prot · GF09100 · 1992-04-24 00:00:00 — Om det skullevara på annat sätt skulle det förvåna mig mycket,eftersom den nuvarande utbildningsministernmycket kraftigt har tryckt på det behov avfrämmande språk -- inte bara engelska utan ocksåtyska, franska spanska och andra språk -- som finnsi , och den mycket stora brist som densocialdemokratiska utbildningspolitiken harmedfört på det här området. Jag kan bara uttala attjag ser det som självklart att det är främmandespråk man menar och att man nämnt engelska somett exempel. Skulle man ha menat något annat, såkommer jag för min del att verka för att man leverupp till vad man har sagt i andra sammanhang.När det gäller timersättningarna vet ju både LenaÖhrsvik och jag att man har infört ett nyttutbildningssystem, och det här är följden av det.Det är ju även ganska slående att undermotionstiden, när vi alltså hade möjlighet attmotionera, kom socialdemokraterna inte alls mednågot förslag i den här riktningen; de instämde helti propositionens förslag. Men då man fick de härbreven, började man darra litet i knävecken ochville kanske tillfredsställa en högljudd opinion. Detär i alla fall den slutsats som jag kan dra.I fråga om reserabatterna är det intressant att se från socialdemokratiskt håll har sagt att manskall betrakta reserabatterna som en permanent delav studiestödet. Jag kan inte tyda det, LenaÖhrsvik, på annat sätt än så att man vill göra denhär markeringen för att gardera sig mot eneventuellt återkommande socialdemokratiskregering. Den enda attack som vi har haft motreserabatterna, de har funnits, komnämligen från den socialdemokratiska regeringen,som föreslog att de skulle dras in. Men vi lyckadesi utskottet i enighet -- de socialdemokratiskaledamöterna och vi som då var i opposition --behålla dessa reserabatter och dessutom stärkadem på ett mycket bra sätt. Inte minst skall CSNoch dess tjänstemän ha en eloge för det sätt påvilket de skött den här saken.Lena talar om de gäststuderande i Sverigesom skall få dessa reserabatter. Både jag vet ju att detta förmodligen också kommeratt inom rådande ramar.Under tidigare behandlingar har jag framhållit endel andra grupper. Men jag vet att CSN arbetaräven för dem, så jag tycker att det här är enutveckling som vi kan se an med tillförsikt.Till sist, fru talman, vill jag säga något om BerithErikssons resonemang om folkhögskollärarna.Hon trodde att det skulle bli en dödsstöt motfolkhögskolorna.Jag gjorde en noggrann undersökning när ärendetbehandlades. Det visade sig att det inte finns någonbrist på folkhögskolelärare. Det finns inte någonrisk att det inte skulle gå att rekrytera lärare om deinte har genomgått denna kurs. Man tror också attkursen kommer att finnas kvar även ominte utbildningsbidraget kommer att finnas kvar.Efter en uppvaktning avFolkhögskollärarföreningen i togutskottet ett initiativ. Vi i utskottet tyckte att detvar orimligt att ingångna avtal skulle brytas. Det ärju vad som händer när människor har fått enförutsättning att påbörja en utbildning och bidragetsedan tas bort efter halva studietiden. Därför harutskottet tillstyrkt en förlängning av bidraget fördem som redan går utbildningen till dessutbildningen är avslutad, dvs. även under förstahälften av kommande budgetår. Utskottet är heltenigt om detta. har förklarat attdetta ryms inom befintlig budget, vilket ocksåframgår i utskottsbetänkandet.Fru talman! Jag yrkar bifall tillutskottsmajoritetens förslag och avslag på samtligareservationer.Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag har i en tidigare debatt beskylltHans Dau för att vara arrogant och nonchalant.Med hänsyn till vad säger omtimersättningen, det demokratiska inflytandet ochhur stolt han är över att på kronan närhar följt hans reservation om att dra ner stödet tillde människor som har den kortaste utbildningen ivårt land, måste jag upprepa den beskyllningen.Jag återgår till frågan om timersättningen. Underutskottsbehandlingen erkände jag att också jaghade missat den frågan. Just därför borde det intefinnas någon prestige hos eller övriga iutskottet att kunna se till att det sker en rimligförändring på det området. Jag har erkänt att jaghar missat frågan i vår motion, och jag tycker att viskulle kunna finna en gemensam lösning till dessamänniskors fromma. Det enda gör är atthoppa på mig och Socialdemokraterna för attfrågan inte finns med i motionen, i stället för att tahänsyn till hur dessa människor har det och hur detskall gå för dem . Vad får detta förkonsekvenser? Det hade varit rimligt att diskuteraden frågan i stället.Hans Dau är stolt över att på kronan närföljer hans reservation om att vidta storanedskärningar i vuxnas möjligheter att studera -- devuxna som har den kortaste utbildningen.Hans Dau tycker också att det är helt naturligt attde förtroendevalda tas bort, eftersom nu kansliernaute i regionerna skall läggas ned. Vad är det förtrams? Vem har beslutat att några kanslier skallläggas ned? intentioner är att det skallfinnas ett kansli i varje län. Till det skall det finnasförtroendevalda som beslutar i de enskildastudiestödsärendena. Det handlar om etturvalsförfarande. När det nu kommer att finnaslitet pengar är det än större anledning att det finnsfolk som kan göra denna bedömning och dettaurval.Vidare har vi studiemedelsnämnderna. Där är detfråga om meritprövningar e.d., som är mycketsvåra bedömningsärenden. Alla enkla ärendenligger givetvis redan hos tjänstemännen.Jag har fortfarande inte fått något ordentligt motivtill varför studiemedelsnämnderna skall läggas ned.Vi är överens om att kanslierna skall inordnas iCSN:s organisation. Men de skall inte läggas ned!Jag vill ha ett besked på frågan varförstudiemedelsnämnderna skall läggas ned.Vidare har vi frågan om studiemedlen. Hans Dauser med tillförsikt fram emot de förslag som densärskilde utredaren skall lägga fram. Utredaren haringet mandat att lägga fram några förslag. Av detfrågesvar jag har fått i framgår det att hanskall göra en analys och kartläggning. Något annatingår inte i hans uppdrag. Sedan skall en beredningvidtas på departementet. Jag trodde att Hans Dauhade sådana kontakter att han visste vad regeringengör i frågan.Anf. 51 HANS () replik:Fru talman! Jag kanske uttryckte mig felaktigt. Jagsade ''lägga ned kanslierna''. Det är alltså fråga omatt lägga ned dem som enskilda myndigheter ochsedan införa dem i . Om det råder någonmissuppfattning på den punkten är det vad jagmenar. Jag ansåg att det var som en konsekvens avdetta som förtroendemannanämnderna lades ned.Jag sade inte att jag skulle vara stolt över att tapengar från dem med den kortaste utbildningen.Jag sade att de pengar som används till fackligutbildning, konferenser och kurser skulle tas bort.Nu kvarstår den nivå som behövs och används --inte ens så mycket pengar används -- för demänniskor som ursprungligen avsågs i anslaget.Om det går att använda de 75 milj.kr. som finnskvar till just vad de är avsedda för kommer det attge en effekt. Skulle dessa pengar ledatill att de verkligen blir fart på dem som behöverpengarna, kommer förmodligen det belopp sombehövs att äskas. Men jag vet att under många århar inte ens 75 milj.kr. använts för dessa grupper.Anf. 52 () replik:Fru talman! Jag hann inte ta upp frågan vadpengarna har använts till. Men jag skall göra detnu.Det finns möjligheter att kontrollera hur pengarnaanvänds. Det finns revision och --där själv är medlem. SÖ har tillsyn öververksamheten och bestämmer vilka utbildningarsom får ingå. Det är de regler som gäller. Jag harhittills inte sett något fall där pengar har använts tillnågot regelvidrigt. Sådant skall naturligtvis beivras.Självfallet skall pengarna användas till det de äravsedda för. Det sade jag redan tidigare. Pengarnahar varit avsedda för olika typer av studier somanordnas av de fackliga organisationerna. Detkallas för facklig utbildning.Under en tid fanns det en viss funktionsutbildningför fackliga företrädare. Men där har mangemensamt kommit fram till att den utbildningeninte skall hållas i fortsättningen. Den frågan äralltså ur världen, och det problemet föreligger alltsåinte längre.Det finns bra utvärderingar på hur medlen föruppsökande verksamhet har använts och hurkorttidsstudiestödet har använts. Jag kanrekommendera att läsa de utvärderingarsom har kommit från t.ex. ochHalland.Hans Dau nämnde att handikapporganisationernavar nöjda med den skrivning som utskottet enigthar antagit. Men vi socialdemokrater ställer inteupp på den skrivningen, och vi har en reservationpå den punkt som gäller hela anslaget tillkorttidsstudiestöd. Vi tar inget ansvar för HansDaus vackra ord till handikapporganisationerna.De är inget värda. Så länge det inte görs etttillkännagivande eller fattas ett beslut om nyapengar, är de orden till intet förpliktande.Det är inte fråga om 75 milj.kr., . utgör ett överdrag som tillatt börja med skall dras bort. Sedan kommer detnya grupper, som ni själva tillför eftersomtimersättningen kan utgå, som skallkonkurrera om samma pengar.Jag tror att får tänka till litet mer i fråganinnan han yttrar sig nästa gång.Anf. 53 HANS () replik:Fru talman! Först och främst glömde jag nämna densärskilde utredaren i min förra replik. LenaÖhrsvik tyckte att jag skulle ha sådana kontakter iregeringskansliet att jag skulle veta vad han sysslarmed. Jag har de kontakterna. Jag sade tidigare attjag ser med tillförsikt an på att han kommer att taupp de problem som jag har talat om i tidigaredebatter i ärendet.Vidare har vi frågan om hur pengarna har använts.Det har t.o.m. förekommit att man har blivit fälld iarbetsdomstolen för att man har hållit politiskakurser.Men i de flesta fallen har reglerna varit vida. BådeLena och jag har hört vid våra kontaktermed tjänstemän på CSN att man även där har varitirriterad över hur pengarna används. Det hela harhållits inom de vida reglerna, men det har inte varitenligt de motiv som fanns då systemet infördes.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 54 () replik:Fru talman! Både och jag kan baraspekulera i hur det går med folkhögskolorna iframtiden. Men vi fick tydligen inte samma signalerunder den hearing där vi båda var närvarande.Jag är naturligtvis glad över tillmötesgåendet av vårmotion i den del som gäller att de som redan harpåbörjat sin utbildning inte skulle tappautbildningsarvodet.När det gäller hela den diskussion som har förtsmellan och angåendekorttidsstudiestödet vill jag säga följande. Även desom har lyssnat till debatten eller läser igenom den,måste kunna räkna ut att om man för in fler gruppersom skall konkurrera om en mindra summa pengar,försämras förutsättningarna. Det är den enklasanningen.Anf. 55 ():Fru talman! Det finns två inom borgerlighetenmycket starka myter vad gäller vuxenutbildningen.Den första går ut på att man ser vuxenutbildningensom en utbildning av fackliga ombudsmän och motborgerligheten fientligt sinnade personer. Denandra myten handlar genomgående om att mananser att det skulle vara färdigutbildat på dessanivåer. Vi har nått så pass långt att alla medborgarekan använda de vanliga utbildningsinstitutionerna,och det behövs inte några satsningar riktade tilllågutbildade personer eller eftersatta grupper i detsvenska samhället.Det finns också en grundläggande idépolitiskskillnad i synen på vuxenutbildningen, en skillnadsom också slår igenom på en rad andra områden.Frågan gäller om man skall satsa på allamedborgare i samhället, eller om man skall satsabara på dem som man anser vara devälståndsbildande krafterna, de som skall drivalandet framåt och genom sin höga utbildning ochkompetens se till att det blir bra även för resten avmänskligheten och medborgarna i Sverige.Vi står här inför den mest grundläggandeprivatiseringen, när man säger att varje individsjälv har det fulla ansvaret för sin egenvidareutbildning, utan hänsyn till handikapp,sociala omständigheter, låg utbildning ellerföretagens behov av välutbildad arbetskraft. Mantar inte hänsyn till att vi står mitt i eninternationaliseringsprocess. Vi från densocialdemokratiska sidan ser som det mestangelägna att alla då kan vara med, att alla kanskaffa sig utbildning. Detta är ganska tydligt förmig.Jag kommer att tänka på ett program som heterGlashuset, som sändes . Där togsdetta med valfrihet och privatisering upp. Ettmoderat kommunalråd uttalade sig, en mycketfrejdig person, från i , tror jag. Hanyttrade sig angående privatisering av bl.a.barnomsorg. Något sådant skulle det inte bli fråganom i , sade han. Han sade så här: Vi kan juinte utsätta oss för att bli kallade förmarknadekonomins dummerjönsar.I och med det förslag som utskottsmajoriteten nuhar ställt sig bakom, måste man nog betraktautskottsmajoriteten som vuxenutbildningensdummerjönsar. Det är bara att beklaga. Detta sker,tror jag, mot bättre vetande och mot det sundaförnuftet.Lena nämnde förut den rapport som vi harfått från bl.a. vuxenutbildningsnämnden i Halland.Där redovisas en försöksverksamhet /91.Det är läsning för den som tror att det ärfärdigutbildat, att det inte finns några behov, ingaeftersatta grupper eller människor som har detsvårt och besvärligt i dagens samhälle. Det handlar inte om utbildning av någrasocialistiska agitatorer mot den borgerligaregeringen. Det handlar inte om någonlyxutbildning. 665 av de 710 aktuella personernahar bara grundskoleutbildning. Hela 280 personerhar bara folkskoleutbildning. Man behöver faktisktbara vara strax för att inte ha gått mer i skola. Dessa personer står mitt iarbetslivet. En stor majoritet av dem är kvinnorsom tidigt har gått ut i arbetslivet och tagit ettansvar för välstånd.Man måste försöka se verkligheten sådan den är.Den överideologisering av politiken som hardrabbat vuxenutbildningen är ett stort problemsom kommer att bli svårt att rätta till.Runt om i landet pågår nu försök liknande det jaghar redovisat från vuxenutbildningsnämnden iHalland. håller på att lyftas in i framtidenoch ta det stora internationella steget, och där skallalla vara med. Men regeringen vill nu försökastrypa detta viktiga projekt. Det bidrar till enojämlik utveckling i landet och hotar därmed,tillsammans med andra åtgärder från regeringensom är alltför ideologiskt inriktade, målet attSverige och svenskarna skall kunna ta steget in iframtiden gemensamt.Fru talman! Inga vackra ord kan dölja det faktumatt regeringen och utskottsmajoriteten genom sinnonchalans mot lågutbildade och mot arbetslivetsbehov av välutbildade medarbetare har slagit in påen demokratisk återvändsgränd.Anf. 56 HANS ():Fru talman! Det var inte så mycket av sakligheter iWidar anförande. Det var merademagogiskt. Jag måste ändå bemöta ett par sakersom han sade. Han började med att tala om tvåmyter. Vi skulle anse att vuxenutbildningen var enfientlig utbildning, som riktades mot oss. Mytnummer två bestod i att vi skulle anse att svenskafolket var färdigutbildat. Det är en konstig slutsats,när man ser att vi är beredda att satsanärmare 1,5 miljard på de människor som WidarAndersson påstår att vi tycker är färdigutbildadeeller utgör mot oss fientlig verksamhet. I så fallskulle vi väl ha tagit bort alltihop.Vi vill göra dessa förändringar därför att vi tyckeratt pengarna skall gå till dem som bäst behöverdem, och inte till dem som kan använda pengarnatill kurser om t.ex. hur man skall få ensocialdemokratisk regering. Jag skulle inte ställaupp på det ens om pengarna skulle gå till en kursom hur vi skall få en borgerlig regering. Pengarnaskall gå till dem som vekligen behöver dem. Vi hari och med utskottsbetänkandet delat ut pengarnadär de verkligen behövs.Anf. 57 ():Fru talman! Som den borgerliga regeringen hållerpå, tror jag inte man behöver hålla några kurser ihur vi skall få en socialdemokratisk regering. Detkommer att fixa sig ändå. Det kommer dynamiskakrafter i samhället att se till.Jag är inte enbart demagogisk, . Niplockar bort en stor summa pengar för uppsökandeverksamhet riktad till lågutbildade ochkortutbildade. Där har de fackligaorganisationerna inom LO och TCO tagit ett stortansvar. rycker ni bort de möjligheterna. Detsom gör mig upprörd är frågan vilka som skallha detta ansvar.Vilka skall nu vända sig till de 800 000 människor iarbetsför ålder i som fortfarande ärlågutbildade? Vilka skall nu ha det ansvaret, HansDau? Ni plockar bort ett antal miljoner. Nianklagar fackföreningsrörelsen för att inte varaseriös och försöker beskriva detta som något slagsframsteg. Det är inte ärligt, . Man måstekunna se de politiska linjerna bakom det som HansDau vill framhålla som någon form av saklig politik.Anf. 58 HANS ():Fru talman! Det sista var intressant. Vi har i dettafall drivit att de politiska linjerna skall kopplas bortfrån vuxenstudiestödet.Widar frågar vilka som skall ta handom dessa människor. Om vi hade fullföljt det somborde kunna göras, hade vi kunnat öka på detsärskilda vuxenstudiestödet. Men pengarna frånvuxenutbildningsavgiften räcker inte till. För detsärskilda vuxenstudiestödet har pengarna aldrigräckt till, varken i den socialdemokratiskaregeringens hägn eller vårt. Vi kanske skall arbetagemensamt för att öka på den under kommande år.Vi har fört en kamp även mot densocialdemokratiska regeringen för att få till det.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande justitieutskottetsbetänkanden /92:JuU22 och JuU23 samtsocialförsäkringsutskottets betänkande1991/92:SfU9.Justitieutskottets betänkande JuU22Mom 2 (normaliserings- och närhetsprincipen)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot107 för reservation 1 av m.fl. Enledamot avstod från att rösta.Mom 4 (kriminalvårdsanstalten i )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av -- bifölls genomuppresning.Mom 11 (differentiering inom kriminalvårdenm.m. )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom 14 (permissioner)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 4 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom 18 (anslag till frivården)Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot117 för reservation 5 av m.fl.Mom. 23 (översyn av övervakarnas ersättningm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot116 för reservation 6 av m.fl.Mom. 26 (anslag till utbildning av personal m.fl.)Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot116 för reservation 7 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU23Mom. 2 (bekämpning av brott)Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot116 för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 10 (åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot116 för reservation 3 av m.fl.Mom. 16 (resurser för bekämpning av denekonomiska brottsligheten)Utskottes hemställan bifölls med 150 röster mot 116för reservation 4 av m.fl.Mom. 17 (inrättande av finanspolis)Utskottets hemställan bifölls med 135 röster mot131 för reservation 5 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 21 (anslag till statens kriminaltekniskalaboratorium)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot110 för reservation 8 av m.fl.Mom. 32 (polisens spaningsmetoder)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 10 av -- biföllsgenom uppresning.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU9Mom. 1 (studiemedelsnämnder ochvuxenutbildningsnämnder)Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot116 för reservation 1 av m.fl.Mom. 9 och 11 (regeländringar inomvuxenstudiestödet, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot115 för första yrkandet i reservation 3 av BirgittaDahl m.fl. och det av underöverläggningen framställda yrkandet.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.9 § Svar på interpellation 1991/92:131 omlönegarantinAnf. 59 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att förhindra attlönegarantin används på ett sätt som medför riskför att konkurrensen mellan företagen snedvrids.När reglerna om statlig lönegaranti vid konkursinfördes på den svenska arbetsmarknaden i börjanpå var syftet att garantera attarbetstagarna alltid skulle få någon betalning försina lönefordringar mot en arbetsgivare somförsattes i konkurs.Reglerna fick karaktär av social skyddslagstiftningpå så sätt att arbetstagarna genom garantin fick engynnsammare behandling än andra fordringsägare ien konkurs. Skälen för denna särbehandling äruppenbara. För en arbetstagare är lönen oftast denenda inkomstkällan. För de flesta övrigakonkursborgenärer torde situationen sällan varajämförbar.Den maximala ersättningen enligt garantinbestämdes ursprungligen till basbeloppetenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.Maximibeloppet har därefter höjts vid fleratillfällen och uppgår till tolv gångerbasbeloppet eller . för varje arbetstagare.Lönegarantin finansieras genom enarbetsgivaravgift, som sedan den 1 januari 1979uppgår till av den lönesumma arbetsgivarenhar gett ut under året.Avgifterna förs till en lönegarantifond, somförvaltas av kammarkollegiet. Utbetalningen avlönegarantimedel handhas av länsstyrelserna.Utgifterna från fonden följer naturligen antaletinträffade konkurser. var antaletkonkurser ca 5 000--6 000 och berörde ca14 000 arbetstagare . Utbetalningarna frånlönegarantifonden uppgick till igenomsnitt 500--600 milj.kr. per budgetår.Under de senaste åren har konkurserna ökatmycket kraftigt. hade vi närmare 10 000företagskonkurser.Under 1991 steg antalet företagskonkurser till över17 000 och berörde ca 45 000 arbetstagare.Utbetalningarna från lönegarantifonden ökadesamtidigt under /91 till över 1,8miljarder kronor.Enligt kammarkollegiet uppgår utbetalningarnafrån fonden till ca 250--300 milj.kr.i månaden. Kammarkollegiet har beräknat attutbetalningarna under innevarande budgetårkommer att uppgå till mer än 3 miljarder kronor.(forts. )AjourneringPå förslag av förste vice talmannen beslötkammaren att ajournera förhandlingarnapå grund av fel på högtalaranläggningen.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl.13.19.9 § (forts.)Svar på interpellation 1991/92:131om lönegarantinAnf. 60 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag fortsätter då med svaret ungefärdär jag slutade -- tidigare avsnitt var närmast enhistoriebeskrivning.Regeringen har i en proposition om statliglönegaranti vid konkurs (prop. 1991/92:139)föreslagit flera förändringar i lönegarantisystemet.Dessa syftar till att minska möjligheterna till ickeavsedd användning av lönegarantimedel.Ett av förslagen är att maximibeloppet enligtlönegarantilagen bestäms till . och attanknytningen till basbeloppet slopas.Ett annat förslag är att det införs en obligatoriskskyldighet för arbetstagare att lämna en försäkranpå heder och samvete om sina anställnings- ochavlöningsförhållanden ,innan garantibelopp för uppsägningslön betalas ut.Regeringens förslag syftar också till att skapamöjligheter till bättre utredning avlönegarantianspråk. Det nuvarande skriftligaförfarandet hos kronofogdemyndighet och hovrättföreslås därför bli ersatt av ett muntligt förfarande.Beslut om lönegaranti skall fattas avkonkursförvaltaren, med möjlighet tillöverprövning i tingsrätt som första instans.Förvaltaren måste ompröva sitt beslut om detframkommer att arbetstagaren underuppsägningstiden har inkomster från annananställning.I syfte att förbättra kontrollen överlönegarantihanteringen föreslår jag vidare attstaten genom tillsynsmyndigheten i konkurs gesställning som part i en process om lönegaranti.Tillsynsmyndigheten skall också få möjlighet attsjälv väcka talan mot arbetstagaren ommyndigheten anser att lönegarantin missbrukas.Avsikten är att de nya reglerna skall kunna träda ikraft i år.Herr talman!