prot · GG0910 · 1992-10-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:10Tisdagen den 20 oktoberKl. 14.001 § till Nordiska rådetFöretogs val av 20 medlemmar och 20 suppleanter iNordiska rådet.Valberedningen hade enhälligt godkäntgemensamma listor för valen av medlemmar ochsuppleanter i Nordiska rådet.Sedan de gemensamma listorna upplästs avtalmannen och godkänts av kammaren befannsföljande personer, vilkas namn i här angivenordning upptagits på resp. listor, valda för tidenintill dess val nästa gång ägde rum:medlemmarWiggo Komstedt (m)i (s)Hans Nyhage (m)()()()()Per ()()()()(nyd)()()()()()()()()suppleanterFilip ()()()()()()()()()()()(nyd)()()()()()()()()2 § Val av suppleant isocialförsäkringsutskottetValberedningen hade enligt till kammareninkommet protokollsutdrag föreslagit att LarsMoquist (nyd) skulle väljas till suppleant isocialförsäkringsutskottet på en extra plats somtidigare tillgodoräknats liberalerna.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i socialförsäkringsutskottetLars Moquist (nyd)3 § Utökning av antalet suppleanter i vissautskottValberedningen hade enligt ett till kammareninkommmet protokollsutdrag dels på begäran avCentern tillstyrkt att antalet suppleanter ikonstitutionsutskottet utökades från 17 till 18, iskatteutskottet från 18 till 19, i lagutskottet från 17till 18, i försvarsutskottet från 19 till 20 och iutbildningsutskottet från 18 till 19, dels på begäranav Kristdemokratiska samhällspartiet tillstyrkt attantalet suppleanter i arbetsmarknadsutskottetutökades från 21 till 22, dels på begäran av Nydemokrati tillstyrkt att antalet suppleanter ijordbruksutskottet utökades från 19 till 20.Kammaren biföll dessa framställningar.4 § Val av suppleanter i vissa utskottFöretogs val av en suppleant i varderakonstitutionsutskottet, skatteutskottet,lagutskottet, försvarsutskottet,utbildningsutskottet, arbetsmarknadsutskottet ochjordbruksutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i konstitutionsutskottetBirgitta ()suppleant i skatteutskottetMarianne ()suppleant i lagutskottetRosa Östh (c)suppleant i försvarsutskottetLennart Brunander (c)suppleant i utbildningsutskottetChristina ()suppleant arbetsmarknadsutskottetLars Svensk (kds)suppleant i jordbruksutskottetArne (nyd)5 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 oktober.6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:22, 54 och 57 till utrikesutskottet1992/93:62 till näringsutskottet7 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellationerna 1992/93:3 och 5Till riksdagenJag vill anmäla att interpellation1992/93:3 om kriminalvården och Lars-ErikLövdéns interpellation 1992/93:5 om åtgärder motden ekonomiska brottsligheten, inte kommer attbesvaras inom föreskriven tid på grund avtjänsteresa. Jag har kommit överens ominterpellanterna om att besvara dessainterpellationer den 12 november 1992.Gun Hellsvik8 § Svar på fråga 1992/93:58 om avveckling avfreoner och dess betydelse för vissa läkemedelAnf. 1 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omgarantier för fortsatt användning av CFC somdrivmedel i mediciner för lungsjuka.Nedbrytningen av det stratosfäriska ozonskiktet ärett av våra allvarligaste miljöproblem.Nedbrytningen har gått fortare än tidigarevetenskapliga rapporter indikerat, och rapporterom skador på växtlighet och djurliv har börjatkomma från södra halvklotet, från regionernärmast . Det är ingen tvekan om att allamöjliga åtgärder måste sättas in för att fåbort utsläppen av CFC och andra ozonnedbrytandeämnen.CFC är ett effektivt ämne som drivmedel i fleraolika mediciner mot t.ex. astma. Utsläppen fråndenna användning är dock inte försumbar ochsvarar för av användningen av CFC iSverige. Av den anledningen läggs nu ner ett stortarbete på att hitta alternativa drivmedel, som äracceptabla från både miljösynpunkt och medicinsksynpunkt. Med stor sannolikhet kommer sådanaalternativ att vara framtagna till 1995. Denna frågahar också uppmärksammats inomMontrealprotokollet, det internationella avtalet tillskydd för ozonskiktet.I dag används CFC på dispens frånLäkemedelsverket i vissa mediciner. Jag har erfaritatt givna dispenser gäller t.o.m. den 1 januari 1994.Regeringen följer utvecklingen inom detta områdeoch är medveten om de behov en stor gruppastmatiker och andra lungsjuka har av effektivamediciner. Till dess att alternativ finns tillgängligabör möjligheter till undantag från förbudet motCFC-användning enligt gällande regler finnas kvar.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber först att få tacka miljöministernför svaret, som jag tycker är positivt. Det är justbrådskan att avveckla CFC, eller freoner, som mansäger dagligdags, som är det som oroat delungsjuka. Det är så oerhört bråttom, och då finnsdet en risk för att det bästa blir det godas fiende.En liten grupp kommer att bli ställd utan adekvatmedicinering.Ungefär en tiondel av vår befolkning lider avkronisk obstruktiv lungsjukdom, dit bl.a. astmahör. Det har tagits fram många braersättningsmedel, torrsprejer, pulver som mananvänder i nebulisatorer m.m. Men det går inte atthelt ersätta aerosolerna, dvs. det vi har i sprejerna.Dispensen går ut . Miljöministern tror att dettill dess finns ersättningsmedel framtagna. Rentfysikaliskt är det nog fullt möjligt. Men genom attpreparatet skall användas på människa krävs rättlånga djurtoxikologiska studier och därefterkliniska prövningar på människa innan man kansäga att det går att använda på ett jämfört meddagens preparat likvärdigt sätt. Med tanke på dentidsåtgången är man sannolikt framme vid år 1998.Om det behövs, inser man det väsentliga i dennamedicinering. Det jag gärna ville ha besked om varatt man, även om det är viktigt att få bortCFC:erna, kan få sträcka sig längre.Anf. 3 Miljöminister ():Fru talman! Vi har redan när det gäller mjukafreoner markerat den modell som vi i så fall måstekunna använda. Jag ger alltså inga löften omutsträckning av tidsramarna, för det skaparminskad press på utvecklingen av alternativen.Däremot är det klart att man under övergångstiderkan resonera också kring ekonomiska belastningar.På det sättet utreder vi de mjukafreonerna HCFC, och det betyder miljöavgifter.Anf. 4 ():Fru talman! Med den medvetenhet som finns hosalla om freoners farlighet vet företagen att den somlyckas skapa ett ersättningsmedel har en marknadframför sig. Det ekonomiska trycket är säkert såstort som det kan vara i det fallet.Jag tolkar ändå miljöministerns uttalande som attde lungsjuka kan vara rätt lugna. Lyckas man intetill exakt det datum man har sagt , kan man setill verkligheten, så att inte några medicinskt svagakommer i kläm. Man bör så fort som möjligt hittaen lösning som är acceptabel.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1992/93:77 om syrehalten iÖresundAnf. 5 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om jagämnar vidta åtgärder för att förbättra syrehalten iÖresund.Syrehalten i varierar mellan olika år ochunder vissa perioder har låga syrehalter uppmätts idjupområdena i , vilket beror både påföroreningar från och och påinströmning av bottenvatten från viaKattegatt med högt närsaltinnehåll och lågtsyreinnehåll. undersökningar från augustioch visar också på låga syrehaltervid vissa provtagningsställen.En rad olika åtgärder har vidtagits för att minskakvävetillförseln till . Den sammanlagdaeffekten av dessa åtgärder kommer att ge resultatförst . Redan nu har emellertidkväveutsläppen från kommunalaavloppsreningsverk minskat jämfört medår 1986. Alla kommunala avloppsreningsverk iregionen skall också ha infört höggradigkväverening inom några år.Även på jordbruksområdet har ett långsiktigtarbete inletts för att reducera närsaltsutsläppen,t.ex. att anlägga vattendammar, återställavåtmarker, öka andelen vinterbevuxen mark,utveckla metoder för förbättrad gödselspridningetc.Regeringen har uppdragit åt att utarbeta förslag om ökadanvändning av utsläppsramar för närsalter. I dettaarbete skall analysera behovet avytterligare åtgärder i förhållande till debelastningsmål som gäller samt pröva lämplighetenav regionalt fastställda utsläppsramar.Det bedrivs i samband medplaneringen av en broförbindelse provgrävningarvid ett fåtal platser på den danska sidan avÖresund. Jag förutsätter att dessa provgrävningarinte har någon påverkan på miljösituationen iÖresund.Jag är självfallet beredd att vidta ytterligareåtgärder för att nå de miljömål som ställtsig bakom vad gäller utsläppen till vårahavsområden.Anf. 6 ():Fru talman! Jag är tacksam för miljöministerns svarpå min fråga.Det är angeläget för mig att påtala en litenupplevelse som jag hade . Vi åkte ner helafamiljen till . Det var första gången i mittdrygt 40-åriga liv som jag sett en algblomning somfärgade vattnet totalt. Som tur var rörde det sig omen grönslicksalg. Men blevHelsingborgs Dagblad och andra tidningar tvingadeatt varsla oss om att det rådde badförbud även pågrund av den blågröna algblomningen. Det gör onti en tvättäkta skåning att se på det sättet.Det finns i regionen en Öresundsfond som harskickat ut en enkät till västskånska kommuner. Därhar man ställt frågan vilka åtgärder kommunernahar vidtagit för att minska kväveutsläppet. Enligtvad miljöministern själv påtalar här har det skett enklar förbättring vad beträffaravloppsreningsverken. Det är vi myckettacksamma och glada för. Men förövrigt har kommunerna inte uppfyllt det åtagandesom har beslutat om, nämligen enminskning av kväveutsläppen före år2000.Vad har miljöministern för avsikt att göra, för attutöva en liten påtryckning på de västskånskakommunerna?Anf. 7 Miljöminister ():Fru talman! Vi arbetar ständigt med dessa viktigaNOx-frågor. Det handlar om att försöka begränsautsläppen från allehanda källor internationellt ochi . Det är svårare att få snabba resultat närdet gäller de litet mera diffusa, utspriddakväveoxidutsläppen. Jag tänker på avfall som hardeponerats i marken och som läcker ut medvattenströmmarna i havet. Som jag sade i mitt svarpågår ett utvecklingsarbete som i varje fall på siktär lovande när det gäller att begränsa utsläppenfrån jordbruket.En annan viktig sak är trafiken. Som har framgått imedia har vi i krisuppgörelserna föreslagit ett paketpå i miljöskatter. Ett viktigtmiljömål i sammanhanget är att minskakväveutsläppen från trafiken.Det här var två av de generella och konkretaåtgärderna. Sedan kan jag gå in på många olikadetaljer, t.ex. att jag ofta vidregeringsssammanträdena är med och avvisar,tyvärr för enskilda människor, dispenser förfritidshus och annat boende i det berörda området,dvs. Detkrävs alltså att dessa människor skall anordna sinaavlopp på viss sätt så att de inte bidrar tillkväveutsläppen m.m. i berört område. Det härmåste tyvärr göras i den krisartade situation som vibefinner oss i.Anf. 8 ():Fru talman! Jag är mycket tacksam för attmiljöministern nämner bilsituationen. Jag hadetänkt att spinna vidare på den frågan. närkommunikationsministern gör sitt intåg här ikammaren, vågar vi knappt tala om att minskabilismen även på de skånska vägarna.Jag ser positivt på frågan om att förbättrakvävesituationen i , och jag är väldigt gladför dessa svar. Jag önskar att vi efter dennadiskussion kan få hjälp av miljöministern med attge de skånska kommunerna en liten knäpp på näsanså att de verkligen visar synbara resultat. Därmedframför jag mitt tack för miljöministerns svar.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1992/93:8 om högsta tillåtnahastighet på motorvägar m.m.Anf. 9 Kommunikationsminister ():Fru talman! i har frågat migvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ettenhälligt riksdagsbeslut avseende högsta tillåtnahastighet på motorvägar och motortrafikledereffektueras.Bakgrunden till frågan är Trafiksäkerhetsverketsbeslut att av miljöskäl sänkahastighetsgränsen . /tim.Trafikutskottet tog upp denna fråga i sittbetänkande angående trafiksäkerhet ochtrafikföreskrifter m.m. (1991/92:TU2). Därkonstateras bl.a. att sänkning av hastighetsgränsenvinner allt mindre förståelse främst då antaletpersonbilar som har katalysatorrening av avgasernaökar fortlöpande. Enligt utskottet var det dags fören omprövning av beslutoch att denna omprövning skulle komma till ståndutan att behöver ta något initiativ härför.Utskottet har inte beslutat att hastigheten skulleåtergå till tidigare gällande förhållanden, vilketSten i påstår i sin fråga.Trafiksäkerhetsverket har omprövat detta beslut ienlighet med betänkande. Den 10april 1992 beslöt styrelsen att . skulleåterinföras av de motorvägar somomfattades av beslutet . På 23 kmbibehölls högsta tillåtna hastighet . Detta beslut trädde i kraft den15 maj 1992.Vad gäller övriga vägar har ingen prövning skettännu då avvaktar denproposition om trafiksäkerhet som jag avser attföreslå regeringen . Dennaproposition kommer bl.a. att behandlahastigheterna på våra vägar.Anf. 10 i (m):Fru talman! Jag tackar för svaret på min fråga. Menhär måste nog föreligga någon form avmissuppfattning, Det är min bestämda uppfattningatt trafikutskott fullt enigt tillstyrkte ochsedan kammaren beslutade att det skulle ske enåtergång till de hastighetsgränser som gällde påmotorvägar och motortrafikleder före beslutet1989.Jag ber om ursäkt om jag i onödan har tagitstatsrådets tid i anspråk. Men jag är inte säker påatt jag har helt fel i den här frågan. Bakgrunden ärbeslutet att sänka farten av miljöskäl på dedefinitivt säkraste vägarna i hela , dvs.motorvägar och motortrafikleder. Däremot behölls90 km/tim. på mycket dåliga vägar, där sänkning avhastigheten av miljöskäl hade varit mer befogad.Det är inte som statsrådet säger att det är fråga omminskad förståelse, utan det är obegripligt förmånga människor att denna situation råder.Men om jag har fått fel svar här kommer jagatt återkomma i denna fråga.Jag skulle ändå vilja ställa en fråga med tanke pådet sista statsrådet sade i sitt svar, nämligen att enproposition skall läggas fram som skall behandlafrågan om hastigheterna på våra vägar. Går det attfå ett förhandstips om att hastighetsgränsen påmotortrafikleder skall höjas från 90 till de 110 somgällde tidigare på dessa jämfört med andra mycketsäkra vägar?Anf. 11 Kommunikationsminister ():Fru talman! i har enödmjuk hållning, och det är trevligt. Det är inte såvanligt i dessa sammanhang.Jag skall trösta med att säga atthan inte har missförstått detta. I trafikutskottetsbetänkande konstaterar man att det är dags attsänka hastigheterna över hela linjen, inkl. på demotortrafikleder som nämner.Men beslut gällde i förstavändan enbart motorvägarna. Endast några få avdem nära stadskärnorna har av trafiksäkerhetsskälfått sänkta hastighetsgränser . Jag troratt både och jag kan vara överensom att det på de delarna av de aktuellamotorvägarna verkligen finns trafiksäkerhetsskäl.Det gäller närmast i t.ex , därdet ofta är mycket tät trafik.Frågan om motortrafiklederna kommer attbehandlas i propositionen. Där kommer en helt nystrategi i vidare bemärkelse för trafiksäkerhetenoch ett antal konkreta åtgärder att föreslås. Blanddessa förslag kommer det att finnas en samlad synpå hastighetsgränserna på våra vägar. Det finns ettantal olika åsikter om detta. En åsikt har uttrycktsi den s.k. trafikpolisutredningen, som har lagtsfram av förre landshövdingen . Det finnsäven andra synpunkter.Vi skall ta till oss av dessa åsikter och sedan läggafram ett samlat förslag. Då kommer också förslagenom motortrafiklederna att behandlas. Jag är inteberedd, fru talman, att lämna någraförhandsbesked om utgången av denna fråga.Anf. 12 i (m):Fru talman! Det är tur att mitt minne inte är sådåligt som jag inledningsvis trodde att det var. Detvisade ju sig att det jag påstod i min fråga varkorrekt -- och som jag påstår i en motion som skallbehandlas i utskottet om -- nämligenatt en enig riksdag har begärt en återgång till dehastighetsgränser som gällde . Jag tyckeratt skall effektuera detta ochinget annat. skall inte sittaoch ''peta'' i detta. När denna kammare, som ärSveriges högsta beslutande organ, sagt en sak, skallinte en myndighet, även om den ibland kan kallasför en expertmyndighet, åsidosätta ett beslut. Dethandlar om bristande respekt för riksdagen.Anf. 13 Kommunikationsminister ():Fru talman! har fel i en mycketväsentlig sak: har icke uttalat sig i dennafråga. Jag läser ur trafikutskottets betänkande, därdet skrivs på följande sätt: Utskottet förutsätter atten omprövning av detta beslut skall komma tillstånd utan att behöver ta något initiativhärtill.Jag har all respekt för trafikutskottet, jagsamarbetar med detta utskott , men jag villtrots det inte upphöja det till högstabeslutande organ.Anf. 14 i (m):Fru talman! Jag sade inte att trafikutskottet varSveriges högsta beslutande organ, utan attriksdagen var det. Det är trots allt en viss skillnad.Om nu ett expertutskott i förutsätter attunderlydande verk eller myndigheter skall vidtavissa åtgärder, tycker jag att dessa skall vidta exaktde åtgärder som de förutsätts vidta sedan dennakammare har beslutat om det. Om det sedan visarsig vara ett felaktigt beslut, får vi står för det, intemyndigheten.Jag tycker -- och jag står för det -- att detta är, herrstatsrådet och fru talman, att desavouerariksdagen. Någon betydelse borde den trots allt hai dessa sammanhang.Anf. 15 Kommunikationsminister ():Fru talman! är vi på väg att glida in i någon sortsgråzon mellan ett filosofiskt resonemang och entolkning av regeringsformen. Jag tror ändå, attäven om det hade förelegat ett riksdagsbeslut, hadedet beredande organet utformat den konkretapolitiken på detta område. Både jag kan med tillförsikt se fram mot denproposition som skall läggaspå bord.Anf. 16 i (m):Fru talman! Mycket har jag blivit kallad för, menför första gången för filosof. Jag bugar mig för detockså. Jag tycker ändå att statliga myndigheter sålångt det praktiskt taget är möjligt skall rätta sigefter de beslut som fattas av riksdag.Överläggningen var härmed avslutad.Meddelande om muntliga frågor till regeringenden 22 oktoberAnf. 17 TALMANNEN:Vid frågestunden kommer följande statsråd att närvara: vicestatsminister , kulturministerBirgit , arbetsmarknadsminister , utrikesminister kommunikationsminister . Vicestatsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.11 § Svar på fråga 1992/93:22 om iVänersborgAnf. 18 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagvill medverka till att den kompetens m.m. som i på i tastill vara i den framtida utvecklingen.Teli Företagssystem AB är ett dotterbolag till som ingår i bolagsgrupp,Teleinvestkoncernen. Att bedöma denaffärsmässiga strategin för en sak för ledningen i bolaget och i är det ledning som beslutar omstrategin för bolaget.Inom pågår förnärvarande en analys av vilka åtgärder som kanvara lämpliga att vidta för att få till stånd enfungerande konkurrens på marknaden förföretagsväxlar. Resultatet av denna kan komma attpåverka framtida affärsmöjligheter.Enligt min åsikt är det en uppgift för regering ochriksdag att arbeta för att konkurrensen påtelemarknaden främjas. Statsmakterna bördäremot inte ta ställning till hur verksamheten iTeleverkskoncernen bedrivs, eftersom det är enaffärsmässig fråga som verkets ledning ansvarar för.Anf. 19 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Fråganär ställd mot bakgrund av den oro som råder iTeli i , där 138 personer har varslats omuppsägning. Frågan är också ställd utifrån detfaktum att staten som ägare till har enviktig roll i sammanhanget. är bådeägare, kund och affärspartner till . som har studerat verksamhetensäger att det inte är troligt att verksamheten inuvarande form kommer att bestå. All verksamhetmåste ju ständigt omprövas.Telis kärnverksamhet kommer att möta en alltintensivare konkurrens. Det ökar trycket påeffektiva lösningar. Avtalen mellan ochTeleverket är ålderdomliga och återspeglar detförhållandet att är ett serviceorgan åtTeleverket. Friheten med bolagiseringen har detinte märkts mycket av. Det kan vara både positivtoch negativt: positivt därför att knytningen tillTeleverket har gett en viss produktion, negativtdärför att en affärsmässig utveckling hämmas.Företaget är inte i någon akut kris, så någon orsaktill panikåtgärder finns inte. Företaget går medvinst, vilket inte precis underlättar förståelsen förde lagda varslen.Nu skall man naturligtvis inte invänta en akut kris,om en omorganisation behövs. Tvärtom behöveralla möjliga alternativ diskuteras både internt ochmed . Annars finns det en risk för attverksamheten långsamt förtvinar.Telis i verksamhet har en långtradition. Denna tradition måste man bygga vidarepå i någon form. Det finns ett stort kunnande hosden personal som arbetar inom företaget. Detmåste tas till vara. Det finns ett gott klimat vid Telii . Bygd och myndigheter ställer upp förföretaget. Därför tycker jag att det är viktigt vadkommunikationsministern har för uppfattning idenna fråga. Kommer i att varakvar, utvecklas och kanske få en alternativproduktion om den nuvarande tillverkningenbehöver flyttas? Någon uppfattning har väl ändåkommunikationsministern i denna fråga.Anf. 20 Kommunikationsminister ():Fru talman! i tillverkar televäxlarframför allt för företag samt större växlar.Företaget har genomgått en strukturell förändring,som innebär att man övergår från tillverkning avmekaniska växlar till tillverkning av elektroniskaväxlar. Bara det faktum att det pågår enteknikutveckling innebär att det går åt betydligtmindre arbetskraft till att tillverka samma antallinjer som tidigare vid tillverkning av mekaniskaväxlar. Det pågår alltså olika processer förnärvarande -- dels pågår en teknisk utveckling somi sin tur innebär en mindre personalintensivproduktion, dels ökar konkurrensen.Jag kan nämna i sammanhanget att de MD-växlarsom tillverkas i motsvarar ungefär60 000 telelinjer . har en fabrik iKarlskrona som tillverkar samma sorts växlar, mendär har man en produktion som innebär ungefär750 000 linjer . har också en förvissomarginell tillverkning på licens av en växel frånföretaget är svårt att svara på den fråga till mig, om kommer att finnas kvar ochom det kommer att finnas en alternativ produktion.Jag kan säga som så att det i mycket storutsträckning beror på ägarna och de anställda -- omdet finns kreativitet och konkurrenskraft. Det är iförsta hand detta som kommer att fälla utslaget.Anf. 21 ():Fru talman! fördes centralaförhandlingar om uppsägningar. De strandade, ochvarslen gällande 138 människor sätts nu i kraft. År1988 var där över 1 000 personer anställda, i dagbara 160. Man är alltså rädd för att det, om det blirytterligare nedskärningar, kommer att varainledningen till att företaget läggs ner. Man skallkomma ihåg att är det största företaget iVänersborg. är etablerat på många ställen runtom i , och verksamhet kan alltså lättförflyttas mellan olika delar av landet.Jag har i sammanhanget talat omkompetensutveckling vid i . Jagtycker att företaget har en intressant framtid medutvecklings- och avknoppningsmöjligheter.Jag skulle vilja fråga kommunikationsministernmed anledning av hans svar när resultatet av denanalys kommer att presenteras somkommunikationsministern nämnde i svaret.Kommer propositionen i fråga att ta upp iVänersborg situation?Anf. 22 Kommunikationsminister ():Fru talman! beskriver situationenmed minskande antal anställda vid fabriken. Manskall komma ihåg att ovanpå de två faktorer somjag nämnde tidigare -- teknikutveckling och ökadkonkurrens -- är vi nu inne i den djupastelågkonjunktur som vårt land har varit med omsedan början av seklet. Det gör naturligtvis attföretagen är mycket restriktiva med att handla uppexempelvis nya televäxlar. Det påverkar ytterligaresituationen vid i Vänersborg.Jag kan inte svara på fråga omtidpunkten. Jag kan bara säga att vår ambition äratt lägga fram ett förslag till telelag inom en intealltför avlägsen framtid. Vi har också ett förslag omen bolagisering av , som riksdagenkommer att få ta ställning till.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1992/93:23 omkommunikationsdepartementetsärendebehandlingAnf.