prot · GG0925 · 1992-11-17 00:00:00 — Det här visar på att det finnsen osäkerhet kring vad förslaget kommer attinnebära i praktiken.Med den lilla medicinska kunskap som jag ändåbesitter vägrar jag att acceptera att unga kvinnorunder ibland får veta av läkare att den skadade har ådragit sig beror på åldersfaktorn. En kvinnaunder skall ha full kapacitet att utföra ettarbete.Jag kan ta mig själv som exempel. Jag har jobbatinom långvården , och jag har fåttnedslitna diskar i min halskotpelare. Det säger mannu beror på åldern. Jag är övertygad om att det sättpå vilket vi lyfte patienter när jag jobbade ilångvården -- ''panna mot panna'', och som ärförbjudet -- är orsaken till min skada.Min oro beror på följande. Eftersom det föreslås enskärpning och att högre krav skall ställas på att detär möjligt att se en koppling mellan det jobb somhar utförts och den skada som har uppkommit, ärjag rädd för att de kvinnor som får enförslitningsskada som inte syns utanpå kroppenkommer att få stryka på foten och straffas.Anf. 200 Statsrådet ():Herr talman! Först några ord om bakgrunden tillförslaget. En del av denna bakgrund har att göramed att praxis har förändrats och blivit annorlundaän man tänkt sig tidigare. Det har t.o.m. påpekatsi den rapport från Socialdemokraterna som kom ibörjan av sommaren. Socialdemokraternapolemiserade mot detta och ville ha en insnävningav begreppet. Så långt har vi väl varit överens.En annan del av bakgrunden, som borde ha lett tillatt den tidigare regeringen hade vidtagit åtgärder,är det faktum att kostnaderna förarbetsskadeförsäkringen, antalet anmälda ochgodkända fall, har ökat mycket dramatiskt sedanlagstiftningen och praxis kom att ändras i mitten av1980-talet.Vi talar om en försäkringsform där underskottet,skillnaderna mellan utgifter och inkomster, varjemånad har ökat med . Någraåtgärder behöver sannolikt vidtas.Frågan gäller i huvudsak det ökade kravet påorsakssamband. Jag tycker inte att en rättvisande redovisning av vad som har hänti ärendet. Det stämmer att en majoritet avremissinstanserna har avstyrkt ett visst förslag somfanns med i utredningen, nämligen det om s.k.dubbla bevisregler. Jag har tagit intryck av vadremissinstanserna har tyckt på den punkten. Detvet , eftersom hon har lästpropositionen. Jag föreslår inte något som enmajoritet har avstyrkt. Det var ett förslag som fannsmed i utredningen och som jag inte har följt upp.Anf. 201 ():Herr talman! När jag läser propositionen saknar jagkopplingen till diskussionen om det gäller saker ochting som jag har gjort på min fritid och i mitt hemeller enbart saker jag har gjort på jobbet.Ta t.ex. de unga kvinnor som jobbar ihemtjänsten -- som jag också pekade på i min fråga.De utför i princip samma saker där som i sina hem.De städar osv. i vårdtagarnas hem. Jag tycker attden kopplingen är svår. Hur skall man avgöra omdet är i mitt eget hem eller i vårdtagarens hem somskadan har uppstått?Anf. 202 Statsrådet ():Herr talman! Det råder inget tvivel om att det ärsvårt att göra en hel del av dessa bedömningar. Deär svåra att göra redan i det nuvarande systemet,och de kommer också i de enskilda fallen att varasvåra att göra.Det regeringen och jag har försökt att göra när viföreslår en lagändring angående orsakssamband, äratt gå från ett system där det står i lagen att skadorskall godkännas ''om ej betydligt starkare skäl talaremot'' till en text i lagen som lyder ''att skador skallgodkännas om övervägande skäl talar för''.Det råder väl inget tvivel om att den senarebevisregeln är avsevärt mycket mera i harmoni medden tillämpning som brukar finnas i den svenskarättskipningen jämfört med den gamla regeln somnu föreslås avskaffas.Att regler kan vara svåra att tillämpa i praktikengäller mycket av det lagstiftningsarbete riksdagenbedriver. Vi har försökt att skapa en lagstiftningsom i vissa avseenden är bättre och klarare.Dessutom kommer en hel del pengar att sparas påförsäkringen och därmed indirekt för staten, ochdet är ingen nackdel.Anf. 203 ():Herr talman! Jag delar uppfattningen attutvecklingen när det gäller kostnaderna förarbetsskadorna har rusat iväg. Där måste någotgöras. Det känns fel att förslaget slår så hårt.Jag hoppas att jag har fel, men jag uppfattar att detslår hårt mot en speciell grupp, nämligen kvinnor.Låt oss i stället satsa på rehabilitering, påutveckling av arbetet och på inflytande över denegna arbetsorganisationen. Det har vi gjort underett par års tid, bl.a. i Arbetslivsfonden, iförsäkringskassorna osv. Jag tror att det i framtidenkommer att ge de verkligt goda resultaten när detgäller arbetsskador och arbetsplatser.Anf. 204 Statsrådet ():Herr talman! Vad gäller behovet av att satsa pårehabilitering av olika slag tror jag att vi är överens.Våra uppfattningar skiljer sig möjligen på en punkt.Jag tror att vi både bör göra detta och genomföraförändringen av arbetsskadebegreppet inkl.bestämmelsen om orsakssamband.Anf. 205 ():Herr talman! Helt kort: Låt oss då ta det i rättordning och först satsa på rehabilitering ochutveckling av arbetet. Sedan kan vi ändra lagen.Anf. 206 Statsrådet ():Herr talman! Vi gör bäggedera. Vi har på senare årsatsat avsevärt mer på rehabilitering. Ett exempelpå detta är försäkringskassornas möjlighet sedannågra år tillbaka att lägga ut pengar på att köpa inresurser för exempelvis yrkesinriktadrehabilitering. Beloppet härför ökade ganskakraftigt i årets budget.Vi har alltså på flera punkter vidtagit åtgärder. Detgår att göra mer, men vi kan inte under lång tidavvakta med förändringar i arbetsskadelagen, enlag som enligt min mening borde ha ändrats förlänge sedan. Jag tycker att vi gör det snarare försent än för tidigt.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1992/93:139 omSjöfolksförbundets rätt till fackligakonfliktåtgärderAnf. 207 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att fullfölja kraven på att Sjöfolksförbundetavstår från lagliga rättigheter för att permanentasjöfartsstödet efter den 1 juli 1993.I regeringens framlagda proposition omvissa sjöfartspolitiska åtgärder finns det inga villkorom att skall avstå från lagligarättigheter.Av propositionen framgår vidare attsjöarbetsmarknadens parter har träffat enöverenskommelse om rationaliseringar och andrakostnadssänkande åtgärder med syfte att bibehållaoch utveckla svensk fjärrsjöfart. En utvärdering avresultatet av parternas beslutade utgärder bör skeföre . Det är följaktligenparternas åtgärder och resultatet av dessa som bliravgörande för ett förslag om en mer permanentsjöfartspolitik efter den 1 juli 1993.Anf. 208 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Bakgrunden till min fråga är dels enbeskrivning gjord av Sjöfolksförbundetsordförande i förbundets egen tidning, dels ett antalintervjuer som har lämnats både av statsrådet ochav ordförande.Det är alltså nu parternas åtgärder och resultat somskall bli avgörande för en permanentsjöfartspolitik. Efter att ha läst uttalandena både avstatsrådet och av andra tycker jag att det finns skälatt fråga: Anser statsrådet att inskränkningar ilagstadgade rättigheter hör till sådana åtgärder somskall vidtas för att få till stånd en permanentsjöfartspolitik? Jag tycker att frågan är relevantefter det att jag har läst igenom hur det har gått tillfram till dess att det tillfälliga förslaget nu ärframlagt.Anf. 209 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker att det egentligen inte finnsnågon anledning att här i kammaren diskuterainnehållet i de informella samtal mellandepartementet och sjöarbetsmarknadens partersom tidigare förts. Vad som är offentligt och publiktär ju regeringens proposition. I den finns, som jaghar nämnt, inga som helst villkor att sjöfacken skallavstå från sina lagliga rättigheter.Anf. 210 ():Herr talman! Skall jag uppfatta statsrådet så att detsom förevarit före det preliminära förslaget är avden karaktären att det bara kan avfärdas?Anf. 211 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att finner detganska naturligt att när man till ett kollektiv avmellan 5 000 och 6 000 arbetstagare skall avskattemedel betala ut ett stöd i storleksordningenen halv miljard -- inte minst mot bakgrunden av deuppsägningar som sker inom andra delar av svenskindustri, där de anställda inte får några som helststatliga bidrag -- diskutera under vilka villkor mankan vidta förtroendeskapande åtgärder som syftartill att flagga in fartyg under svensk flagg.Den diskussionen fördes, och det fanns ett antaldiskussionspunkter i det sammanhanget. Men detfinns ju ingenting av detta i propositionen, och detär propositionen som redovisar regeringens politik.Anf. 212 ():Herr talman! Statsrådet hänvisar till behovet avförtroendeskapande åtgärder för de 6 000 som ärberörda inom sjöfartsnäringen. Jag kan skrivaunder på att det är viktigt, men det ärutomordentligt märkligt att statsrådet, som ärytterst ansvarig för detta område, hanterar fråganpå det sätt som har beskrivits mycket ordentligt,delvis också verifierat av statsrådet själv iintervjuer.Det är inte fråga om den proposition som ärframlagd. Min fråga handlar framför allt om huråtgärderna i den proposition som skall behandladen permanenta sjöfartspolitiken skall se ut, dvs.den proposition som kommer efter den 1 juli 1993.Anf. 213 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som jag sade uppgår regeringensförslag till sjöfartsstöd för innevarande budgetår tillungefär . Det är ett mycketstort branschstöd, som naturligtvis inte kan ses somhelt självklart i ett arbetsmarknadspolitiskt läge därde allra flesta andra arbetstagare i inte harnågot motsvarande stöd från staten för sinaanställningar. Därför fördes dessa diskussioner.Regeringen har emellertid nu lagt fram förslagetom en kontrollstation , när viskall göra en utvärdering av resultatet av deåtgärder som sjöarbetsmarknadens parter harbeslutat om. Den utvärderingen skall sedan få liggatill grund för ett förslag om mer permanenta statligainsatser efter den 1 juli 1993.Anf. 214 ():Herr talman! Ja, det är precis det som det handlarom. Min ursprungliga fråga, som jag inte fick någotsvar på, var då: Hör till dessa åtgärder att man frånregeringen utgår från att man skall görainskränkningar i lagstadgade fri- och rättigheter?Det har jag alltså inte fått svar på.Jag vill avslutningsvis anlägga ett något annorlundaperspektiv på denna fråga.Först ställer regeringen krav på att parterna skallkomma överens -- och jag tycker att det verkar varaen bra ordning. Sedan kommer parterna tillbaksmed en överenskommelse, men då ingriperministern och säger till den ena parten: Jag är intenöjd med det som ni har överenskommit. Jag vill nuatt ni avstår från era lagfästa rättigheter och brytermot de stadgar som ni som organisationen harbundit er för att följa.Anser statsrådet att detta är ett uttryck för den nyaetik och moral som statsrådet vill föra in i politiken?Anf. 215 Kommunikationsminister ():Herr talman! Man kan naturligtvis ha olikasynpunkter på vad som är lämpligt, moraliskt ochetiskt i en förhandling. Men när det handlar om atttill ett kollektiv på 5 000 -- 6 000 personer betala utstöd i storleksordningen en halv miljard måsteskattebetalarna ändå kunna begära attmyndigheterna, regeringen och , ställersådana krav att näringen kan överleva långsiktigt.På fråga vill jag säga att regeringenskall återkomma till frågan om en mer permanentsjöfartpolitik när resultatet av tidigare nämndaåtgärder har utvärderats. Jag finner därför ingenanledning att här närmare gå in i dendiskussionen, inte heller i en diskussion om svenskarbetsrätt.Anf. 216 ():Herr talman! Låt mig mycket kort säga tillstatsrådet att också de 6 000 som är berörda inomnäringen är skattebetalare. Jag anser inte att 6 000skattebetalares lagstadgade rättigheter skallåsidosättas, rättigheter som man är så beroende avinom sin egen näring.Anf. 217 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det råkar vara så att just dessapersoner är ganska ordentligt skattebefriade och attregeringens förslag innebär ytterligareskattebefrielse. Men visst är de skattebetalare i denmeningen att de betalar moms osv. Jag ringaktarinte detta på något sätt.Dessa 6 000 har en utpräglad särställning. Ingetannat löntagarkollektiv får en så stor andel avstatliga subventioner till sina anställningar. Ingaandra kan påräkna den typ av anställningstrygghetsom staten satsar på att ge just dessa. Därför finnsdet anledning att också knyta villkor till denna typav bidrag.Anf. 218 medger ytterligare ett inlägg från varderatalaren.Anf. 219 ():Herr talman! Jag vill understryka det jag sade i ettav mina inlägg, att jag tycker att det är rimligt atten regering förhandlar med parterna om hur manskall uppnå resultat och att åtgärderna skall varagemensamma. Jag tycker inte att den delen avregeringens agerande var något felaktigt.Det jag mycket bestämt reagerar mot är det myckettaffliga sätt som jag anser att statsrådet har gått inpå, efter det att parterna har kommit med sinaförslag och man har nått en överenskommelse, ochförsökt korrigera överenskommelsen. Det är dettasom jag reagerar mot.Anf. 220 Kommunikationsminister ():Herr talman! kan vara lugn. Denmodell som vi har utformat innebär att vi har enkontrollstation 1993. Det är det som gäller.Ingela hänvisar till en förhandling. Jag troratt de förhandlingar som vi förde underkrisnätterna, förhandlingar som har förts i fackligasammanhang osv. kan innehålla en mängdintressanta detaljer som i efterhand skulle kunnaföranleda många frågor i denna riksdag.36 § Svar på fråga 1992/93:143 omMalmöhusförhandlingarnaAnf. 221 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig närregeringen kommer att ta ställning till resultatet avMalmöhusförhandlingarna. Bakgrunden till fråganär att resultatet av förhandlingarna, som bedrivitsav , överlämnades till regeringeni juni månad , och att frågeställaren anser attöverenskommelsen innehåller flerainfrastrukturella projekt som snabbt bör kunnakomma i gång och ge arbetstillfällen i Skåne.För att regeringen skall kunna ta ställning tillresultatet av Malmöhusförhandlingarna krävs entidsplan för genomförandet av de olika projekten.Denna tidsplan måste matchas med tillgängligaresurser för de olika projektens genomförande,dvs. hur det statliga extrabidraget bäst skallutnyttjas i kombination med medel ur de ordinarieinvesteringsplanerna och med de medel somregionen ställer till förfogande.En sådan tidsplan utarbetas avberörda parter i regionen och beräknas vara färdigunder . Tidigast efter att tidsplanenfärdigställts och presenterats för regeringen är jagberedd att ta ställning tilll resultatet avMalmöhusförhandlingarna.Anf. 222 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret. Anledningentill att jag ställer frågan är, somkommunikationsministern sade, att SvenHulterström överlämnade resultatet av defärdigförhandlade infrastruktursatsningarna iMalmöhusregionen till regeringen redan den 1 juni.Jag har inte sett några signaler eller fått någrabesked om när regeringen tänker fatta beslut iärendet. Tyvärr har det inte framkommitnågonting, i den här frågan heller, kan jag nästantillägga, som visar att regeringen har visat någonhandlingskraft.Jag blir både väldigt konfunderad och förvånadöver det svar jag har fått. Till grund föröverenskommelsen ligger en bedömning av detbehov som finns av investeringar i regionenstrafiksystem. Denna har gjorts gemensamt medMalmöhus trafik, , ochlänsstyrelsen i . Man har också talatom hur detta skall finansieras.Regionen har talat om att man sätter till 300miljoner, såvida de 800 miljoner som den tidigareregeringen beslutade om till den härstorstadsuppgörelsen skjuts till. Därför är jagmycket förvånad över att man från regeringens sidaskall behöva ha på sig för att göradenna tidsplan. Alla berörda parter är överens omhur man skall finansiera och sätta i gång de härprojekten.Anf. 223 Kommunikationsminister ():Herr talman! kan naturligtvis varakonfunderad. Men så här är det faktiskt. Manhåller på att göra en sammanställning. Vi räknarmed att få in den till regeringen under den härmånaden.En del av de här projekten kan komma i gång redanunder . Det är alldelesriktigt. Det finns alltså ingenting i den härprocessen som har försenat igångsättningenav projekten.Anf. 224 ():Herr talman! De signaler som jag har fått visar attdet finns projekt som kan komma i gång i detnärmaste ''på stubinen''. Jag tänker påelektrifieringen av järnvägen mellan ochYstad. Jag tänker på de förbättringar av bussar sombl.a. innebär att vi får ett miljövänligare drivmedel.På något sätt stämmer inte den verklighet som jaghar fått beskriven för mig med det som ge sken av.Jag tycker att det här svaret litet grand visar på har svårt att komma överens i regeringen.Därför behöver man på sig. Tyvär ärdet olyckligt för den region som jag representerar,eftersom vi har en mycket hög arbetslöshet,framför allt i och . Där kan visamtidigt se att de prognoser somlänsarbetsnämnden lämnade visarännu dystrare siffror . Minst 19 000arbetstillfällen kommer att försvinna till december1993.Därför vill jag fråga kommunikationsministern:Kan man kalla det att prioriterainfrastrukturinvesteringar, när vi skall behövavänta på en tidsplan, trots att allaberörda parter är överens om hur man skallfinansiera och sätta i gång?Anf. 225 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag skulle rekommendera AnitaJönsson att titta litet grand på vad harbeslutat om hanteringen avstorstadsöverenskommelserna. Hon kommer då attfinna att hennes verklighetsbild kanske intestämmer riktigt.Jag vill gärna upprepa det jag sade, att tidsplanenutarbetas. Vi räknar med att den skall vara färdigunder . Tidigast efter det atttidsplanen har färdigställts och presenterats förregeringen kommer vi att ta ställning till den.Jag har fått uppgift om att det går att komma i gångunder vad gäller Ystadbanan.Det finns projekt under Övrig tågtrafik som ocksåkan komma i gång . Där är DELFIN-anslagen över huvud taget inte inblandade. Det ärLTA-anslag och trafik som skall stå förvardera 12,5 miljoner.Anf. 226 ():Herr talman! händer det att man fårompröva det man har sagt tidigare. Eftersom vi vetatt den ekonomiska situationen ser ut som den göroch vi båda tror på att satsa påinfrastrukturinvesteringar, tycker jag att det ärviktigt att försöka flytta fram positionerna såmycket som möjligt för att snabbt komma i gång.Jag möts ibland när jag är ute på möten av frågorom hur mycket inflytande och makt jag har sompolitiker och hur mycket jag kan påverka somriksdagsledamot. Jag kan ställa frågor, som härt.ex. Men svaret är naturligtvis inte så enkelt,eftersom det finns olika utgångspunkter ochsvårigheter i den demokratiska beslutsprocessen.Dessutom har det betydelse om man sitter imajoritets- eller minoritetsställning. Jag hoppas nuatt visar på politikens förmåga ochpåverkar situationen så att människor får jobb istället för att hamna i arbetslöshetens gissel.Anf. 227 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att och jag äreniga om detta. Vi har ingen annan önskan pådepartementet än att de här projekten i , somvi ser som mycket angelägna, skall komma i gång såfort som möjligt. Så fort finansieringsbesluten ochallt övrigt är färdigt bör man trycka påstartknappen.Anf. 228 ():Herr talman! Jag tackar än en gång för svaret. Jagskall noga följa den här frågan vidare.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på fråga 1992/93:152 omVästkustbananAnf. 229 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vadsom händer med utbyggnaden av Västkustbanan.Västkustbanan är en viktig transportlänk i regionenOslo----/. Den harockså stor betydelse för utvecklingen i Göteborgs-och . Förutom att banan är viktigför både och transporter tillkontinenten finns det ett stort lokalt och regionalttrafikunderlag.Förberedande arbete avseende tunneln genomHallandsås pågår. sträckninggenom har utretts och remissbehandlatsoch kommer in med ansökanom expropriationstillstånd. Vid Skummeslövsamordnas byggandet av E6-an med järnvägensåtillvida att bygger en viadukt isamband med E6-ans utbyggnad till motorväg.Banutredningarna för alternativen med sträckninggenom och kommunerpresenteras kring årsskiftet.Dragningen av sträckan mellan Tångaberg ochFjärås har utretts och utredningen harremissbehandlats. sammanställer förnärvarande remissvaren och därefter tas beslut omdefinitiv sträckning av banan.Mellan Hamra och Breås pågår arbeten med nyttdubbelspår i ny sträckning väster om . Det ärarbeten för som håller på attfärdigställas. Sträckan invigs den 2 april 1993.Det nya dubbelspåret mellan ochMölndal invigdes av mig i år.Kostnaden för dubbelspåret inkl. sexpendeltågsstationer delas mellan staten,lokaltrafik och de tre berördakommunerna jag sade inledningsvis har Västkustbananbetydelse inte bara för den nationella ochinternationella trafiken utan också för lokaltrafikoch regional tågtrafik. Ett uttryck för detta är attlokaltrafiken i och berördakommuner har medverkat i finansieringen.Regeringen anser det angeläget att även andradelar av kan finansieras påmotsvarande sätt. Detta kom till uttryck närregeringen beslutade att anslå 532miljoner kronor till tidigareläggning av sträckornaHeberg--Öringe, Tångaberg--ochKungsbacka--samt till en vägport i Sätinge.Dessa medel betalas ut under förutsättning attöverenskommelse träffas med berörda kommunerom medverkan i finansieringen.Anf. 230 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret.Meningen med frågeinstitut är ju att detskall vara korta frågor. Jag ställde också en kortfråga. Det gjorde emellertid att jag kanske interiktigt fångade in det som jag önskade få beskedom. Statsrådet har lämnat en beskrivning av vadsom har hänt. Men jag var nog mera intresserad avatt få höra vad som är på väg att hända.Jag vill därför fråga: Har det tillsatts någonförhandlingsman för att driva på i ärendet?Anf. 231 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi räknar med att tillsätta enförhandlingsman inom en mycket nära framtid.Anf. 232 ():Herr talman! 233 Kommunikationsminister ():Herr talman! är en bra prognos.Anf. 234 ():Herr talman! Vilka direktiv kommer han att ha?Anf. 235 Kommunikationsminister ():Herr talman! Han kommer att ha direktiv attslutföra förhandlingarna.Anf. 236 ():Herr talman! Vilka mandat har han att göra det?Anf. 237 Kommunikationsminister ():Herr talman! Direktiven till förhandlingsmannen ärinte fastställda i detalj. Men mandatet är ju attslutföra förhandlingen med de pengar somregeringen och har anslagit.Anf. 238 ():Herr talman! Statsrådet har angivit här att 532miljoner kronor anslagits och att de pengarnabetalas ut under förutsättning att enöverenskommelse träffas.Hur mycket är det som fattas för att man skall nåupp till full finansiering av de aktuellabansträckorna?Anf. 239 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är svårt att säga, eftersomupphandlingen inte har skett. Men jag har noguppfattningen att det som kan underlätta såvälgenomförandet av detta projekt somförhandlingsmannens förhandling just är detfaktum att entreprenadprisindex har sjunkit iförhållande till den prisnivå som gällde när de 532miljonerna fastställdes.Anf. 240 ():Herr talman! Finns det någon koppling mellantrafikeringen på ochfinansieringen?Anf. 241 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om menar att detfinns en koppling till det sätt på vilket banannyttjas, är det självfallet av nationellt -- och t.o.m.internationellt -- intresse att byggsut för intercitytåg, snabbtåg och internationelltrafik.Sedan finns det ett regionalt intresse för att detbyggs stationer där regionaltåg och lokaltåg kanstanna. Det är självfallet i den delen somkommunernas medverkan måste vara meningsfull,dvs. om det är ett mervärde för kommunen somuppstår.Anf. 242 ():Herr talman! Vilka tidsramar kan man tänka sigkan komma att gälla för den härförhandlingsmannen? eller senare måste justatsrådet säga att vi måste komma fram till ettbeslut.Anf. 243 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kan inte ange någon tidsram häroch . Men jag tror att alla parter känner att detär mycket angeläget att det här går snabbt. Pengarhar ju anslagits. Det handlar om att få ett avtal tillstånd här, så att spaden kan sättas i jorden.Anf.