prot · GF09111 · 1992-05-13 00:00:00 — Om man börjar nagelfara densocialdemokratiska motionen och manglingen avkompletteringspropositionen, finns det även därmånga stora frågetecken när det gällerfinansieringsformerna. Låt oss lämna den debatten.Regeringens uppfattning är att sänkta strategiskaskatter för företagande och investeringar är tillgagn för . Det ger måhända ingetgenomslag inom kanske ett halvt upp till , menpå sikt kommer sänkningarna att vara nödvändiga.Om man inte genomför dessa skattesäkningarunder 90-talet, kommer effekterna att visa sig på ettbrutalt och otäckt sätt för de många arbetstagaresom jobbar t.ex. i den industri som har högaenergiskatter eller inom bättre familjeföretag,som slipper skatten på arbetande kapital ochsom vartvungna att sälja sig till stora koncerner för att klaragenerationsskiftesproblemen. Det var en stortragedi för många svenska orter, där fina svenskafamiljeföretag fick säljas ut till anonyma koncernerjust för att Socialdemokraterna inte förstod hurviktigt det var att ta bort skatten på arbetandekapital och därmed underlätta generationsskiften.Med tanke på hur dåligt Socialdemokraterna under80-talet har skött infrastrukturpolitiken finns det nuutomordentligt stora behov. Det finns förslag ikompletteringspropositionen och hosSocialdemokraterna om objekt som säkert ärangelägna, men den debatten och diskussionen fårvi ta framöver.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att kommentera attAnders G. Högmark beklagade att det inte fannsnågon trovärdighet för den socialdemokatiskapolitiken.I söndags redovisades en SIFO-undersökning iExpressen. Man hade undersökt vilket parti somhade mest trovärdighet för sin ekonomiska politik.Det visade sig att folk ansåg att det var densocialdemokratiska politiken som var den mesttrovärdiga.Jag vill återkomma till det som sade om att vi Socialdemokrater integjorde några satsningar . Vi gjordestora satsningar bl.a. för att komma till rätta medden ungdomsarbetslöshet som ni hade förorsakatförra gången ni satt i regeringsställning. Allakommer väl ihåg hur det såg ut ,då varenda en som avslutade engymnasieutbildning gick ut till enungdomsarbetslöshet beroende på avsaknaden avarbetsmarknadspolitik under slutet av erregeringstid.Anders G. Högmark sade att vi är överens iutskottet, och att han hoppades attungdomspraktikplatserna skall ge bra utdelning. Vivar inte alls överens om de två viktigaste delarna.Det gällde för det första huruvida enungdomspraktikplats skulle räknas som anställningeller ej, och för det andra gällde det att vi ville attlönerna skulle vara marknadsmässiga. Detförstnämnda reducerade ni genom den härtvångslagen.Det är märkligt att . Högmark tror får någon större utdelning på detta förslag, närman så totalt kör över den största parten påarbetsmarknaden, nämligen LO, som har sagt nejtill förslaget.Det är bra att kontantstödet skall minska, somAnders G Högmark säger här. Men jag tror inte atthan själv tror på detta. I nästa andetag bemöter haninte mig, när jag säger att förslaget inte ger fler än10 000 ungdomspraktikplatser. Ni är inte bereddaatt satsa på ungdomarna. Det gäller ju att gå in ochsatsa om inte kontantstödet skall öka.Herr talman! Jag har inte fått svar på mina frågorom arbetsbiträde för unga handikappade och vadsom händer med 18--19-åringarna efterungdomspraktiken. Vilken ersättning skall dessaungdomar gå tillbaka till? Skall de gå direkt till detsociala eller vilken ersättning skall de få efter sexmånaders ungdomspraktik?Anf. 26 . HÖGMARK (m) replik:Herr talman! Jag vet inte om benämningentvångslag ingår som något slags strategi hos JohnnyAhlqvist och Socialdemokraterna för att försökasvärta ner det som om några timmarförväntas besluta om. Är det så ni tänker gå ut ochmarknadsföra detta bland arbetsmarknadensparter, att skapa en stämning av att detta är entvångslag? I så fall faller domen säkert mycket tungtöver Socialdemokraterna.När vi förde diskussioner uppfattade jag det så, attvi försökte att komma fram till ett bra resultat,eftersom det var nödändigt för ungdomarna. Menär detta det första steget i strategin att försökasvartmåla reformen, att försöka skapa problem, såatt tusen och åter tusen ungdomar inte kan kommaut i ungdomspraktik? Gå då gärna ut och ge dettabesked till ungdomarna! Gå ut och tala om förderas föräldrar att ni kommer att försöka saboterareformen på grund av formalia, för att ni hellre villatt det skall vara fråga om anställning som skallomfattas av MBL och avtal! Är det vad JohnnyAhlqvist försiktigt aviserar på detta sätt? Det voreväldigt bra att få det utklarat.Sedan vill jag kommentera det här med ekonomioch vem som är mest trovärdig. I det kortaperspektivet kan Socialdemokraterna vinna en ochannan poäng. Vi siktar på valet , och vårstrategi för framgång är därför långsiktig.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag vill erinra . Högmarkom att också vi satsar på valet . Men hänsyn tilldagens ökning för vår del bör vi komma närmare änvad ni gör.När det gäller det här med tvångslag vill jagkonstatera att det inte är vi som har stiftat den. Vivill att gällande lagar och avtal på arbetsmarknadenskall omfatta ungdomspraktikplatserna. Det är nisom i en särskild lagstiftning vill att den lag och deavtal som finns på arbetsmarknaden inte skall gällaför den här gruppen. Det är inte vi som vill stifta entvångslag, utan det är ni som vill göra det.Det vore bra om människorna ute kunde få ett svarpå frågan: Är det gällande avtal som skall tillämpasför dessa ungdomar, eller är det en lag som sätterkollektivavtalen ur spel? Jag har förståelse för denosäkerhet som måste råda hos företagarna, när de inte kan få besked om huruvida det är lag elleravtal som gäller. Den enda möjligheten att avgöradetta är en förhandling hos arbetsdomstolen, ochdet har vi varnat för. Om man hade gått på vårtförslag, hade det inte rått någon osäkerhet.Också jag hoppas att ungdomarnassysselsättningsproblem kan lösas. Men jagåterkommer till frågan: Var är pengarna till de60 000 ungdomspraktikplatser som statsministernutlovade? räcker pengarna till 10 000 platser.Anders G Högmark, var finns dessa pengarnågonstans?Anf. 28 . HÖGMARK (m) replik:Her talman! Jag vill först säga att jag helhjärtatönskar att denna utomordentligt viktiga åtgärdsätts i sjön på ett bra sätt, att den tas emot positivtoch att den efterfrågas. Då är jag alldeles övertygadom att regeringen kommer att se till att man skaparde finansiella förutsättningarna för att både 50 000och 60 000 skall kunna få en ungdomspraktikplats.På det sättet blir det möjligt för många ungdomaratt få kontakt med arbetsmarknaden. Därmedkanske de undviker det som , att de ställs utan någonform av försörjning och meningsfullt arbete.Visserligen löser det inte alla problem, men dettaär ett väldigt bra sätt att få en första kontakt medarbetsmarknaden eller med ett enskilt företag.Om tidigare arbetsmarknadspolitiska åtgärder förungdomar, , hade visat sig varasuveränt framgångsrika, hade varken denna ellernågon annan regering behövt fundera över någonreform.Det har visat sig gång på gång att de insatser vi harförsökt åstadkomma någonting med inte har levtupp till förväntningarna. Regeringen har då tagitsikte på att genomföra något som är litetokonventionellt. Vi vill att det med denna lagtextinte skall råda något tvivel om att praktikantenanses som inte anställd. Det skall vara klart frånbörjan. Jag kan inte se att detta skulle vara någotproblemDet är inte de ungdomar som väntar på jobben,, som i små inlägg i tidningar, utepå gator och torg och på pubar diskuterarproblemet med den här lagen. Det finns dock andraintressen som gör att det tycks vara viktigare attdiskutera formalia än att ge ungdomarna praktiskamöjligheter att komma ut i arbete. Frågaungdomarna om de tycker att denna diskussion omformalia är viktig eller ej! Jag är övertygad om attsvaret blir: Det viktiga är att vi får en chans attkomma ut på praktik så att vi kan få ett fäste iarbetsmarknaden. Förståelsen för lagstiftningo.dyl. är nog väldigt liten hos dem.Jag ville fastställa detta i syfte att undvika allamissförstånd när det gäller förpliktelser som finnsoch inte finns. Jag är, för att nu upprepa det än engång, alldeles övertygad om att om reformenkommer att visa sig vara framgångsrik -- vilket detfinns all anledning att tro -- kommer regeringenmed all säkerhet att se till att det kommer att finnasfinansiella resurser för att ytterligare ungdomarskall få denna chans, för att vi skall kunna leva upptill givna löften.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag har begärt replik på därför att sade attresultatet av denna åtgärd blir 10 000ungdomsplatser netto. Blir alltså endast 10 000ungdomar netto, med denna åtgärd inräknad,inbegripna i arbetsmarknadspolitiska åtgärder?Har rätt i det? Oavsett om det är40 000 eller 50 000 blir det ju minus på ett annatsätt. . Högmark argumenterade också föratt de ungdomar som inte har någotberedskapsarbete inte heller skall få något. Detskulle vara intressant att se hur många flerungdomar netto som kommer i arbete tack vareeffekten av den här föreslagna åtgärden.Den här diskussionen om formalia, , är inte så oväsentlig. Vad hindraregentligen regeringen från att säga att de ungdomarsom behöver praktiktjänstgöring -- precis som allaandra i sina dagar har fått -- får anställning. Jag har imin verksamhet arbetat med många ungdomar somhar haft praktiktjäntgöring . Vadär det som hindrar detta? Vad är det hindrar skapar riktiga praktikarbetsplatser och skiljerut dessa från ordinarie arbetsplatser? Jag förstårinte vad det är som gör att regeringen lägger framförslag som hindrar utskottet från att komma framtill ett sådant förslag. Det tycker jag skall diskutera i stället för att säga attandra partier har invändningar.Den klassiska frågan vad som är ordinarieverksamhet och vad som är praktikverksamhetkommer att ställas -- i verkligheten. Denna frågakommer man aldrig undan.Till frågan om . Jag erinrar mig attAnders G. Högmark ville ha bort valuta- ochkreditregleringar. I och med devalveringarnabörjade då privata människor i tjänste- ochindustrisektorn att spekulera. Så skapades detsystemet. Det var just de krafter som nu satsar på genom stimulanser tillkapital och annat i syfte att ordna det hela frånindustrisidan. Det är samma slag av människor ochsamma slag av intressen som det handlar om.Jag hör emellertid aldrig från moderat håll att mannu genom hög kompetens skall tryggaindustriutvecklingen i vårt land, att de arbetandebehöver all omsorg och att vi skall ha en braarbetsorganisation och en bra arbetsmiljö för attkunna ordna det hela. Det sägs aldrig, utan det ärkapitalstimulanser som är avgörande.Jag tror inte, . Högmark, att det är defrågorna som är helt avgörande för oss som harvärldens lägsta företagsbeskattning, åtminstone iOECD-länderna. Det är i stället fråga om var mankan landa med en ökad kompetens i investeringaroch med arbetare som får ta ansvar. Man hör aldrigfrån moderat håll den typen av frågeställning ens.Så till det som regeringen verkligen har ansvar för.Anders G. Högmark tar upp till diskussion ochanklagar den offentliga sektorn fören mängd misstag. Jag kan hålla med i mångafrågor. drar man emellertid in 7,5 miljarderkronor planering, och för 90-talet iövrigt aviserar denna regering minskade resurserför kommunerna, vilket enligt Kommunförbundetgör att 65 000 till 70 000 människor blir arbetslösa.Vad har ni för alternativ till detta? Vad gör ni närdessa människor går ut i arbetslöshet?Anf. 30 . HÖGMARK (m) replik:Herr talman! Jag sade tidigare att om den härreformen med undomspraktik blir framgångsrik,dvs. med brutto på 30 000 upp till 80 000 ungdomarintresserade, blir nettot stort. Det blir större än denomtalade siffran 10 000. Huruvida nettot blir10 000, 15 000 eller 30 000 är avhängigt reformensframgång.Vad regeringen och rimligtvis hela denna kammareborde vara intresserade av är att pröva något somvi inte har prövat tidigare. Det vi harprövat har ju inte varit så kolossalt framgångsrikt.Det är därför vi prövar dessa litet okonventionellagrepp.Tag hellre fasta på att jag säger att jag är övertygadom att -- jag är säker på attarbetsmarknadsministern kan bekräfta att detförhåller sig på det viset -- regeringen är beredd atttillföra de finansiella resurser som behövs för attklara den efterfrågan, så att säga, som kan bliaktuell om reformen blir den framgång som vi haranledning att hoppas på. För ungdomarnas bästa ärdet angeläget att den blir det.Lars-Ove frågar också varför vi moderaterär så ointresserade av formalia. Det kanske är så attvi har lyckats fånga upp det som unga människortycker, nämligen att hitta på något som inte är såkomplicerat och som innebär att man inte behöversyssla med bestämmelser av olika slag.Vi gör nu ett försök till detta. Det är inte någotovanligt att ha ett praktikantförhållande utan ettanställningsförhållande. Det finns ocksåpraktikanttjänstgöring medanställningsförhållande. Vi vill nu prövapraktikantarbete utan anställningsförhållande, ochdärefter får vi se om det fungerar bra, vilket vi haranledning att tro. Detta under förutsättning att viinte får uttalade och outtalade viljeyttringar om attförsöka sabotera det. Jag hoppas att jag haruppfattat det fel, och att i stället alla påarbetsmarknaden, inkl. de tre fackligaorganisationerna, är beredda att ställa upphelgjutet.När det gäller företagsbeskattning m.m. hävdar jagatt det inte är på grund av bolagsbeskattning somkapitalet har flytt från . Traditionellt sett harvi haft en ganska låg bolagsbeskattning i ,vilket även vet. Det äremellertid företag som har dragits med väldenshögsta energibeskattning som funderar på att läggatillverkningsprocesserna utanför . Detborde vara välbekant för , medhans stora kännedom om Bergslagens stålindustri,att man där har synpunkter på justenergibeskattningen.Det är inte heller okänt att den allvarligt högaskatten på arbetande kapital när det gällerarvsbeskattning har skapat stora problem -- t.o.m.olösliga problem -- för många familjeföretagare.Företagare som tvingats sälja ut till anonymakoncerner i stället för att kunna låta det lillaföretaget, som man haft i generationer, ligga kvarpå den lilla orten. Vi ser nu till att dessa hinder tasbort, och vi kommer att fortsätta arbeta i denriktningen. Vi vill nämligen ha svensk industri iSverige. Vi anser att på samma sätt som kapital kangå ut till kan det också komma in tillSverige. Det är regeringens ambition, som vi tänkerförsöka att förverkliga.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag förstår fortfarande inte varförutskottet inte rättade till de bekymmer som finns iverkligheten när chansen fanns. Det svarar inteAnders G. Högmark på. Är det 65 000 ungdomarsom är arbetslösa och som kommer att omfattas avdetta? Ja, hellre det i så fall än ingenting.Anders G. Högmark, ni skulle emellertid hakunnat se till att problemen inte uppstår. Alla vetväl att det blir en gränsdragning mellan praktik- ochordinarie arbete. Bästa sättet att lösa det problemetpå är, av många olika orsaker, med hjälp avarbetsgivaransvar.Jag förstår inte varför ert förslag läggs fram. Är detför att legalisera lägre löner? Det kommer ju attinnebära lägre löner. Ungdomar kommer attfundera: Vad är detta? Här gör jag nästan ettordinarie arbete, men med lägre lön och utanordnade förhållanden på arbetsmarknaden. Närman lägger fram ett förslag har man ansvar förförslaget.Vänsterpartiet säger ja till praktik, men då är detpraktik det handlar om och inte något annat.Regeringen har haft chans att räta upp sitt förslagtill något ordentligt. har man i stället skiljt påarbete och arbete. Ordinarie arbeten är viktiga.Det är också viktigt med beredskapsarbeten för desom är och som har varit ute påarbetsmarknaden.Så till företagen. är sällanintresserade av den stimulans som finns i arbets-och näringslivet när det gäller de arbetande i formav hög kunskap, arbetsorganisation,ansvarstagande. Det sägs ingenting om det.Det handlar ofta om att stimulera anonymakapitalägare, som knappast är närvarande, mensom till synes har ansvar för näringslivets utvecklingoch för industrin.Jag tror inte att den avgörande frågan förutvecklingen framöver är enskilda punktskatter påt.ex. energin eller vissa småföretag, utan denavgörande frågan är vad vi i , i höga nord,kan erbjuda i fråga om industriutveckling, om viskall ha denna industri kvar.Fortfarande görs det emellertid ingenting fråndenna regering, bortsett från att stimulanser ges.Det är därför som jag här har sagt att det äranmärkningsvärt att utskottet avstyrker ettsocialdemokratiskt litet yrkande om dennakompetenshöjning. Jag har tidigare i en frågestundtalat med arbetsmarknadsministern om betydelsenav att man behåller arbetskraften i industrin och tar ett ansvar för arbetskraften och ser till attden utvecklas. Men jag har inte fått något svarangående detta. Det är detta som är beklagligt iregeringens politik . Jag trornämligen inte att denna vinstmaximeringsideologikommer att ge något resultat för om inteden politiska sfären gör en oerhört stor politiskinsats.Anf. 32 . HÖGMARK (m) replik:Herr talman! Det primära för regeringen har varit,och kommer säkert att vara det framöver,att se till att flykten från när det gällerkapital och investeringar bromsas upp. Jag äralldeles övertygad om att det är nödvändigt att göraytterligare förändringar för att göra det lockandeatt investera och utvecklas i säger att vi är totaltointresserade av utveckling av personalen,inflytande, m.m. Det är ju med förlov sagt intesant, för att uttrycka det mycket diplomatiskt. Jagär utomordentligt tilltalad av att personalenutbildas, att kompetensen är hög, och att det blirstatus i industriarbetet. Detta sade jag i mittinledningsanförande.Jag tror att ett av de största problemen framöverkommer att vara att få ungdomarna tillbaka tillindustrin och att få dem att känna att det ärattraktivt att jobba i tillverkande industri, inteminst med tanke på att det har varit problem atthålla ungdomarna kvar i industrin. Jag tror inte attalla människor i något slags postindustrielltsamhälle skall kunna jobba utanför industrin. Vikommer faktiskt att ha ett växande behov avduktiga människor som tycker att det är intressantoch att det är status att jobba med kvalificeradearbetsuppgifter just inom industrin. Av det skäletfinns det all anledning att lägga fram förslag om attstimulera detta. Men det är inte säkert att på alla punkter måste tala om både det enaoch det andra.Detsamma gäller ungdomspraktiken. Det handlarom praktik. Det kommer säkert, som även ElverJonsson var inne på, att finnas många exempel dåarbete kommer att utföras inom praktiken, kanskeäven arbete av reguljärt slag under kortare ellerlängre tid. Det kan hända att det då kan uppståtekniska problem. Men om vi i denna kammareskall börja detaljreglera detta, kommer vi atthamna i en situation som innebär att denna reforminte kommer att lyckas. Den kommer att fåvanrykte. Den blir för besvärlig att hantera. Viöverlåter nu till förnuftiga människor och parter ide enskilda företagen, små eller stora, att hanteradetta med gott omdöme. Det tror jag gagnarungdomarna bäst. Och det är faktiskt ungdomarnasväl och ve som vi sätter främst.Jag hoppas än en gång att denna reform kan bli enframgång, och jag hoppas verkligen inte att det blirnågon form av sabotage. Då kommer, som sagt,domen från ungdomarna och inte minst från derasföräldrar att bli mycket hård. Reformen är värd ettmycket bättre öde.Anf. 33 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Vårt land lider oerhört avsviterna av 80-talets inflations- ochspekulationsekonomi. Ur den socialdemokratiskagarderoben ramlar det ena ''arvet'' efter det andraut.Senast var det Nordbanken som så att säga ramladeut för . Detta ställer krav på insatserpå . Den socialdemokratiskaregeringen har haft detta i sin hand, och vi fårbetala notan.Lindrigt sagt så blev 80-talet inte bra. Den andrajättedevalveringen försvaras inte av någon ekonomi dag. Vi fick överlikviditet i bankerna, avreglering,och pengarna formligen kastades efter framför alltdem som gjorde fastighetsaffärer.Vi fick en våldsam överhettning i slutet av 80-talet.Produktiviteten i företagen stod stilla, men det togsut tvåsiffriga löneökningar. Investeringarnaflyttade från till utlandet, och därmedtusentals och åter tusentals jobb. Byggsektornköpte folk från exportindustrin, som fick lägga ned.Under socialdemokratins välsignelse byggde man ikvarter efter kvarter kontor som sedan stodtomma.Tre fjärdedelar av förlusterna i banksystemet i dagberor på fastighetsbelåning, ett ohejdatkontorsbyggande och en lånekarusell.Fördelningspolitiskt blev 80-talet orättvisansårtionde. Miljonärer och miljardärer ökade underkort tid i en takt som aldrig tidigare.Man ser på kurvorna som upprättas av , EGoch andra organ att -- då man i EG- ochOECD-länderna, och fram till , höllindustriproduktionen uppe -- helt på egen hand dökrakt nedåt när det gäller industriproduktion. Detrör sig om siffror upp mot . Dåreagerade socialdemokratin.Det mesta av det som vi nu upplever ärhemmalagat. Sedan råder det nu dessutom en tunginternationell lågkonjunktur. Jag vill direkt säga attdet skulle ha varit lätt att leva och klara deninternationella lågkonjunkturen om vi inte hadehaft detta jättearv i form av vad socialdemokratinhemmalagade. Det är det som är den tungaryggsäcken och som gör det så svårt för arbetslösam.fl.Jag vill sedan tala om en del positiva saker.Produktiviteten ökar nu mycket snabbt i svenskaföretag. Det är bra. Inflationen är låg. Vi har påkort tid tagit igen avkonkurrenskraften genom att löneglidningarna nu istort sett har upphört. Dessutom arbetar man numed produktiviteten i nästan alla företag. Det rörsig om betydande förbättringar.Det andra som är mycket tillfredsställande är attutlandet börjar intressera sig positivt för Sverige.Det är något nytt. När det var som värst under densocialdemokratiska tiden gick, på årsbasis, närmare100 miljarder kronor till investeringar utomlands,medan det kom in bara tillSverige.Sammantaget är det vår bedömning att mångasvenska företag kommer att hänga med bra. Detbörjar vända i en del branscher ,och 1993 kan det bli rätt normala konjunkturer.Sedan vill jag beröra arbetsmarknadsprognosernaför resten av 1992 och . Ni har alla tagit delav en mängd bankprognoser och av AMS-prognosen. Alla har de det gemensamt att de visaratt av arbetskraften står utanförordinarie arbetsmarknad.Enligt AMS-prognosen, som tagits upp här , är7,öppet arbetslösa och föremål föråtgärder, medan regeringen har lägre siffror i sinaprognoser.När det gäller detta med vad AMS orkar med på ettansvarsfullt och riktigt sätt beträffandeungdomsförslaget konstaterar jag att AMSkommer att få lämna den treprocentsnivå som manså ofta har talat om. Man kommer i alla fall atthamna på i fråga om dem som är föremål förolika åtgärder.Tyvärr beräknar jag att vi, trots att konjunkterernaförbättras, får leva med det faktum att flermänniskor står utanför ordinarie arbetsmarknad --mycket beroende på att det produktivitetsarbetesom har pågått ett tag i företagen fortsätter med fullkraft hela 1992 och hela 1993. Detta är nödvändigtför att skall bli starkt på världsmarknaden,för att vi skall bli starka gentemot import tillSverige. Det är en liten mardröm för dem som ärarbetslösa och dem som hotas av arbetslöshet. Detär också en liten mardröm för oss som verkligenkämpar för arbetslinjen i svenskarbetsmarknadspolitik.Till detta kommer att ett antal kommuner, genomatt ha spänt sig för kraftigt före valet, har så dåligekonomi att de måste anpassa sin verksamhet.Sett till varslen i stort gäller av varslen demsom jobbar hos privata arbetsgivare. gäller denoffentliga sidan. Men ser man en litenomsvängning.Sett till vad som har hänt kommer 12 %av varslen från den offentliga sektorn. Ijämförelsen mellan arbetare och tjänstemän berörs31 % av tjänstemännen. Resterande procent gälleralltså arbetarna. I jämförelsen mellan män ochkvinnor är av de varslade kvinnor.Resterande procent gäller således männen. Det ärbilden just nu.Sedan något om arbetslinjen.