prot · GF0988 · 1992-03-31 00:00:00 — Det gäller att t.ex. använda de pengarman har på ett sätt som svarar mot medborgarnasbehov i de olika kommunerna och landstingen.Bl.a. kommer dessa förslag att innebära mycketbättre möjligheter både för medborgarna att självavälja former för vård, omsorg och utbildning ochför de och landstingsanställda att självapåverka sin arbetssituation.Jag tror att det finns mycket stora välfärdsvinsterför medborgare som är anställda i kommuner ochlandsting och för medborgare som behöver och villha bra vård-, omsorgs- och utbildningstjänster. Dekommer att dra nytta av den process med förnyelsesom kommer att initieras av de förslag regeringenhar aviserat till den reviderade finansplanen.Anf. 320 ():Herr talman! Finansministern gav inte något svarpå min fråga om vilken bedömning finansministerngör när det gäller det finansiella överskottet.Jag kommer från en kommun, kommun,där det inte finns något finansiellt överskott.Finspångs kommun har varslat 283 personer.Dessa har råkat illa ut därför att befolkningenunder har minskat med 2 000personer. Det innebär ett skattebortfall om32 milj.kr. Vår gemensammaskatteuppgörelse innebar att kommungick miste om 16 milj.kr. Den var alltså intekostnadsneutral i det här fallet.Många andra bekymmer har också bidragit till attvi inte har något finansiellt överskott.Finansministern pekar på långtidsutredningen ochsäger att man nu kan se att 90-talet kan bli väldigtbra. Men min fråga blir då: För vem blir det bra?Anf. 321 Finansminister ():Herr talman! Jag är ledsen att jag glömde att svarapå fråga om det finansiellaöverskottet. Tyvärr kan jag inte förmedla någonriktigt aktuell bedömning, eftersom det fortfarandepågår ett beräkningsarbete. Men en redovisningkommer i den reviderade finansplanen och i denkommunalekonomiska propositionen.Jag är väl medveten om att enskilda kommuner hargjort andra kalkyler vad gäller skattereformenseffekter än vad som då gjordes från mera centralthåll. Detta är en källa, skulle jag vilja säga, till vissoro i en del kommuner. Jag tror därför att just deförändringar som ligger i denkommunalekonomiska kommitténs förslag -- mangör rent hus med de olika pengaströmmar som gårfram och tillbaka, och i stället blir det en ström avpengar från staten till kommunerna -- i framtidenkommer att vara starkt underlättande för denkommunala planeringen. Man kommer att vetavilka pengar som finns och kunna använda dem påbästa sätt.Anf. 322 ():Herr talman! Avslutningsvis har jag en fråga tillfinansministern. Det kan ju hända attKommunförbundet och regeringen tillsammanskommer fram till att det finansiella överskottet inteär så stort att det går att dra in de 7,5 miljarderna.Men finns det, även om regeringen kommer medett förslag om att 7,5 miljarder skall dras in för1993, några idéer om att detta på något sätt kangöras selektivt, så att de kommuner som hardet mycket besvärligt ekonomiskt kan kommalättare undan?Om det alltså blir en indragning om 7,5 miljarderkronor innebär varje miljard en försämring med 1,8miljoner. Det betyder en försämring för Finspångskommun med 13--14 milj.kr. Mot den bakgrundentycker jag att det här skulle göras mera selektivt,om det nu finns sådana möjligheter.Anf. 323 Finansminister ():Herr talman! Jag måste erkänna att jag nog intehade tänkt mig att ochregeringen skulle gå in på varje enskild kommunsoch varje landstings ekonomiska situation för attsedan avgöra hur mycket pengar som skulle dras infrån den aktuella kommunen eller det aktuellalandstinget. Det tycker jag faktiskt vore en någototillbörlig inblandning från centralmaktens sida ifråga om de enskilda kommunernas situation.Däremot har vi för avsikt att avväga storleken avindragningen från primärkommuner resp.landstingskommuner med hänsyn både tillmöjligheten till förnyelse i samband medborttagandet av statliga regler och till minövertygelse att själva sjukvårdsbehoven behöverprioriteras något i detta sammanhang -- men alltsåinte med hänsyn tagen till varje enskild kommun,för det tycker jag vore fel.Överläggningen var härmed avslutad.43 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:120 och 121 till jordbruksutskottetMotion1991/92:Sk24 till skatteutskottet44 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:86 Ändring i reglerna för lagervärdering1991/92:92 Utskiftning av löntagarfondernastillgångar m.m.1991/92:95 Valfrihet och fristående skolor1991/92:117 Avdragsrätt för avgifter tillarbetsgivarorganisationer 1991/92:118 Förenkladstatistikreglering1991/92:123 Slopande av intresserepresentation ivissa statliga myndigheters styrelser1991/92:125 Förslag om tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /921991/92:129 Socialavgifter på vissa förmåner närförutsättningar för jämkning av förmånsvärdetföreligger, m.m.1991/92:133 En elmarknad med konkurrens1991/92:134 Riktlinjer för överföringen avverksamheten vid domänverket tillaktiebolagsform1991/92:135 Produktansvar för skador orsakade avelektrisk ström1991/92:138 Ändringar i utlänningslagen(1989:529), m.m.1991/92:139 Statlig lönegaranti vid konkurs1991/92:151 Vissa ändringar i förmånssystemet förläkemedel m.m.1991/92:152 Hälso- och sjukvårdens ansvar viddödsfall, m.m.1991/92:157 Vissa gymnasie- ochvuxenutbildningsfrågor m.m.1991/92:163 Anslag till en ny myndighet påtelekommunikationsområdet för budgetåret1992/93, m.m.Skatteutskottets betänkanden1991/92:SkU18 De kyrkliga kommunernas uttag avskatt1991/92:SkU20 Skattepolitiken1991/92:SkU21 Arvs- och gåvoskatt1991/92:SkU22 Indirekta skatterTrafikutskottets betänkande1991/92:TU24 Sjöfart m.m. (förnyad behandling)45 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 31 mars1991/92:165 av () till statsrådetBo Könberg om bidrag till Noaks Ark m.m.:Noaks Ark/Röda korset gör sedan flera år tillbakaen ovärderlig insats i kampen mot HIV/aids i formav preventiv verksamhet, stöd och hjälp till HIV-smittade och hospice-verksamhet för aids-sjuka.Verksamheten bedrivs med medel från stat,kommun och landsting men också till stor delgenom ekonomiskt stöd från frivilligorganisationer,främst Röda korset, och genom donationer frånprivatpersoner.Det står helt klart att Noaks Arks verksamhet haroerhört stor betydelse i kampen mot HIV och aids.Det är också klart att den offentliga sektorn i formav landsting och stat inte skulle kunna ersätta varesig det förebyggande arbetet eller arbetet med stödoch hjälp åt smittade och sjuka.Under årens lopp har Noaks Ark samlat på sigmycket stor erfarenhet och kunskap i arbetet. Detgäller såväl den anställda personalen som alla devolontärer som 1990 t.ex. lade ner över 24 000arbetstimmar i kampen mot HIV -- utan ersättning!Antalet nysmittade med HIV har de senaste årensjunkit. Men vi såg 1991 ett trendbrott. Heltplötsligt ökade antalet nysmittade igen -- specielltinom den heterosexuella gruppen. Av de 329 HIV-positiva som nyanmäldes 1991 var 104homosexuella, 30 sprutnarkomaner och 180heterosexuella. finns över 3 000 HIV-smittadepersoner i och anmäls en nysmittad!Mot denna bakgrund är det allvarligt att staten inteinser att man bara skjuter problemen framför sig,när man drar ner på bidraget till Noaks Ark. I ochför sig är det den gamla regeringen som är skyldigtill att organisationen har mindre medel attröra sig med än 1989. Men detta får inte tas tillintäkt för att fortsätta på den felaktiga vägen.Fr.o.m. 1991 betalas stödet till Noaks Ark enligtstatens budgetår, d.v.s. stödet betalades ut fr.o.m.den 1 juli 1991. Resultatet av förändringen avutbetalningen blev att staten höll inne med bidragetför , vilket var 1 miljon kronor.Noaks Ark har i en ansökan daterad 1992-03-27hos aids-delegationen ansökt om ett tilläggomfattande de som till följd avomläggningen hölls inne.Mina frågor till statsrådet är mot bakgrund av detanförda:1. Är statsrådet beredd att tillstyrka ansökan om 1miljon kronor i tilläggsanslag?2. Om statsrådet inte är beredd att tillstyrkatillläggsanslaget, hur vill statsrådet i så fall utformaarbetet mot HIV/aids på det mest effektiva sättet?1991/92:166 av () till socialministernom arbetslösa och barnomsorgen:Arbetslösheten som drabbar många människormed barn innehåller en mekanism som riskerar attgöra det omöjligt för en arbetslös att återgå till ettförvärvsarbete.Allt fler arbetslösa föräldrar riskerar att förlora sinabarns dagisplatser. Därmed hotar den onda cirkeln:avstängning från A-kassa och hänvisning tillsocialbyrån.En kartläggning som gjorts av tidningen visar att i av landets kommunermåste barn till föräldrar som blivit arbetslösa lämnasin dagisplats . Endast enfjärdedel av kommunerna saknar någon form avtidsbegränsning.Problemet är att en del kommuner tillämpar reglerför barnomsorgen som sedan följs så rigoröst att detskapar nya problem. Det här skulle kunna lösasgenom en större generositet och en störrekänslighet för den enskildes speciella situation.Med hänvisning till ovanstående vill jag tillsocialministern ställa följande fråga:Vad kan regeringen göra för att undanröja dennaonda cirkel?46 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 30 mars1991/92:615 av (nyd) tillstatsrådet om fastighetsskatten:Den fastighetsrelaterade utlåningen står för drygthälften av utlåningen på hela kreditmarknaden.Kreditförlusterna har lett till att många banker ochkreditföretag fått kraftigt försvagade finansiellaställningar. Ett sätt att stödja kreditmarknadenvore att avskaffa fastighetsskatten. Den positivaeffekten skulle bli betydligt större än beloppet påsänkningen av fastighetsskatten eftersom beloppetkapitaliseras av fastighetsmarknaden till envärdeeffekt som är större än den årligasänkningen. Fastighetsskatten för hyresbostäderoch kontorslokaler är . Omden avskaffas blir den kapitaliserade effekten ca 80miljarder kronor (av fastigheternasmarknadsvärde). Om skatten inte sänks kommerprisnedgången att fortsätta, tillväxten hämmas,kreditmarknaden drabbas och antal konkurserökar.Min fråga till skatteministern är om regeringentänker ta bort fastighetsskatten.1991/92:616 av (nyd) till socialministernom alkohollagstiftningen:För sedan polisanmäldes ansvariga vidMedborgarskolan därför att det serverades vinunder en vinprovarkurs utan att man hadeutskänkningstillstånd. Detta är bara ett exempel påen gammal och otidsenlig alkohollagstiftning därstaten genom krångel och förbud omyndigförklararvuxna medborgare.Avser socialministern att vidta någon åtgärd så attdenna lagstiftning blir anpassad till en moderndemokrati som ?47 § Kammaren åtskildes kl. 21.10.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.21 § ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.