prot · GG0942 · 1992-12-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:42Torsdagen den 10 decemberKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 4 december.2 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 9 decemberFöretogs till avgörande jordbruksutskottetsbetänkande /93:JoU8 samtarbetsmarknadsutskottets betänkanden1992/93:AU2 och AU5 (beträffande debatten idessa ärenden, se prot. 41).Jordbruksutskottets betänkande JoU8Mom. 2 (redovisning av regeringensprioriteringar)Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 3 (kommission för långsiktigt hållbarutveckling)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot128 för reservation 1 av m.fl.Mom. 16 (avskrivning av skulder)Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 14för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 17 (sambandet mellan militär verksamhetoch miljö)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot130 för reservation 2 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU2Utskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU5Utskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade att de påföredragningslistan återståendeutskottsbetänkandena skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.3 § Villkorlig frigivning, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU11 Villkorlig frigivning, m.m. (prop.1992/93:4).Anf. 1 ():Herr talman! Förslaget i propositionen omvillkorlig frigivning innebär i sina praktiskakonsekvenser att villkorlig frigivning normaltkommer att äga rum också vid korta fängelsestraff.Merparten av de personer som berörs ärrattfyllerister. Dessa döms ofta till en eller tvåmånaders fängelse.Väg- och sjöfyllerikommittén, som avser attpresentera sitt betänkande ,kommer att behandla påföljdsvalet vid rattfyllerioch frågor angående formerna för verkställighet avfängelsestraff vid detta brott.Det kan enligt min mening finnas anledning attöverväga om inte den avkortning av de lägstastraffen som den nu aktuella propositionen omvillkorlig frigivning föreslår kan komma i konfliktmed de förslag som Väg- och sjöfyllerikommitténskissar på. Jag anser därför att det finns skäl förledamöterna i justitieutskottet att ta del av vadVäg- och sjöfyllerikommittén föreslår beträffanderattfylleri innan frågan om villkorlig frigivningslutligen behandlas.Jag yrkar därför återremiss av ärendet.(Applåder)Anf. 2 ():Herr talman! Regeringen bedriver en hafsig, slarvigoch ogenomtänkt kriminalpolitik. Det får viytterligare en bekräftelse på , då det visar sigatt regeringen uppenbarligen inte lyckats skapaerforderlig majoritet för det nya förslaget tillvillkorlig frigivning. Ny demokrati haruppenbarligen ställt ultimatum.Nu avser regeringspartierna tydligen genom enåterremiss av ärendet till utskottet att vinna tid föratt förhandla med Ny demokrati om den villkorligafrigivningen. Att är beredda att göraupp med Ny demokrati om väsentliga inslag ikriminalpolitiken förvånar mig inte.Det som förvånar mig är att folkpartisterna, dekvarvarande socialliberalerna, nu sitter i Nydemokratis knä också när det gällerkriminalpolitiken. Det är synnerligenuppseendeväckande. Det borde bekymraFolkpartiet.Om jag har förstått saken rätt kräver Ny demokratien minimitid för den villkorliga frigivningen på tremånader. Med utgångspunkt från regeringensförslag skulle det innebära ett kraftigt ökat behovav anstaltsplatser, i ett läge när situationen påanstalterna är ytterligt alarmerande.Inför behandlingen av det här ärendet genomfördeutskottet en utfrågning av Kriminalvårdsstyrelsenom anstaltssituationen. Den redovisningen ingavstor oro. Vi har en överbeläggning påanstalterna. I vissa fall rör det sig t.o.m. om endubbelbeläggning av vissa celler.Fängelserna och häktena är överfulla. Situationenär t.o.m. så absurd att systemet förutsätter en välutvecklad transportorganisation så att ett visst antalintagna ständigt måste befinna sig på transportmellan anstalterna för att platser skall finnastillgängliga.Det här skapar naturligtvis en brutalare ochhårdare miljö på anstalterna. Det leder till tvång,våld och sannolikt en ökad återfallsbenägenhet.Det visar internationell erfarenhet.Genom regeringens politik som sägs syfta till att fåned brottsligheten riskerar man nu att en ny ochbrutalare brottslighet föds.Intagna som vill arbeta och studera på anstalternaunder strafftiden får stå i kö till sysselsättning.Differentiering, narkotikafria anstalter,omintetgörs. Det var ju, , ett avmoderaternas stora krav före regeringsskiftet förrahösten.Chefen för , Lars-ÅkePettersson säger i en tidningsintervju: Så är det intemycket kvar av vår ambition att differentiera deintagna, att t.ex. hålla icke-missbrukare frånmissbrukare.De signaler om ändrad lagstiftning som kommitfrån regeringen ökar behovet av anstaltsplatserunder på mellan 800 och 1 000 nya platser.Det är en ökning av anstaltsorganisationen med25 %, till en årlig driftskostnad av 400 miljonerkronor och en investeringskostnad på 1,1--1,2miljarder kronor. Skulle inte en del av dessa pengarkunna användas på ett effektivare sätt ibrottsbekämpningen, än genom en kraftigt utbyggdanstaltsorganisation?Till detta kommer vad som kan följa av denuppgörelse som regeringspartierna tydligen avserträffa med Ny demokrati om den villkorligafrigivningen. Via försöktejag i går få fram uppgifter om vad det skulleinnebära i form av nya platser om man följde Nydemokratis förslag om att införa en minimitid av tremånader, alternativt för villkorligfrigivning. Det fanns inga sådana beräkningar där,var svaret från regeringskansliet.Jag lyckades ändå ta reda på hur sådanaberäkningar ter sig. Det finns beräkningar. Enminimitid innebär ett ytterligarebehov av 300 nya fängelseplatser till en kostnad av120 . Utskottet avser tydligen attförhandla fram detta vid en förnyad behandling.Det minsta man kan begära, menar jag, är attfrågan inte handläggs så här slarvigt. Ärendet börskickas tillbaks till regeringen. Omregeringspartierna verkligen vill följa Nydemokratis förslag, helt eller delvis, får man välåtminstone anstränga sig att finna en finansieringför detta ökade platsbehov, särskilt med tanke pådet statsfinansiella läge som befinner sig i.Socialdemokraterna yrkar avslag pååterremissyrkandet. Vi anser att vår reservation iutskottet om avslag på propositionen nu är än merbärkraftig än när vi skrev den. Propositionen böravslås, och regeringen bör uppmanas attåterkomma till med ett nytt förslag efteren förnyad bearbetning och efter det attStraffsystemkommittén, som har att handlägga denhär frågan, är klar med sitt arbete.Herr talman! Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen och avslag pååterremissyrkandet.Anf. 3 () replik:Herr talman! Eftersom jag föreslår att vi skallavvakta utredningen från avser jag inte att här gå in inågon debatt med i den allmännafrågan om villkorlig frigivning.Anf. 4 () replik:Herr talman! Jag kan förstå att intevill debattera detta eftersom situationen är minstsagt ganska bekymmersam för vill ställa en följdfråga till vi skall avvakta den utredning som JerryMartinger har arbetat med och som blev klar , undrar jag om vi också skall avvaktaremissinstansernas svar och regeringens beredninginnan vi tar ställning till ett förslag om denvillkorliga frigivningen. Jag önskar ett klarläggandepå den punkten.Anf. 5 () replik:Herr talman! Precis som jag sade, kommerutredningen i fråga att presenteras i ett betänkandei slutet av , den 17 eller den 18december.Anf. 6 () replik:Herr talman! Min fråga var, ,huruvida vi skulle avvakta remissbehandlingen ochregeringens beredning av utredningen.Utredningens förslag kommer ju inte omedelbartatt genomföras. Jag förutsätter att utredningensförslag kommer att beredas på vanligt sätt förstatliga utredningar. Skall vi, innan vi tar ställningtill förslaget om den villkorliga frigivningen,avvakta beredningen av den utredning som tydligenkommer att presenteras ?Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 7 ():Herr talman! Jag stöder förslagom återremiss till utskottet. haranfört tillräckliga skäl för återremiss.Anf. 8 (nyd):Herr talman! Ny demokrati anser att regeringensproposition är stötande i vad gäller minimitideninnan villkorlig frigivning kan medges.Regeringsförslaget innebär inte någon skärpningutan en reducering av den tid som skall avtjänas,därför bifaller Ny demokrati förslaget omåterförvisning av ärendet till utskottet. Utskottetges därmed möjlighet att åter bereda ärendet ochatt återkomma med nytt betänkande.Ny demokrati återkommer i debatten när det nyabetänkandet föreligger.Anf. 9 ():Herr talman! Det framlagda förslaget kommer i entid när våra fängelser är överfulla och när plats förgripna och anhållna inte finns. Enligt uppgifter somvi alla har fått är lösningen av den akuta situationenöverbeläggning och dubbelbeläggning. Häktade fårsitta på anstalternas sjukavdelningar, de kan få åkaett par till annan ort, m.m.Förslaget innebär också andra märkligaförändringar som har påtalats. För demsom exempelvis döms för rattfylleri kommerstrafftiden tydligen att minska . Det ären anmärkningsvärd signal från samhället vadgäller dessa förseelser.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 omavslag på propositionen. Såvitt jag förstår innebären återremiss till utskottet en risk att förslaget blirän värre märkligt. Därför bör ärendet gå tillbaka tillregeringen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 30 §. )4 § och advokaterna, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU13 och advokaterna,m.m. 1992/93:64).Trejde vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 30 §. )5 § Osann utsaga inför betänkande1992/93:JuU14 Osann utsaga inför m.m. (prop. 1992/93:81).Trejde vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 30 §. )6 § Ändrad handels- ochföreningsregistreringFöredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU10 Ändrad handels- ochföreningsregistrering (prop. 1992/93:27).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 30 §. )7 § Vissa villkor för statens stöd till byggande avbostäderFöredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU9 Vissa villkor för statens stöd tillbyggande av bostäder.Anf. 10 ():Herr talman! Det ärende som vi nu behandlar hartillkommit på initiativ av socialdemokraterna ibostadsutskottet. En orsak till att mångabyggprojekt inte har kommit i gång är bankernasovilja att lämna byggnadskreditiv. En annan orsakär att många ärenden på länsbostadsnämnderna avolika skäl inte hinner behandlas före årsskiftet.Därför är det initiativ som bostadsutskottet nu tarbra, så att de arbeten som är färdigprojekteradeoch där man har räknat med att få beslut enligt 1992års regler kan genomföras enligt dessa regler. Fårde inget kreditiv nu är det bra att projekten kanpåbörjas på andra sidan . Alla i branschenvet, att om dessa projekt inte får byggas enligt 1992års regler kommer de förmodligen inte att byggasalls.Det nya bostadsfinansieringssystem som dennuvarande regeringen drivit igenom i riksdagenmed stöd av Ny demokrati kommer att visa sigförödande för byggandet i landet. Någonnyproduktion att tala om lär det inte bli.Kostnaderna i nyproduktionen avskräcker.Arbetslösheten inom byggbranschen kan nu genomdetta beslut hållas tillbaka . Det ROT-program som nu beordrar regeringen attlägga fram, på socialdemokratiskt initiativ, ärnödvändigt både ur sysselsättningssynpunkt och föratt bevara det befintliga bostadsbeståndet.Regeringen är passiv. Vi driver en retireranderegering framför oss i dessa frågor. Allt fler får nuupp ögonen för att regeringens bostadspolitik är enkatastrof. Ny- och ombyggnationen kommer attstanna av med de regler som gäller från 1993.Många människor ringer och är oroliga. De måstefå genomföra sina planerade projekt enligt 1992 årsregler. blockerar inte frågan. Bollenligger hos regeringen, som av här ges vidaramar för att lösa den uppkomna situationen.För oss är det viktigt att i görligaste mån undvikaatt ytterligare späda på arbetslösheten. Byggandetär en viktig motor i samhället, då enbyggnadsarbetare ger jobb åt flera andra inomövrig industri. När det nu är billigt att bygga omskall vi också bygga och bevara detfastighetsbestånd vi har.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 30 §. )8 § Ändringar i sekretesslagenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU11 Ändringar i sekretesslagen (prop.1991/92:120).Anf. 11 ():Herr talman! Offentlighetsprincipen är djupt rotadoch väl förankrad hos det svenska folket.Grundsatsen om offentlighet i förvaltning ochrättskipning har i vårt land erkänts och tillämpatssedan lång tid tillbaka. Den ursprungliga formen ärden s.k. förhandlingsoffentligheten och innebärbl.a. att allmänheten som regel har rätt att åhörarättegångsförhandlingar.I ett historiskt perspektiv har den svenskaoffentlighetsprincipen, yttrandefriheten ochmeddelarfriheten varit kommunicerande kärl.Alltsedan den första tryckfrihetsförordningen 1766har rätten att ta del av allmänna handlingarreglerats tillsammans med den egentligatryckfriheten. Den då nyinförda medborgerligarättigheten att fritt och på eget ansvar tryckaskrifter syftade till att tillgodose kravet påupplysning om allmänna angelägenheter. För attuppfylla detta syfte krävdes att varje medborgareägde rätt att fritt ta del av myndigheternashandlingar och att offentliggöra dessa. Införandetav en sådan rätt och dess vidare utvecklingsammanhänger därför nära med tryckfriheten.Det finns kanske anledning, herr talman, här ,när vi diskuterar offentlighetsprincipen att vi ägnarAnders Nordencrantz och iMösspartiet en tacksamhetens tanke för derasinsatser i denna fråga. Nordencrantzkrav på offentlighet över allmänna angelägenheteroch allmänna handlingar var utan tvivel mycketframsynt.Om vi förflyttar oss raskt framåt i historien till våraegna dagar kan vi också göra mycket intressantakonstateranden. Vi kan då se med vilkennoggrannhet lagstiftarna gått till verket med attvärna tryckfriheten och offentlighetsprincipen. Jagtänker inte bara på det arbete som föregick 1949 årstryckfrihetsförordning utan också i hög grad på denreformering som ägde rum i regelsystemet under1970-talet, först och sedan 1976.Efter förslag av jämställdesupptagningar för automatisk databehandling medhandlingar i traditionell mening. Utgångspunktenvar att offentlighetsprincipen inte fick sättas ur speloch att allmänhetens tillgång till information hosmyndigheterna inte fick försämras genom enövergång till automatisk databehandling.Det är inte minst mot denna bakgrund somutskottet förutsätter att seröver de frågor som väckts med anledning av presenterade förslag tilldirektiv om integritetsskydd för enskilda och attintegrationsarbetet på detta område sker medutgångspunkt i intresset av största möjligaoffentlighet.Något förenklat kan man säga attoffentlighetsprincipen fyller tre huvudändamål.Den utgör garanti för rättssäkerheten, effektivitet iförvaltningen och effektivitet i folkstyret.Handlingsoffentlighetens betydelse förrättssäkerhet och för effektivitet i förvaltningenförstärks genom det i vårt land rådande systemetmed fristående myndigheter som i vid omfattninghandlägger ärenden självständigt och på egetansvar. I ett sådant system kan man nämligen i regelinte nöja sig med muntliga besked och yttranden.I stället blir det i stor utsträckning nödvändigt attskriftligen dokumentera beslut, yttranden ochdirektiv, även när dessa inte riktar sig till någonutanför kretsen av myndigheter. Härigenom skapasunderlag för offentlig insyn och kontroll.I propositionen slås det fast att den svenskameddelarfriheten är helt unik. Jag delar denuppfattningen. Vidare tror sig statsrådet se enmöjlighet att i mellanfolkliga sammanhang hävdaden form av källskydd som gör den svenskameddelarfriheten unik. Jag tycker att statsrådet påden punkten kunde ha varit mer bestämd. Vårtparti kommer med all sin kraft att arbeta för atthävda vår unika meddelarfrihet och lämna allt detstöd som behövs för att den skall förbli oanfrätt.Mot den bakgrund som jag här tecknat är detnaturligt och lätt att förstå att frågan omoffentlighetsprincipen och meddelarfriheten blir etthett debattämne när vi i ett allomfattandeintegrationsarbete med andra länder närmar ossEuropa.De förslag till ändringar i sekretesslagen som nuläggs fram innebär begränsade ingrepp ioffentlighetsprincipen och i meddelarfriheten. Omdetta är vi ense. Det är också viktigt att framhållaatt ändringarna inte får gå längre än vad som ärabsolut nödvändigt för att uppfylla Sverigesåtaganden.Den debatt om offentlighetsprincipen ochmeddelarskyddet som förts i harvarit både nyttig och välgörande. Den debattenskall vi fortsätta att föra. De som skall föra vår talanmed länderna ute i skall aldrig behövatveka om att offentlighetsprincipen är omistlig förden svenska rättsordningen och för demokratin iSverige.Naturligtvis finns också de med i debatten somförsöker måla den onde på väggen. De försökerskrämma folk med att offfentlighetsprincipen ochmeddelarfriheten skulle gå förlorad eller kraftigturholkas vid ett organiserat samabete med andraländer. Detta är naturligtvis inte sant.Det är därför viktigt att de partier i somgenom årens lopp stått som garanter föroffentlighetsprincipen och meddelarfriheten medkraft uttalar sig här i för att den svenskaoffentlighetsprincipen och meddelarfriheten inte ärförhandlingsbara. Enligt vårt förmenande skulle etttillkännagivande till regeringen, som visocialdemokrater föreslår , tjäna som ettvärdefullt stöd för regeringens strävanden att värnaoffentlighetsprincipen och meddelarfriheten ikommande förhandlingar.Vi socialdemokrater kan inte förstå varförutskottsmajoriteten avvisar betydelsen av etttillkännagivande till regeringen. Ett sådantuttalande från sida skulle dessutom varaett effektivt sätt att begränsa utrymmet för dekrafter som försöker sprida osäkerhet omkonsekvenserna av europeiskt integrationsarbetegenom att säga att offentlighetsprincipen ochmeddelarfriheten då skulle gå förlorad.Integrationsarbetet måste ske på ett sätt som ärförenligt med den svenska offentlighetsprincipen.Grundregeln skall vara att offentlighet gäller ochatt sekretess utgör sällsynta undantag. Det ärdärför viktigt att vi från svensk sida i det kommandeintegrationsarbetet hävdar vår tradition av storöppenhet i förvaltningen och att man intetillmötesgår för oss främmande sekretessintressen.Herr talman! Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservation som är fogad tillutskottets betänkande.Anf. 12 ():Herr talman! Det kan enligt min meningifrågasättas om vi i skall fortsätta att fattaen rad obehagliga beslut i syfte att uppfylla villkor idetta som schweizarna har stoppat.Under alla omständigheter skall ett nytt beslutfattas, och eventuellt blir också innehålletannorlunda. Regeringen skall besluta omtidpunkten för ikraftträdandet av lagändringen.Jag tycker därför att förslagen i detta betänkandemycket väl kan avslås. Regeringen får se överproblemen igen om och när ett nytt EES-avtalnalkas. Jag yrkar därför i första hand avslag påutskottets hemställan, dvs. bifall till BirgittaHambraeus motion K17. I andra hand yrkar jagbifall till meningsyttringen, mom. 1.Detta gäller i synnerhet sådana frågor där vitangerar grundlagsproblem och berör effektiviteteni folkstyret och vår rättssäkerhet. Det gäller viktigaområden såsom offentlighetsprincipen ochmeddelarfriheten.Vi vet att rättsfilosofin i har enannan historisk bakgrund än rättsfilosofin i vårtland. Det finns säkert mycket vi fortfarande kanlära av, men där har också i modern tid funnitsavsevärd styrka i olika typer av auktoritäraströmningar. Jag tänker då på korporativismen ochpå en centralistisk och auktoritär socialism.Normbildningen inom EG, som sker inom ramenför Romtraktaten, utgör naturligtvis enkompromiss mellan olika rättsfilosofiskatraditioner där varje deltagande land, grupp avländer eller olika strömningar har kunnat kommamed sitt bidrag.Jag har litet svårt att förstå varför , ochmedlemsivrarna i vårt land, inte skulle kunna göraen ordentlig ansträngning för att i EG inplanteradet som vi funnit vara effektivt när det gällerdemokrati och rättsväsende. Den aktuella debatteni EG om genomskinlighet och subsidiaritet gör EG-området mer öppet för förändringar än tidigare.I del VII, kap. 2 har åtagit sigatt samarbeta om ny lagstiftning som EG tarinitiativ till inom ramen för avtalet. Enligt artikel 80skall samarbetet breddas på en rad områden, ochdetta kan också påverka lagstiftningen. Det ärdärför oerhört viktigt hur anslaget när det gällerdemokratin, offentlighetsprincipen ochmeddelarfriheten blir redan från början.Vi begriper ju att utrikessekretess till nöds kanbehövas för utbyte av uppgifter mellan stater. Vikan tänka oss att acceptera återhållsamheten meduppgifter när det gäller tull-, taxerings- ochexekutionsfrågor, eftersom vi redan har haftsekretess, t.o.m. absolut sekretess, agående dessafrågor enligt sekretesslagen.Men här gäller utvidgningen absolut sekretess hosstatlig myndighets verksamhet i en rad avseendensåsom utredning, planering, prisreglering,tillståndsgivning, tillsyn och stödverksamhet närdet gäller produktion, handel,transportverksamhet eller näringslivet i övrigt. Vitycker att man kunde ha prövat en vissåterhållsamhet.Jag håller med om det mesta som sägs i densocialdemokratiska reservationen.När det gäller det fortsatta integrationsarbetet ochmedlemskapsförhandlingarna är det som jag nysssagt, oerhört viktigt att frågorna omoffentlighetsprincip, sekretess och meddelarskyddbehandlas så att effektiviteten i folkstyret i vårt landinte försvagas. Helst skulle den stärkas.Regeringen måste i dessa avseenden agerakraftfullt. Det kan gott ge till känna. Detgår inte att förhandla bort offentlighetsprincipen.I socialdemokraternas reservation yrkas avslag påvår motion, vilket jag naturligtvis inte kan stödja.Skrivningarna om att det är självklart att vi skalluppfylla alla de åtaganden som följer av kan jag inte heller gå med på, eftersom viinte vet vad kommer att innehålla islutändan.Med dessa reservationer, som har tagits tillprotokollet, är jag beredd att rösta för densocialdemokratiska reservation vad avser mom. 3,som jag yrkar bifall till.Anf. 13 Tredje vice talman ():Herr talman! Det finns en risk för att den härdebatten kommer att bli svårförståelig för enutanförstående allmänhet. Bortsett från enmeningsyttring på en punkt från ärvi nämligen totalt eniga i konstitutionsutskottet.Trots detta finns det en lång socialdemokratiskreservation. Allmänheten som tar del av den härdebatten, i sin helhet eller i referat, kan fråga sigvad som är syftet med detta. Vi som tillhörmajoriteten i utskottet har inte begripit det -- det ärlika bra att erkänna detta med en gång. I sak, ochäven när det gäller de värderingar som uttrycks iutskottsmajoritetens skrivningar och ireservationen, är vi nämligen helt ense. Ur densynpunkten är det mycket märkligt med ensocialdemokratisk reservation.Jag vet inte om vi helt enkelt skall utgå från att manpå den socialdemokratiska sidan tror att enreservation väcker litet mer uppmärksamhet än ettenigt utskottsbetänkande. Ur den synpunkten kandet naturligtvis vara bra, under förutsättning att desom läser reservationen också läser vad utskottetsom helhet har skrivit.Om vi först håller oss till det somutskottsbetänkandet egentligen primärt handlarom, så gäller det några ändringar isekretesslagstiftningen med anledning av det som med stor majoritet har godtagitför sedan. Det är inga dramatiskaförändringar. I propositionen och i utskottetsbetänkande kan man konstatera att på de allraflesta områden ryms den sekretess som EES-samarbetet kräver väl inom densekretesslagstiftning som vi redan har.