövriga . Denprogramansvarige har också fällts förhets mot folkgrupp men eftersom verksamhetenändå fortsatt har den på nytt anmälts.Under 1991 utvidgade sin propaganda.Målgruppen är nu inte bara närradiolyssnare iallmänhet utan också elever i gymnasieskolan. Isändningen 1991beskrev själv hur han erbjöd sig att kommatill gymnasieskolor för att presentera sitt budskap.Detta lyckades också vid minst två skolor. Vid entredje lyckades få elever att komma till sinstudio för ett samtal på temat att förintelsen av sexmiljoner judar under aldrig ägtrum. En gymnasielärare i har den 30november i en debattartikel i verksamhet på skolorna.Mot denna bakgrund vill jag fråga skolministern:Vilka åtgärder är skolministern beredd att vidta föratt tillse att svenska skolelever får korrektinformation om nazismen och den nazistiskautrotningen av sex miljoner judar under andravärldskriget?1991/92:440 av () till statsrådet om tillståndet för SE-banken att förvärvaaktier i 20 februari avvisade regeringen riksbankensbegäran att få ta del av samtliga omständighetersom ligger till grund för beslutet att ge SE-bankentillstånd att förvärva aktier i . Det rör sigom handlingar som i sin helhet borde ha funnitstillgängliga vid prövning avtillståndsfrågan. Det främsta skälet till attriksbanken begärt att få ut dessa uppgifter ärriksbankens behov att ha närmare kännedom omregeringens tolkning av bankrörelselagen ochdärmed om grunderna för regeringensöverväganden. Ett ytterligare skäl för riksbankensbegäran är att , som övervakare av detfinansiella systemet och som ständig kreditgivaretill banker och ''lender of last resort'' tillkreditinstitut, behöver informera sig om enutveckling där samverkan annonseras mellanlandets största affärsbank och landets störstaförsäkringsbolag. kan med stöd avsekretesslagen se till att uppgifterna kommer attåtnjuta sekretess också inom riksbanken.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådetLundgren:Varför hindrar regeringen att fånärmare kännedom om vad som ligger till grund förregeringens tolkning av bankrörelselagen?1991/92:441 av () tillutbildningsminister om högskolan iGävle/Sandviken:Högskolan /har en mycketbesvärlig lokalsituation. En ny högskolebyggnad ärplanerad och projekterad.När tänker regeringen ge klartecken förbyggnationen?1991/92:442 av () tillkommunikationsministern om vägprojekt i Örebrolän:Kommunikationsministern har aviserat entidigareläggning av vissa vägprojekt. I länhar vi ett mycket besvärligt sysselsättningsläge.Arbetslösheten är avsevärt högre änriksgenomsnittet.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågakommunikationsministern följande:Kommer län att omfattas av detidigareläggningar som planeras för vissavägprojekt?1991/92:443 av (nyd) till statsrådetAlf om biståndet till Nicaragua:I tar man uppde missförhållanden som rör biståndet tillNicaragua. SIDA-tjänstemannen i tidningen uttalat sig i frågan. Under denutrikespolitiska debatten lämnadebiståndsministern i replik ett svar till mig medinnebörden att uppgifterna i inte varkorrekta men att dementi inte begärts eller införts.Biståndsministern beskyllde mig för alltför yvigasvängar i Nicaraguafrågan. Jag tror dock attbiståndsministern bagatelliserar frågan. tycks vara nöjd om representanter förNicaraguas regering är nöjda. Svenskaskattebetalare kanske inte är lika nöjda.Min fråga till biståndsministern:Vad är sanningen i den av angivna ochav mig i utrikesdebatten relateradeNicaraguaskandalen?1991/92:444 av () tillkulturministern om avvisning av personer somämnar begå brott i Sverige:Närradiostationen har sedan ett flertalår bedrivit en alltmer öppen nynazistisk ochantisemitisk propaganda i . Verksamhetenhar föranlett riksdagsmotioner med krav påöversyn av lagen om hets mot folkgrupp samtskärpning av närradiolagen. Enligt sändningarnyligen har gruppen kring nu ocksåinbjudit en ledande europeisk nynazist och s.k.historierevisionist, den franske akademikernRobert , till Sverige.Faurisson har hävdat att förintelsenav sex miljoner judar under andra världskrigetaldrig ägt rum, samt att judarna tjänar pengar påatt sprida ut ''lögnen'' om förintelsen. Enligt RadioIslam är detta det budskap han nu skall föra utockså till svensk publik. har flera gångerdömts i fransk domstol för sin antisemitiskapropaganda och också vägrats inresa i Tyskland.Enligt min mening talar allt för att syftet medbesöket i är att bedriva propaganda somockså i vårt land är att betrakta som brottslig ienlighet med lagen om hets mot folkgrupp.Mot denna bakgrund vill jag frågainvandrarministern:Vilka möjligheter finns att använda svensk lag föratt avvisa personer som besöker i syfte attbegå brott här?1991/92:445 av () tillarbetsmarknadsministern om den regionalasamordningsgruppen för insatser i Arjeplog:Den 17 januari 1991 beslutade densocialdemokratiska regeringen att tillkalla enregional samordningsgrupp för insatser i Arjeplogskommun.Gruppens uppgift är att i samarbete med berördastatliga och kommunala myndigheter m.fl. tainitiativ till och samordna regionalautvecklingsinsatser i kommun samt ävensvara för information till industridepartementet.Regeringen bemyndigade chefen förindustridepartementet att på förslag frånlänsstyrelsen i utse ordförande ochövriga ledamöter samt experter i gruppen.Enligt ett departementsprotokoll från den 7 januari1992 har chefen för ,statsrådet , entledigat PerDahlberg, , från uppdraget utanmotivering och från förordnatcenterpartisten bakgrund av det anförda vill jag frågastatsrådet:Av vilket skäl har Per blivit entledigad?1991/92:446 av . () tillstatsministern om en internationell front motrasism och främlingsfientlighet:Från socialdemokratisk sida har vi efterlystregeringsinitiativ på det nordiska ochinternationella planet för att bilda en internationellfront mot rasism och främlingsfientlighet.Jag vill fråga statsministern om han tog upp denökande rasismen, antisemitismen ochfrämlingsfientligheten i i sina samtal medFN:s generalsekreterare och president vidsitt besök i nyligen.1991/92:447 av () tillkulturministern om Wasamuseet:Enligt uppgifter i pressen har vissa utrymmen iWasamuseet drabbats av mögelangrepp.Med anledning av dessa uppgifter ber jag att tillkulturministern få ställa följande fråga:Vilka åtgärder avser kulturministern vidta för attmedverka till att skyndsamma åtgärder motmögelangreppen i vidtas?1991/92:448 av () tillkulturministern om praxis rörandeuppehållstillstånd för missionärer:Enligt uppgift praktiserar invandrarverket en regelsom innebär att missionärer som regel beviljasuppehållstillstånd i i taget underhögst tre år.Tidigare kunde missionärer få permanentuppehållstillstånd i landet. Under 1988skedde dock en omsvängning och det bestämdes attmissionsarbete i var av den karaktären attdet inte var aktuellt att ge bosättningstillstånd i vårtland.Efter ett aktuellt fall i finns detanledning att uppmärksamma effekterna av den nugällande praxisen. En amerikansk kvinna har i treår arbetat ideellt i en frikyrkoförsamling. Hennesomkostnader har bekostats av hennesförsamlingsvänner i . I har honvarit en stor tillgång genom sina språkkunskaperoch sitt engagemang i barn- och ungdomsarbete.Min fråga till kultur- och invandrarministern ärdärför vilka motiv ligger bakom den rådandepraxisen som ministern är beredd att ta initiativ tillnär det gäller en förändring av nu rådande regler.den 28 februari1991/92:449 av () tillstatsrådet om det nordiskasamarbetet i den nya läroplanen för grundskolan:I direktiven till läroplanskommittén finns inget omdet nordiska samarbetet. Det är märkligt isynnerhet som ministerrådet nu tydligt uttalar attungdomsarbetet, språkförståelsen och dennordiska identiteten är ett prioriterat område.Särskilt viktigt är detta inför ett EG-medlemskap.Jag vill därför fråga skolministern:På vilket sätt avser regeringen föra in det nordiskasamarbetet i den nya läroplanen för ?1991/92:450 av () till statsrådetAlf om katastrofinsatser till Zambia:Zambias president har förklarat landetsom katastrofområde på grund av den svåra torka,som reducerat årets majsskörd till en tredjedel avden förväntade. Möjligheter till import avlivsmedel finns inte. är ett av de värstskuldtyngda länderna i u-världen. Huvudorsakenär det kraftiga prisfallet på kopparn, som svarar för85 % av exportinkomsterna. slogtidskriften larm om den hotandesvältkatastrofen -- det förelåg ett akut behov på 50miljoner dollar för att avvärja den.Sedan dess har det första flerpartivalet hållits. Dennya regeringen har utfäst sig att utveckla ettdemokratiskt styre. Därför är det dubbelt viktigt attomvärlden nu ställer upp med erforderlig hjälp, föratt rädda de fattiga från svält och säkra endemokratisk utveckling. Behovet av snabba ochsamordnade internationella insatser för att lindrasvältkatastrofen är akut. Jag vill därför frågabiståndsministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att sådanasamordnade internationella katastrofinsatsersnabbt kommer till stånd?1991/92:451 av () tillcivilministern om ursprungsmärkning av livsmedel:Livsmedelsproduktionen i skiljer sig imånga avseenden från den i . Vi tillåter intetillsatser och metoder som accepteras i en del andraländer. Vi ställer högre krav på djurskydd ochmiljöskydd. Vi har dessutom en god efterlevnad avkraven. I där tillväxthormoner inteheller tillåts är kontrollen av efterlevnadenundermålig.Handeln med livsmedel blir alltmerinternationaliserad. Konsumenternas krav påtillförlitlig information om livsmedlens ursprungmåste tillgodoses. Det är ett oavvisligt krav! Men märks livsmedel som är beredda i medSverige som ursprungsland, även om råvaran ärimporterad. Konsumenterna blir förda bakomljuset och detta är helt i enlighet med svensklagstiftning! Konsumenterna fråntas därmedmöjligheten att välja bort t.ex. kött somproducerats med hjälp av tillväxthormoner, underusla villkor för djuren och med negativamiljöeffekter. Jag vill därför frågakonsumentministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för atttillgodose konsumenternas krav på korrektinformation om livsmedel?1991/92:452 av () till statsrådet om sjukvården och begreppetfärdigbehandlad:Den s.k. ÄDEL-reformen innebär bl.a. attfärdigbehandlade patienter skall skrivas ut frånsjukhusen för fortsatt rehabilitering vidkommunala institutioner eller i bostaden.Landstingen debiterar kommunerna . perdag för patienter som ligger kvar på sjukhuset efterfärdigbehandlingsdatum.På många håll i landet föreligger nu en beklagligskillnad i tolkningen av innebörden i begreppet''färdigbehandlad''. Vid flera sjukhus tolkar mandet hela så att detta skall omfatta även patienter --främst äldre -- som är så illa däran att inget återståratt göra. Följaktligen sänder man iväg patientersom ligger för döden, ofta till stora praktiskaproblem för patienter, kommun och anhöriga, ochframför allt till ett ovärdigt skjutsande runt underlivets sista dagar.Det tycks som om ÄDEL-reformens ekonomiskaprofil sätter den mänskliga sidan av vården påundantag. Det kan såvitt jag förstår inte ha varitriksdagens mening när reformen beslutades att denskulle få effekter av det här slaget.Jag förutsätter att regeringen har blivituppmärksammad på de här beskrivna problemenoch vill därför fråga biträdande socialministern omregeringen avser att ta initiativ till att lösa deföreliggande tolkningstvisterna mellan landstingoch kommuner?1991/92:453 av () tilljordbruksministern om avhorning av kalvar:Avhorning av kalvar är ett smärtsamt ingrepp.Nödvändigheten av det kan verkligen ifrågasättas.Enligt 11 § i djurskyddslagen skall veterinär anlitasvid operativa ingrepp på djur. Detta gäller fr.o.m.den 1 januari 1992 även avhorning av kalvar, vilkettidigare var undantaget.I förarbeten till lagen anges att anlitande avveterinär betyder att veterinären skall varanärvarande då ingreppet görs. Trots detta tolkas nuen synnerligen oklar skrivning frånjordbruksdepartementet av SvenskHusdjursskötsel ekonomisk förening på ett heltannat sätt. Man menar att det som gäller är ensorts generell delegation till utbildadehusdjurstekniker. delar intedenna uppfattning. Den åberopadedepartementsskrivelsen är på inget sättklargörande. Jag måste därför frågajordbruksministern:Avser regeringen att vidta några åtgärder för attklarlägga vilka regler som skall gälla vid avhorningav kalvar?1991/92:454 av () tillstatsrådet om världsmötet om fattigalandsbygdskvinnor:FN:s internationella fond för jordbruksutveckling() har arrangerat ett världsmöte omfattiga landsbygdskvinnor i . hadeinbjudit ett 70-tal fruar till statsöverhuvuden ochregeringsledare från FN-länderna. Avsikten var attdessa skulle söka lösningar på de ökade problemenför världens fattiga landsbygdskvinnor.Sammankomsten har kostat . Ämnet för konferensen är högst angelägetmen sättet att genomföra den är minst sagtuppseendeväckande och har väckt stor upprördhet.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga:Avser biståndsministern att i FN reagera mot detsätt på vilket arrangerat ett världsmöte omfattiga landsbygdskvinnor i ?den 3 mars1991/92:455 av () tillutbildningsministern om högskoleprovet:Det s.k. högskoleprovet för inträde till högskolanvisar under en följd av år en oacceptabel skillnadmellan mäns och kvinnors provresultat. I förhållande till sina gymnasiebetygerhåller män i genomsnitt högre resultat påhögskoleprovet. Kvinnor däremot erhåller igenomsnitt sämre resultat på provet i jämförelsemed betyg från gymnasieskolan. Generellt får mänbättre resultat på såväl samtliga delprov som påslutresultatet.Vilka initiativ avser utbildningsministern attvidtaga för att högskoleprovet skall bli merakönsneutralt?1991/92:456 av () till statsrådetAlf om bistånd till El i har upphört och ettfredsavtal undertecknades i den 16 januari1992. Kriget är slut, men fattigdomen är densammasom av inre strider.Biståndsministern, som var närvarande vidundertecknandet av fredsavtalet, har vid fleratillfällen utlovat stöd till . Den 23 marskommer ett förberedande givarmöte att äga rum iWashington.Jag vill därför fråga biståndsministern:På vilket sätt kommer att lämna bistånd tillEl ?1991/92:457 av () tillförsvarsministern om europeiskt samarbete mellanvärnpliktiga:Det svenska värnpliktsrådet har hos regeringenhemställt att få medel för deltagande i kontaktermed värnpliktiga från andra europeiska länder.Denna hemställan har regeringen ej bifallit.Med tanke på den alltmer ökadeinternationalisering som sker inom skilda områdenoch de ökade kontakter av olika slag samhället iövrigt nu får med andra länder och intressegrupperär det fattade beslutet märkligt.Jag vill fråga försvarsministern varför dennahemställan ej har bifallits.den 4 mars1991/92:458 av () till statsrådet om El Salvador:Det internationella givarmötet för , somskall hållas i , blir ytterstviktigt för den fortsatta utvecklingen i landet. Detmåste resultera i sådana utfästelser om bistånd attåteruppbyggnaden säkras. Det är givetvisnödvändigt att båda avtalsparterna kan delta imötet som likaberättigade parter. Utan FMLN kanåteruppbyggnaden och demokratiseringsprocesseninte genomföras.Från svensk sida måste det vara en angelägenuppgift att på alla sätt stödja återuppbyggnaden ochfredsprocessen i -- både med statligtbistånd och genom insatser från enskildaorganisationer.Med hänvisning till vad som anförts vill jag frågabiståndsministern:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attstödja återuppbyggnaden i ochFMLN:s deltagande i givarmötet i ?1991/92:459 av () tillutbildningsministern om vuxenpedagogiken:Den kunskap i vuxenpedagogik, som utvecklats ivårt land, har uppmärksammats internationellt.Inte minst när det gäller att utbilda vuxna med dåligeller obefintlig skolunderbyggnad fordras ensärskild pedagogik.Linköping har utvecklats till ett vuxenpedagogisktcentrum. Här finns grundvuxlärarlinjen,folkhögskolelärarlinjen samt ettvuxenutbildningscentrum.I propositionen om lärarutbildningen föreslås attgrundvuxutbildningen ersätts av enpåbyggnadskurs. Därmed urholkas den kunskapsom finns inom vuxenpedagogiken.Mot bakgrund av ovanstående undrar jag hurstatsrådet avser att försvara och utvecklakunskapen inom det vuxenpedagogiska området.1991/92:460 av () till statsrådet om bistånd till Kina:Är det för att den kinesiska regimen respekterar demänskliga rättigheterna som den belönas medsvenskt bistånd?1991/92:461 av () till statsrådet om flyktingströmmen från tillBangladesh:På vilket sätt stödjer de insatser som behövsför att hjälpa att klaraflyktingströmmen från ?På vilket sätt stödjer den bangladeshiskaregeringens begäran hos FN om påtryckningar påden burmesiska regeringen beträffande förtrycketav minoriteter?1991/92:462 av () tillutrikesministern om hjälp till Kroatien:Förödelsen är stor i efter kriget. Städeroch byar har skadats, många människor ärhemlösa. Den kroatiska regeringen har vädjat tillvästeuropeiska länder om hjälp med bl.a.nödbostäder. Det är viktigt att vi från svensk sidapå olika sätt medverkar för att lindra den mänskliganöd som är omfattande i Kroatien.Vilka initiativ avser regeringen att ta för att hjälpaKroatien?den 6 mars1991/92:463 av () till socialministernom information om att startaeget daghem m.m.:Samtliga anställda på dag- och fritidshem samtstuderande på landets förskollärarutbildningar,uppenbart även många andra, har fått tadel av broschyrer och ljudband frånsocialdepartementet. ''Att starta eget dag- ellerfritidshem''. Materialet är producerat avannonsbyråer.Socialministern litar uppenbarligen inte påmarknadskrafterna. Regeringens politik leder tillatt många kommunalt drivna daghem läggs ned.Samtidigt satsar regeringen statliga medel på enkampanj för privatisering när personalen hotas avarbetslöshet och många föräldrar och barn förloratsin dagisplats. Så vill man tvinga fram enprivatisering människor inte frivilligt väljer.Jag vill fråga socialministern:Hur mycket har det kostat att framställa ochdistribuera de två broschyrerna och ljudbandet?1991/92:464 av () till statsrådetAlf om livsmedelsbistånd till östländer:I de baltiska länderna liksom i är det nustor brist på mat. Så kommer det med allsannolikhet att vara även de närmaste åren.Samtidigt ligger åkrar oanvända i . Det vorerimligt att svenska bönder fick producera mer mat,som genom svenskt livsmedelsbistånd kunde mättahungriga munnar på andra sidan Östersjön.Jag anser att biståndsministern borde skrivakontrakt med svenska bönder. Ett kontrakt som gårut på att de odlade mark och producerade livsmedelsom skall användas till svenskt livsmedelsbistånd istor skala. Enligt min uppfattning är det stötandeatt människor svälter på andra sidan ,som vi i avstår från att använda demöjligheter vi har att producera mat.Jag vill fråga biståndsministern om han är bereddatt nu ta initiativ för att skapa de möjligheter jaghär pekat på och för att få till stånd ett kraftigtlivsmedelsbistånd till våra grannar i öster.1991/92:465 av () tillutrikesministern om gatubarnen i av gatubarn i har ökat.Anledningen är att den stora internationellamiljökonferensen skall hållas där och attdet därför finns en önskan att kunna uppvisa en så''ren'' och välfungerande stad som möjligt.För oss i och i andra välmående länder kandetta verka helt groteskt -- som hämtat från enskräckroman om en framtid där onskan slutgiltigtsegrat. Faktum är dock att det ärdokumenterat att det mördas tusentals gatubarn iSydamerika -- vilket i sig är lika monstruöstoch ofattbart som att Rios gator nu ''extrastädas''inför Riokonferensen.Sverige har här ett dubbelt ansvar -- dels som ettdrivande land bakom konferensen, dels som ettland som hållit barnens rättigheter högt --var t.ex. bland de första länderna attratificera FN:s barnkonvention.Jag vill därför fråga:-- Hur avser utrikesministern att agera för att geRio de Janeiros gatubarn bättre alternativ än att blimördade på grund av ?1991/92:466 av (fp) tilljordbruksministern om konkurrens mellanproducenter av mejeri- och charkuterivaror:Vad avser regeringen göra för att vi i skall fåen fungerande konkurrens mellan producenter avmejeri- och charkuterivaror?1991/92:467 av () tilljordbruksministern om det svenska jordbruket ochEG:En stor fråga för vårt land borde vara hur vårtjordbruk kommer att kunna hävda sig i ett framtidasvenskt EG-medlemskap. När det gällerdjuruppfödningen ser en jämförelse mellan EG ochSverige ut som följer:c15,2,8,8 > t8p6,4,2p6 > nh1 > ttEGtSverigetl3 > h1 > tTillväxtantibiotika tillåtstjatnejttTillväxthormoner tillåtstnejtnejttHalm i grisboxartnejtjattBurar för smågrisartjatnejttMörklagda stallartförekommertnejttUppbundna suggortvanligttnejttKadavermjöl i fodertjatnejttSalmonella i köttproduktiontjatnejttGödkalv utan hötjatnejtl3 > h1 > nMed hänvisning till ovanstående vill jag frågajordbruksministern:Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att detsvenska jordbruket inte ska behöva konkurrera påovanstående villkor i ett framtida svenskt medlemskap iEG?1991/92:468 av () till statsrådet om --Brunnsvikenområdet:Mellan och är avståndet kort anserregeringen. Mellan och tycks detoändligt. I när ses som ensammanhållen region kallas i propositionen omlärarutbildning placering i för''en perifer lokalisering''.