prot · GG0937 · 1992-12-03 00:00:00 — Det enda som kunde hjälpa var denskattereform som genomfördes och som gav sänktaskattesatser och mindre spännvidd. Det har inteminst bidragit till att man fått ett mycket lägreintresse för skatteplanering.Låt mig dock redan nu betona att begreppetskatteplanering och de åtgärder som vidtas inomramen härför är legalt riktiga företeelser, som ingenkan ifrågasätta från legal utgångspunkt. De haralltså ingenting med ekonomisk brottslighet attgöra, och det är viktigt att göra den distinktionen.Vad gäller skattebrottsligheten är det självklart attskattesystemet måste utformas så att det bidrar tillatt minska brottsbenägenheten. Det gäller inteminst utformningen av uppbördssystemet ochdessutom utformningen av kontrollmöjligheternamed de restriktioner som justitieministern taladeom. Det gäller att förebygga brott och att spåra uppdem som har begått brott, inte att vidta åtgärdersom försvårar och försämrar möjligheterna tillnormal näringsverksamhet.I det sammanhanget är det viktigt att prioriterakontrollinsatser och att inom ramen för de resursersom anvisas till skattemyndigheterna skapaförutsättningar för förenklingar -- exempelvisgenom det förslag om förenklad självdeklarationsom har förelagts -- som kan omfördelaresurser till förmån för kontroll.Det är dock viktigt att de kontroller som görs avskattemyndigheterna och som leder till misstankeom eller konstaterande av ekonomisk brottslighetockså får en uppföljning av de rättsvårdandemyndigheterna i övrigt. De möjligheterna förstärksgenom de förslag som justitieministern tidigare härhar redovisat. På mitt ansvarsområde liggersjälvfallet att i den fortsatta lagstiftningen påskatteområdet kontinuerligt bevaka utformningenpå ett sådant sätt att man minimerar intresset förskattebrott. Vi avser att ta initiativ till en översynav skattebrottslagen och avuppbördslagstiftningen, och det är viktigt att denöversynen genomförs på ett sådant sätt att hänsyntas till utvecklingen på ekobrottssidan.Fru talman! Så över till ett annat område som jaghar att hantera i regeringen. Det finansiellasystemet används inte bara i utan också iandra länder för att, som man säger, tvätta pengareller tillgångar som har tillskansats genom brottsligverksamhet. Regeringen har beslutat om enlagrådsremiss om åtgärder mot sådan penningtvätt.Det är uppenbart för var och en att intresset förbrottsliga handlingar ökar, om det finns möjlighetatt omsätta de tillgångar som man förvärvar genomden brottsliga handlingen på ett sådant sätt att de såsmåningom kan användas i normal ekonomiskverksamhet. Övergången från den egendom somman har tillskansat sig genom brottslig handling egendom som förefaller vara ren och inte ledertill några misstankar -- penningtvätten -- måste mantill varje pris försöka hindra.Det görs sådana här förändringar i lagstiftningenockså i andra länder. EG försöker genom olikaåtgärder gemensamma för EG-området skapaförutsättningar för ett gemensamt agerande övernationsgränserna. Det är mot den bakgrunden somvi också i bör ha en ny lagstiftning somomfattar åtgärder just mot penningtvätt.Den lag som föreslås skall omfatta banker,hypoteksinstitut, värdepappersinstitut,livförsäkringsföretag och kreditmarknadsbolag.Förslaget innebär att dessa företag skall kontrolleraen kunds identitet när man inleder ettaffärsförhållande eller när en transaktion avser ettbelopp som överstiger . Om entransaktion görs för någon annans räkning skallföretaget på ett lämpligt sätt försöka ta reda på förvem den utförs.De företag som här har nämnts skall granska allatransaktioner avseende medel som kan antashärröra från brottsliga förvärv av allvarligare slagoch anmäla sådana förhållanden tillRikspolisstyrelsen eller annan polismyndighet somregeringen bestämmer.Genom åtgärderna mot penningtvätt försämrasmöjligheterna för brottsliga gärningar. Intressethärför blir mindre, och det är ett sätt att bidra tillatt minska omfattningen av den ekonomiskabrottsligheten.Anf. 80 ():Fru talman! har regeringen intagiten kallsinnig och bagatelliserande inställning tillden ekonomiska brottsligheten. Det är signalersom uppfattas ute på fältet. Vi socialdemokraterhar gång på gång krävt kraftfulla åtgärder avregeringen för att komma till rätta medbrottsligheten, men fått avvisande svar.Vi lyckades driva igenom ett krav i riksdagenmot regeringspartierna om inrättande av enfinanspolis, men det är också allt vad vi hitintills harfått till stånd.Nu redovisar justitieministern ett antal åtgärder,som presenterades i kammaren , ochhon försöker med dessa åtgärder tillsammans medförslaget om att inrätta en regionalrikskriminalorganisation ge intryck avhandlingskraft, men dessa åtgärder är med förlovsagt helt otillräckliga.Jag ställde några frågor till justitieministern iinterpellationsdebatten . Jag vill gärnaupprepa dem.Vi socialdemokrater har föreslagit inrättandet aven central organisation med regionala enheterbestående av polis, åklagare, skatterevisorer,kronofogdar och ekonomer för att bekämpa dengrövre ekonomiska brottsligheten. Min första frågaär om justitieministern är beredd att pröva detförslaget i det utredningsarbete som skallbedrivas.Den andra frågan utgår från att vi socialdemokraterföreslår en betydande resursförstärkning när detgäller polisens och åklagarnas möjligheter attbekämpa den ekonomiska brottsligheten. Viföreslår att en sådan central organisation medregionala enheter får tillförfogande utöver den personal som finnstillgänglig för bekämpande av den ekonomiskakriminaliteten. Är justitieministern beredd att taupp de pengarna i den budget som presenteras ijanuari månad?Vi föreslår vidare att man tillsätter ensnabbutredning för att ytterligare effektiviseralagstiftningen mot den ekonomiska brottsligheten.Min tredje fråga är: Är justitieministern beredd atttillmötesgå det kravet?Anf. 81 Justitieminister ():Fru talman! talar om centrala ochregionala enheter. Jag har också sett litet grand avtankarna i era förslag, men det som vi harbeslutat att utreda är just möjligheterna attförstärka den regionala verksamheten och skapaförutsättningar för åklagaren att fungera som denförundersökningsledare som åklagaren redanformellt skall vara. Inte någon i föregåenderegering och inte heller något föregående riksmötehar dock sett till att åklagarna har kunnat fylla denfunktionen. Jag tror att vi når minst lika långt somLars-Erik tänker sig med de direktiv som vihar gett.Vidare har vi frågan om resursförstärkning. Jagtycker att det är litet magstarkt att ta upp frågan omregeringen är beredd att arbeta för att ytterligare 50miljoner kronor skall anslås tillJustitiedepartementet. Regeringspartierna ochSocialdemokraterna har kommit överens om enkrisuppgörelse innebärande bl.a. attJustitiedepartementet skall spara 500 miljonerkronor. Detta är en överenskommelse som gäller,, men det är inte vi som har önskatdessa besparingar. Att sedan begära att ytterligare50 miljoner skall anslås betyder att vi måste sparain inte enbart 500 miljoner utan 550 miljoner pånågon annan verksamhet.Jag har tidigare redovisat att vi är beredda att göraomfördelningar för att ge riksåklagaren de extraresurser som han har anhållit om. Vi är beredda attförbättra organisationen så att de resurser somfinns utnyttjas på ett vettigt sätt. Det är detproblem som vi först måste klara av. Därför är dettotalt ointressant att just nu lägga resurser på ensnabbutredning. Vi kommer att komma långtgenom att förbättra samverkan mellan våramyndigheter och förändra organisationen. I dagensekonomiska situation är det detta som vi i förstahand skall göra. Att pumpa in en mängd nya pengarutan en fungerande organisation ger inga braresultat. Det dövar samvetet . Menvi är skyldiga våra efterkommande något mer.Anf. 82 ():Fru talman! Justitieministern åberoparstatsfinansiella skäl för att inte sätta in resurser ikampen mot den ekonomiska brottsligheten. Jagskulle vilja åberopa statsfinansiella skäl för att görakraftfulla satsningar och sätta till nya ekonomiskaresurser för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten.Om vi agerar med kraft och satsar stora resurser fårvi med hjälp av en framgångsrik kamp mot denekonomiska brottsligheten i andra änden inbetydande skatteintäkter till samhället. Det härframgår av den BRÅ-promemoria som har lagtsfram och de skatterevisioner som har gjorts i olikabranscher och som justitieministern åberopar.Regeringen är alltså inte beredd att satsa en kronatill i kampen mot den ekonomiska brottslighetenutöver de som riksåklagarentydligen skall få för att granska bankkrisen.Sedan har vi frågan om en särskild organisation.Det är många, bl.a. , ordförande iKonkursförvaltarnas riksförbund, som har krävt ensärskild organisation med samgruppering avåklagare, skatterevisorer, polis och kronofogdarsom med kraft skall bekämpa ekobrottsligheten.Jag beklagar att justitieministern inte har velat tadet förslaget till sig. Det är inte baraSocialdemokraterna som har drivit denuppfattningen.Anf. 83 Justitieminister ():Fru talman! och jag kan fortsättadiskussionen om pengar hur länge som helst. Jagtycker att det räcker med att konstatera attSocialdemokraterna önskade som en del avkrisuppgörelsen besparingar på 500 miljonerkronor. Jag tycker att det är näst intill skamligt atttala om ökade resurser och att skylla på oss för attytterligare pengar inte kan tas fram.Sedan har vi frågan om samordningen avverksamheterna. Jag måste ha varit oklar i mittanförande. Större delen av åtgärderna går ut på attfå de resurser som finns att samverka. Jagrepeterar: Har man inte en organisation somfungerar effektivt, är det självbedrägeri att pumpain en massa nya pengar. Organisationen blir intebättre för det.Anf. 84 ():Fru talman! Vi har fått uppleva det småttsensationella att landets skatteminister har stått tiominuter i talarstolen och talat om hur man skallkomma till rätta med skattebrott ochskatteundantagande utan att med ett enda ordnämna skattemyndigheterna eller Riksskatteverketvid namn. Jag vill be att säga någotom deras roll i sammanhanget. De har väl en roll?Jag påstår att dessa myndigheter har en viktig roll.Det är när de granskar deklarationer och görrevisioner som den ekonomiska brottslighetenupptäcks. Det gäller inte bara skattebrott. Därförskulle det egentligen behövas fler skatterevisorer,vilket inte behöver kosta något, justitieministern.Vi vet att en skatterevisor betalar sig flera gångerom och skulle kunna bli ett effektivt vapen i denkrisbekämpning som pågår.Det viktigaste av allt är ändå att de revisorer somfinns används så effektivt som det över huvud tagetär möjligt. De skall helst inte belastas med nya ochrutinartade kontrolluppgifter. Det är precis det somhänder . Regeringen lägger fram det enaförslaget efter det andra som ökar möjligheterna tillskatteplanering och skattefusk. Reavinstskattenskall bli , vilket ger obalans i skattesystemet.Reglerna för att motverka skatteplanering ifåmansbolag mjukas upp. Skatteflyktslagen skallavskaffas.Jag skulle vilja höra kommentarangående skattemyndigheternas roll.Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! Jag är van vid att min trätobrodersedan många år i skatteutskottet brukar lyssna påanföranden. Det är möjligt att jag inte nämndeRiksskatteverket vid namn. Men när jag talar omskattemyndigheternas uppgift när det gällerkontrollverksamhet, vet vi båda två att det gällerRiksskatteverket och övriga skattemyndigheter.Det är självklart viktigt att driva en verksamhetinom ramen för vad skattemyndigheterna gör somprioriterar kontrollen -- framför allt sådan kontrollsom är inriktad mot de allvarligaremissförhållandena. Att skapa förutsättningar fördetta är ett av skälen till förslaget om ytterligareförenklingar av självdeklarationen. Det finns allanledning för både regeringen ochskattemyndigheterna att gå vidare för att skapabättre utnyttjande och prioriteringar i detavseendet.Det stora problemet när det gäller misstankar omskattebrott är att det finns en viss resursbrist iuppföljningen. Det är just det justitieministern hartalat om. Det förvånar mig något att höra tidigareLars-Erik och tala om attdet behövs mer resurser, när de själva kräverkraftiga neddragningar av resurser påJustitiedepartementets område.Vi har varit eniga i skatteutskottet omresurstilldelningen till ochskattemyndigheterna. Det är självklart attfördelningen skall vara sådan att kontrollenprioriteras.Lars tar sedan upp frågan omskatteplanering. Återigen är det viktigt att noteraatt skatteplanering -- den må vara överdriven ellerinte -- inte är någon olaglig handling. Det storaproblemet bakom den skatteplanering som viupplevde i var attSocialdemokraterna byggde upp det av Kjell-OlofFeldt och andra som pervest betecknadeskattesystemet. Där fanns skillnader i skattesatsermellan t.ex. för en typ av inkomst och under25 % för en annan typ av inkomst. Då fanns det ettstort intresse för att försöka ge en inkomst en annanbeteckning för att få en lägre skattesats.Marginalskatter på 85--i början av 1970-taletledde också till intresse för skatteplanering. Det ärdär problemen ursprungligen har legat. Det vardenna brist på insikt som gjorde att andra lade fram förslag efter förslag motskatteflykt och skatteplanering. Men de lyckadesinte förrän den av oppositionen så efterlängtademarginalskattereformen genomfördes.Jag kan försäkra att det finns enavsevärd skillnad i incitamentet för skatteplaneringom det bara skiljer 25--30 %.Transaktionskostnaderna för att omkonstruera eninkomst från det ena till det andra är så stora attintresset inte finns. Men var det fråga omskillnader på 40--. Då var det lönsamt ochintressant.Det fanns en lucka kvar i den skattelagstiftning frånden som ni lämnade efter er vadgäller handelsbolagen. Vi täpper nu till den luckani det lagstiftningsförslag som skatteutskottet förnärvarande behandlar. Jag hoppas att ni kommeratt tillstyrka den lagen.Det gäller att vidta åtgärder i lagstiftningen som ärrealistiska. Då måste det finnas breda baser ochlåga skattesatser, och man måste se till attskatteuttaget successivt minskar. Det är på tvärsmot vad alltid har förespråkat.Anf. 86 ():Fru talman! tycker att det äregendomligt att vi föreslår nya resurser tillskatteförvaltningen, men har tydligenmissförstått förslaget alldeles. Vi vet att det betalarsig om, om sådana resurser tillförs. Viskapar resurser till samhället på detta vis, genom atteffektivare använda skatterevisorerna och på sikteventuellt inrätta fler sådana tjänster.Beträffande skatteplaneringsresonemanget är detalldeles riktigt att det förr var stora skillnadermellan skatten på olika typer av inkomster. Det vardärför vi genomförde skattereformen, BoLundgren. Får jag då påminna om att Bo Lundgrenställde sig vid sidan om när vi genomförde dennaskattereform. Det var ochSocialdemokraterna som gjorde den. Moderaternapassade på denna punkt.Det som har hänt när det gäller andelarna ihandelsbolag är att reavinstskatten har sänkts till25 %. Därför har det blivit särskilt attraktivt medskatteplanering. Det är ett resultat av regeringensaktiviteter.Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Med förlov sagt: Det sista var intespeciellt klokt. Skatten är jämfört med60 % tidigare. Om reavinstskatten hade varit30 % hade skillnaden varit litet mindre, menfortfarande fullt intressant. Om skillnaden ireavinstskatt är 30 eller är det intressant attgöra på det aktuella sättet. Problemet ligger ikonstruktionen av skattereformen, och i detavseendet har ett huvudansvar.Det är viktigt att notera att jag och mitt parti underlång tid, när motsatte sig det, krävdejust en marginalskattereform av det slag som vi fickden . I fråga om justmarginalskattereformen fanns en bred enighet idenna kammare, inkl. Moderata samlingspartiet.Det vi avvisade var en mängd andra saker, mednegativa verkningar. Den debatten behöver vi inteta upp här.Jag sade att det är egendomligt attSocialdemokraterna, som kräverresursförstärkning bl.a. på Justitiedepartementetsområde, också kräver en neddragning avdepartementets ram med 500 miljoner. Det är detsom är felaktigt. Det är det som är problematiskt.Om nu resonemang är riktigt, varförgenomförde då inte den förra regeringen, när denhade tillfälle, kraftfulla förstärkningar när detgäller ekonomin för ? Det gjordeni ju inte.Anf. 88 HANS ():Fru talman! Jag uppfattar det som har sagts här som en ny reträtt från regeringens sida införden massiva kritik som förekommer, inte bara frånoss socialdemokrater utan från många ute i landet,inte minst inom rättsväsendet. Denna reträtt äremellertid inte tillräcklig. Jag har full förståelse föratt justitieministern inte säger att kampen motden ekonomiska, organiserade brottsligheten inteskall ha högsta prioritet. Det går inte attkarakterisera detta förslag på det sättet.Det är vårt bestämda krav att vi nu skall återgå ordning där våldsbrott, narkotikabrott,ekonomisk och organiserad brottslighet skall hahögsta prioritet. Justititieministern kan välkommentera det. Hon har inte sagt någonting omden organiserade brottsligheten, trots att den utgörett mycket stort inhemskt problem. Det är också ettstort internationellt problem. Vi kan förvänta ossmycket allvarliga saker på detta område, inte minstfrån Öst- och Centraleuropa.Justitieministern karakteriserar ekobrott på ettsådant sätt att de delvis avser traditionellbrottslighet. Men vad säger justitieministern om attta krafttag mot miljöbrottsligheten, motarbetsmiljöbrott? Hon har ju ett digert ochkvalificerat material på detta område från BRÅ.Vad säger justitieministern och skatteministern omatt ta itu med det omfattande fusk som äger rum ifråga om import och export? Där finns också enutredning från lägger inte hinder i vägen för enomfördelning inom hela rättsväsendet. Det kan gemöjligheter att utöka polisorganisationen ochantalet åklagare. Ta upp förhandlingar medSocialdemokraterna, så skall ni se att det kommeratt gå bra! Det ligger också i linje med att bekämpakrisen. När det gäller att bekämpa krisen på dettaområde är ingenting viktigare än att vi verkligenkan sätta resurser bakom orden. Jag tycker att vi fårta och diskutera detta på nytt.Anf. 89 Justitieminister ():Fru talman! måste vara rättnöjd med den redovisning jag har lämnat av detarbete som vi har bedrivit, eftersom hanbetraktar mina uttalanden som en reträtt. De ärinte någon reträtt, utan en offensiv, som vi hararbetat med och där vi nu kan peka på helheten.Ett annat uttalande från somtyder på att han är mycket nöjd med det jag har sagtär att han nu för fram nya problemområden som jagöver huvud taget inte har hört honom nämnatidigare. Han säger att vi nu skall prioriteramiljöbrott och arbetsmiljöbrott. Jag väntar mig attdet snart kommer en fråga eller interpellation omvarför vi inte ger de områdena högsta prioritet.Vi vidhåller fortfarande från regeringens sida attnarkotika- och våldsbrott har högsta prioritet. Detprogram som vi nu har arbetat med, som visuccessivt har kunnat fatta beslut om -- en del besluthar fattats så sent som -- innebär att viförändrar organisationen och skaparförutsättningar för att komma åt de ekonomiskabrotten på ett mycket bättre sätt än vad ni gjordeunder 80-talet. Men det är inte något som är färdigti morgon.Jag har sagt det tidigare, att det är ettspel för gallerierna att tala om att man ger högstaprioritet på det sätt som ni gjorde år ,som högen av icke utredda, misstänktaekonomiska brott växte. Den dag vi kan peka på attvi har sett till att få en organisation så att resursernautnyttjas på rätt sätt bör inte vara så långt borta. Dåbehöver vi egentligen inte säga så mycket omprioriteringar, eftersom vi redan har sagt att allbrottslighet skall bekämpas med kraft. Vad vi görär att skapa förutsättningar för att den skall kunnabekämpas med kraft.Hans Göran talar om nya förhandlingar omekonomin. Det kan icke ha varit okänt förSocialdemokraterna vilka behov som har funnitsför del när förhandlingarnaägde rum. Med den ekonomiska situation som vihar, skulle det innebära att vi måste ta pengarnanågon annanstans. Om Socialdemokraterna kanpeka på var vi kan ta de 500 miljonerna -- ärdet tydligen 550 miljoner det handlar om, eftersomni vill lägga på 50 miljoner -- kan vi självfalletdiskutera. Men några sådana signaler har inte jaghört. Jag vet inte om finansministern har fått någrasådana signaler. Om de kommer, kan vi eventuelltdiskutera.Anf. 90 TALMANNEN:Tiden medger ej ytterligare repliker.Anf. 91 ():Fru talman! Jag har två frågor, och jag skall försökagöra dem så korta som möjligt. Först tilljustitieministern.Jag har besökt polisdistrikt där man , 1992, harmindre personal i verksamhet mot ekobrott än manhade . Det motiveras med har fri resursanvändning och följer deprioriteringar regeringen har angett. Då harprioriteringen blivit sådan.Är regeringen villig att skriva attekobrotten är prioriterade, så att resurser styrs överi enlighet med regeringens intentioner? Kommerdet att stå explicit i budgetpropositionen i januariatt ekobrotten är högprioriterade?Jag har en fråga till statsrådet . Vi iVänsterpartiet kan inte ha synpunkter på debattenmellan moderater och socialdemokrater.Vi har inte förespråkat neddragningar påjustitiedepartementet. Men om det nu ärjustitiedepartementet det gäller -- Riksskatteverketligger under , och där finnsingen överenskommelse, så där är bägge parter friaatt expandera. Är statsrådet villig att anslå merpengar till bekämpande av denkvalificerade ekonomiska brottsligheten, tillskatterevision etc.?Jag förstår att man drar ner när man göreffektiviseringar, men mer reella resurser på dettaområde ger skatteintäkter, som kan brukas t.ex. föratt sänka skatten, om så man vill. Jag har andra hålatt stoppa i, men sänka skatten kan ju statsrådetvilja göra -- jag vet att statsrådet vill det.Är statsrådet villig att anslå mer resurser för attkunna sänka skatten? Låt mig formulera det så.När man nu täpper till ett hål medhandelsbolagsidén, som är bra, varför öppnar mandå många småhål genom att ta bortgeneralklausulen? Statsrådet motiverar det med atten sådan klausul kan man inte ha i etträttssamhälle. Men så har , ,, , . De länderna harsådana klausuler, och jag är övertygad om attstatsrådet med mig anser att de är rättssamhällen ilika hög grad som Sverige.Anf. 92 Justitieminister ():Fru talman! Det är helt rätt, som , att resurserna hos polisen för bekämpandeoch utredande av ekobrottslighet har minskat. Mendet kan ju vara intressant att se att minskningenpågick successivt under den förra regeringens ochden förra riksdagsmajoritetens tid. till1991 minskade resurserna förekobrottsbekämpning . Det var i densituationen vi kom in.Skälet till att resurserna minskade var självklart attden tidigare majoriteten inte såg till att utbildapoliser och skapa förutsättningar för att besättapolistjänsterna. Vi fick fler och fler vakantapolistjänster . Det var vad vi tog över.En av våra första åtgärder var att se till att skapaförutsättningar för att besätta dessa tjänster.Men det tar litet tid. Skulle vi nu säga att fler brottskall prioriteras än vad vi från regeringens sida harsagt skall ha högsta prioritet, då innebär det att vimåste minska de resurser som läggs på attutreda incestbrott, att utreda våldtäkter och attutreda narkotikabrott. Är det detta LarsBäckström vill? Nej, vi säger att dessa typer avbrott måste komma i första hand, när resursernainte räcker till.Men vi pratar inte så mycket, utan vi gör någonting.Vi har satt i gång arbetet med att fyllapolistjänsterna. Vi har lovat att de skall vara fylldatill 1995, och vi kan nu se att vi kommer att hatjänsterna besatta . Detinnebär att vi får helt andra möjligheter -- vi skaparmöjligheter -- att bekämpa ekobrotten. Tidigarepratade man, nu gör vi någonting.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller helt med omatt han, till skillnad från , har varitberedd att ge mer pengar till vidde tidigare budgetbehandlingar som vi gemensamthar haft i skatteutskottet.