prot · GG0947 · 1992-12-17 00:00:00 — Är det så, då finns det behovav en betydande rationalisering på det området.Jag är den sista att förneka att den höjdabensinskatten innebär en mycket obehagligekonomisk belastning för många enskilda. Det är vimedvetna om. kan vara alldelesövertygad om att vi har vänt ut och in på problemetmånga gånger innan vi accepterade den mycketkraftiga höjningen. Vi har en målsättning att iförsta hand försöka effektivisera bilåkandet. Vi haraktivt medverkat till att höja reseavdragen för attnågot mildra effekterna för dem som har långaarbetsresor.Lägger man samman detta tror jag att resultatet blirett mer effektivt bilåkande och en bättre miljö.Självfallet kommer belastningen att i några fallbetyda bidrag för några, men i förhållande till detotala intäkterna kommer beloppen att vara små.Allt detta sammanvägt, har vi accepteratförändringen och tycker att den, utöver denbelastning som den innebär, har många positivainslag.Anf. 98 (nyd) replik:Herr talman! Jag sade att det var uppåt 2 000arbeten, och då hänvisade till att detsäljs 2 600 tunga fordon i . Det blirdrygt en bil per person det är helt riktigt. Jagpratade också om påbyggnadsindustrin och om dejobb som försvinner i samband med attförsäljningen av bilar minskar från 2 600 till 200--300 fordon, som man räknar med 1994.Om vill ha någon rationalisering, dvs.sparka ut de här människorna urförsäljningsorganisationen, byggnadsindustrin ochtillverkningsindustrin och, genom att de får gåarbetslösa, lägga kostnaderna på skattebetalarna,förstår jag inte riktigt resonemanget.Vad beträffar bensinskatten hann jag inte talafärdigt i min förra replik. Jag var inne på attutlandsresorna ökar. Det är tvivelaktigt om någrafamiljer har råd att åka på semester , menom en familj som bor i vill åka tillStockholm, eller , och kanske tillKöpenhamn för att köpa god mat m.m., och sedanåka hem igen blir det en sträcka på 200 mil.Kostnaden för resan blir då 200 gånger , sombensinen kostar. Den familjen lägger hellre dessa1 . som en delbetalning för en utlandsresa ochskattar för det. Det är självklart. Så tänkermänniskorna i Sverige.Antalet turister som kommer till minskar.En familj från tar inte bilen och turistar iSverige om det skiljer ett par kronor i bensinpris.Där tappar vi också skatteintäkter.Trafiksäkerheten kommer att försämras -- det haringen tänkt på. Vad kostar det indirekt? Det gårinte att räkna ut det. Folk har inte råd att köpaVolvo och på den inhemska marknaden,därför att det är litet större bilar, utan de köper småskruttbilar, som drar litet bensin och som ärbetydligt mycket mer trafikfarliga. Det är sådantsom man inte kan räkna på, men man kanspekulera.Antalet köp av svenska bilar minskar. Det är i ochför sig bra; talade ju omrationaliseringar och att så många människor sommöjligt skulle slås ut. I så fall uppnås det måletinom den hårt utsatta bilindustrin.Konsumentprisindex ökar. Det höjer bidrag ochpensioner.Vi är alltså från Ny demokratis sida helt klara överatt bensinskattehöjningen inte kommer att ge de5,2 miljarder som man räknar med att få in. Visäger: Höj fordonsskatten med ! Det ger 1,5miljarder. Där någonstans är nettoeffekten.Anf. 99 () replik:Herr talman! Om vi skall börja med att försökareda ut det här med försäljningsorganisationen,som helt avgränsar debatten till. Vi varöverens om att det trots allt kommer att säljas någratunga fordon. Matematiken visade att det var en bilper person, och det var väl ganska exakt.Jag tror inte på . Jag var inte med på bilindustrinsuppvaktning, men enligt de uppgifter jag har fåttvar det de själva som sade att de klarar . Jaghar haft andra kontakter, både medkoncernledningen på och i någon mån medSaab, och de har givit i princip samma besked. Jaglitar något mer på dem än på och deutsagor som han sprider här i kammaren.Sedan gällde det konkurrenskraften. Även omdeprecieringen av den svenska kronan har blivitkraftigare än vad jag trodde -- jag hoppas att detskall bli en viss återgång -- verkar den så attutlandsresan icke kommer att vara någotekonomiskt alternativ.För danskarna kommer svensk bensin fortfarandeatt ha ungefär samma prisläge, med samma kraftigaskillnad. Där har nog gjort en vissfelkalkyl.När det gäller reseavdragen finns det enintäktssida, som i och för sig innebär problem, menden fallande kronan medför att bensinkostnadernaökar. Det innebär ökade momsintäkter, som i vissmån uppväger det hela.Jag tror att vi kan hålla på länge med matematikenoch att räkna ut vad det blir i absolut netto -- vi kanändå inte reda ut det.Jag vill deklarera att bilen är vårt viktigastefärdmedel. Jag är mycket medveten om detta. Vihar ett omistligt behov av bilen för att kunnafungera i ett decentraliserat samhälle. Jag harmycken respekt för och medvetenhet om det.Samtidigt är miljösituationen mycket allvarlig, ochdet är de långsiktiga och värdefulla målen somligger i detta. Om vi tar dem på allvar och menarnågonting med dem, är den härbensinskattehöjningen fullt försvarbar.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 100 ():Herr talman! tyckte sig notera attNydemokraterna och hade fallit förÅkeriförbundet. Så är inte fallet, i varje fall när detgäller . Hur det är med Nydemokrati skall jag låta vara osagt.Vi i är överens med utskottetsmajoritet vad gäller försäljningsskatten -- där finnsinga skilda åsikter. Vi tror att det är en rimligavvägning som utskottets majoritet har gjort, och vistår bakom den.Vi har en meningsyttring i fråga om mom. 1. Vikonstaterar att skillnaden mellan miljöklass 2 och 3i dag är och att skillnaden kommer att varaungefär densamma även med förslaget iproposition 124.Vi menar att skillnaden borde vara större, men visäger också i vår meningsyttring: ''Detstatsfinansiella läget tillåter inte ofinansieradeintäktsminskningar. ''Om något sänks, måste något annat höjas imotsvarande grad på ett annat område. Vi har intevelat låsa oss för skattesatser -- vi har helt enkeltinte under beredningens gång haft tid nog att görade erforderliga beräkningarna för att komma framtill en lämplig avvägning. Det bör ändå vara skäl attha ett större spann mellan såväl klass 1 och 2 somklass 2 och 3 än vad som föreslås i proposition 124.Sedan har i redovisatidéer som skulle öka spannet, men det skulle intevara statsfinansiellt neutralt. Vi kan inte ökaspannet och tappa skatteintäkter -- absolut inte.Jag tror att jag därmed har gjort klart att vi inte harfallit för propåer.Jag vill bara säga till att det är synd attutskottets majoritet inte har kunnat gå på vår linje,som är att ge regeringen till känna att svenskaregeringen i internationella fora bör driva på för attfå fram ett skattesystem som bygger på enterritorialitetsprincip. Utskottet säger att manarbetar med den frågan inom EG. Ja, det är sant,men det gör inte att svenska staten skall förhålla sigpassivt.Sverige bör tvärtom vara aktivt inom EFTA ochgentemot EG för att driva fram sådana här system,t.ex. med elektronisk övervakning av bilismen ellerandra metoder. Det behövs en beskattning som tarhänsyn till miljöeffekter.Anf. 101 ():Herr talman! Låt mig konstatera att LarsBäckström inte har fallit för Åkeriförbundetslocktoner. Men han har fallit för att inte läsapropositionen.Det är nämligen så att energiskatten i miljöklass 1sänks till . och i klass 3 till . Om vi räknari liter är skillnaden, som jag sade tidigare, 53,5 öremellan miljöklass 1 och 3. Det sker inomenergibeskattningens ram, men det är också skattpå dieselolja.Därmed har kommit i den lyckligasituationen att hans krav är tillgodosett, innannågot nytt beslut ens har fattats. Det vartillgodosett redan innan han skrevmeningsyttringen. Att han inte har upptäckt detförrän nu får han försöka leva med.Anf. 102 ():Herr talman! Jo, jag har läst propositionen. Det ärhelt riktigt att det är skillnad mellan miljöklass 1och 3. Vad jag talade om var skillnaden mellanmiljöklass 2 och 3. Det finns ju 3 klasser.Om jag minns rätt är skillnaden nu mellan klass 2och 3 . I förslaget i proposition 124 ärskillnaden mellan klass 2 och 3, dvs.densamma. Skillnaden borde vidgas. Det är detsom vår meningsyttring går ut på.Det krävs mer erforderliga beräkningar, inomdepartementens ram, för att man skall få fram denexakta avvägningen. Att öka skatteuttaget i klass 3kan skapa utrymme för att sänka det ytterligare iklass 2. Det leder till att drivmedel i klass 3 slås utsom alternativ, vilket också skulle vara avsiktenmed skatteåtgärden.Anf. 103 ():Herr talman! Jag har tydligen hört fel. Jag harfrågat min, jag höll på att säga, bisittare om det varklass 1 och 3 som talade om.Det må vara att det rör sig om ca . Däremotfinns det en annan faktor. Med de investeringarsom nu är gjorda bedömer oljeindustrin att det ärekonomiskt mycket intressant att gå över till klass1. Det är ju det som är målsättningen.Om intervallet mellan klass 3 och 1 redan nu räckerär ju det den viktiga signalen. Det skiljer inte såmycket i miljöhänseende mellan klass 1 och 2. Jagtror, men jag är inte helt säker, att skillnaden är attdet är lättare att applicera avgasrening i miljöklass1. Det är ganska viktigt för att minimera NOx-utsläppen ifrån just dieseldrivna tunga fordon.Anf. 104 ():Herr talman! Naturligtvis är målet att man skall gåöver till klass 1, men mycket är vunnet om vi slår utså stora delar av klass 3 som möjligt. Det ärförstahandsmålet.Det bästa får ju inte bli det godas fiende. Det är enkänd princip. Vi kommer ju att förlora voteringen , det inser jag. Men vi för debatten för att fåärliga miljökämpar, som jag tror att är,att arbeta vidare för att vidga spannet och utsättaklass 3 för en hårdare beskattning, så att vi får enkraftfull övergång till klass 2 och sedan naturligtvisen övergång från klass 2 till 1.Vi har nog samma viljeinriktning, men det gäller attge ännu tydligare signaler till marknaden.Jag undrar om har tid att kommenteravarför man inte ställer sig bakom att agera iinternationella fora, inom EFTA och gentemotEG, för att få fram en territorialitetsprincip förbeskattning av vägarna, som följer hur de utnyttjas,var bilarna kör, var miljön belastas, var vägarnautsätts för slitage och var olyckor sker. Ett sådantsystem diskuteras inom EG, men vi kan väl drivapå. Vi behöver inte vara tysta och bara vänta.Anf. 105 ():Herr talman! Jag sade redan i mitthuvudanförande, att med de kunskaper som vi nuhar, finns det inte motiv för att ytterligare ökaskillnaderna mellan klass 1,2 och 3. Det må vara ettganska fullgott svar till vad gällerbeskattningen i klass 2.Det kommer mycket tydliga signaler frånoljebolagen att de har en acceptabel ekonomi.Vi får inte gå så långt att det innebär bättreekonomi att välja klass 2 i stället för klass 1. Då fårvi denna misstyrning. Då når vi inte ända fram. Detgör vi inte alltid, men i det här fallet har vi godachanser att göra det.Elektronisk övervakning känns på något sätt ofritt.Låt detta bara bli en spontan reaktion. Jag haringen bestämd åsikt i vad mån den svenskaregeringen borde lägga sig i selen för att verka förden här typen av avgifter, som kan vara geografisktavgränsade.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )12 § Vissa frågor om beskattning av inkomst avtjänstFöredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU14 Vissa frågor om beskattning avinkomst av tjänst (prop. 1992/93:127).Kammaren biföll utskottets framställning om attbetänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Anf. 106 ():Herr talman! I detta betänkande behandlarskatteutskottet proposition 127, som rör vissafrågor om beskattning av tjänst. Jag vill kallapropositionen en diverseproposition.Men, herr talman, i den här propositionen döljersig många förändringar av ganska stor politiskbetydelse. Skattereformen har varit i kraft . Det är en alltför för att man skallkunna dra några säkra slutsatser om reformensolika effekter.Utvärderingsgruppen tillsattes av densocialdemokratiska regeringen och fick i uppgift attgöra en samlad kartläggning av skattereformenseffekter. Jag tycker att regeringen demonstrerar enbrist på respekt för gruppens arbete. Inte minstmoderaterna brukar tala om fasta spelregler ipolitiken.Herr talman! Så till sakfrågorna. Låt mig börja meddet som kanske är den största skandalen ipropositionen, Lagen mot skatteflykt.Regeringens förslag att avskaffa generalklausulenfrån bekräftar bara ett borgerligtointresse av att hindra och beivra ekonomiskabrott.Generalklausulen infördes av den borgerligaregeringen och skärptes ytterligare av osssocialdemokrater 1983. Lagens syfte är att hindraaffärer och transaktioner vars enda syfte är att påett otillbörligt sätt minska skatten. Klausulen harbara använts ett tjugotal gånger -- senast för attbedöma vice ordförande brors affärer. Men lagen har haft enpreventiv effekt. Den hindrar folk från att sysslamed oegentlig skatteplanering.Lagen har utvärderats från rättssäkerhetssynpunktvid flera tillfällen. Av de utvärderingarna och denmera genomgripande översynen av lagen somhittills har gjorts kan jag konstatera följande.JK har i sina två utvärderingar av lagen inte funnitatt generalklausulen skulle hota viktigarättssäkerhetskrav. Därför tycker jag attregeringens argument saknar saklig grund.Förslaget innebär utan minsta tvekan attskattemyndigheterna fråntas ett användbartinstrument för att bekämpa skatteflykt.Vi anser mot bakgrund av denna genomgång avsakskälen att regeringens förslag är direkt stötandeoch knappast kan uppfattas på annat sätt än som ettmycket stort ointresse av att med kraft bekämpaolika former av skatteflykt. Vi avvisar därför medskärpa förslaget att slopa skatteflyktslagen.Vi kan konstatera att de ekonomiska brotten utgörett stort bekymmer i vårt samhälle.Brottsförebyggande rådet, , talar om att detkan röra sig om över 100 miljarder. Därför tyckerjag att det är sorgligt att ni skall fatta ett beslutom att avskaffa generalklausulen.Herr talman! Beskattningen av stipendier är ettannat elände. Som ett led i att försämra för svenskfackföreningsrörelse lägger regeringen fram dettaförslag. Det är ett försök att slå sönder eller i varjefall att bekämpa den fackliga verksamheten genomatt försvåra möjligheten till facklig utbildning.Det lokala fackliga arbetet kräver att deförtroendevalda har en god utbildning. Därför ärdet ett slag i ansiktet att beskatta stipenderna. Jagställer mig frågan om det är en generell lagstiftning,dvs. en allmän utvidgning av mängdenbeskattningsbara utbildningsstipendier som utdelasav fonder och ideella organisationer. Detta är enfråga till , som jag vill ha ett svarpå.Jag är trots allt nöjd med att majoriteten har ändratpropositionens förslag när det gällerikraftträdandedagen. Den kommer att inträffa den1 i stället för . Det är alltidnågot!Herr talman! Vi har yrkat avslag när det gäller dekostförmåner som behandlas i betänkandet. Låtmig motivera detta något.Regeringen förslår en lagreglering avRiksskatteverkets rekommendation omskattefrihet för fria måltider i samband medrepresentation. Med hänsyn till risken för missbrukav denna skatteförmån kan vi inte utan vissabeloppsrestriktioner acceptera att den aktuellaregeln görs permanent. Mot denna bakgrund bördärför regeringsförslaget kompletteras med ettbeloppstak som innebär att förmåner över taketbeskattas.Riksdagen beslutade i stor enighet om att utvärderaskattereformens effekter när det gällermåltidsvanor samt effekten därav förrestaurangbranschen. Jag kan tyvärr konstatera attdenna utredning ännu inte har kommit till stånd,vilket jag djupt beklagar. Jag förutsätter attregeringen tillsätter den. Jag vill fråga KnutWachtmeister om han är beredd att driva dettagemtemot skatteministern.När det gäller hobbyverksamheten föreslårregeringen att tiden för kvittning av gamlaunderskott mot framtida inkomster utökas från etttill . På grund av otillräckliga erfarenheter avregeltillämpningen och risken för skatteplaneringbör förslaget till utökade kvittningsmöjligheteravslås.Herr talman! Avslutningsvis har vi ett särskiltyttrande när det gäller resor till och från arbetet.Det föreslås i propositionen att ersättningen skallvara oförändrat /mil. I all hast, för någonvecka sedan, kallade skatteministern tillpresskonferens för att dela ut julgåvor till svenskafolket genom att föreslå att avdraget höjs till 13 kr.Jag tycker att det är snudd på ett brott motöverenskommelsen i krisuppgörelsen då detförutsattes att ett samråd om sådana här frågorskulle ske. Vart tog samrådet vägen, KnutWachtmeister?Vi socialdemokrater motsätter oss inte höjningenmen undrar naturligtvis hur den skall finansieras.Utskottet skriver: ''En sådan höjning medför ettskattebortfall på bortåt menbör ändå genomföras för att undvika en ej avseddskärpning av inkomstbeskattningen.'' Jag kanskekunde få en kommentar av omdetta.Herr talman! Jag yrkar bifall till desocialdemokratiska reservationerna 1,2 och 6.Anf. 107 (nyd):Herr talman! Jag skall ta upp några frågor iproposition 1992/93:127 om beskattning av tjänst.Jag vill börja med att säga att vi i Ny demokratiställer oss bakom det mesta i propostionen, som vianser är bra. Det finns emellertid två områden somvi protesterar emot.Det första området gäller barnpension. Vi anser har gjort förbättringar av barnpensionen, menorättvisan finns fortfarande kvar. Jag skallkortfattat dra ett exempel för . Om enförälder dör utgår barnpension. Barnpensionenbestår av en skattefri del och en beskattningsbardel. Om en flicka eller pojke som får barnpensionskulle vilja feriearbeta, beskattas inkomsten frånnoll kronor. Ett annat barn i samma klass som ocksåferiearbetar beskattas för sin inkomst från 10 000kr.Jag tycker att man skall skilja på barnpension ochferiearbete. Barnpensionen går inte till individen.Den går till att försörja familjen, som plåster påsåren för att en förälder har avlidit. Den användstill att köpa mjölk och kläder och till att betalahyran. Den går inte till barnet.När barnet skall feriearbeta beskattas inkomstenfrån noll kronor. De barn som råkar ut för det härmåste tänka mycket negativt om samhället närderas kamrater som har två föräldrar i livet --familjen har därigenom större inkomster och bättreekonomiska förhållanden -- får skatta först när dekommer upp i en inkomst på 10 000 kr.Vi har föreslagit att man skall höja barnpensionensskattefria del till motsvarande belopp. I stället föratt ha en beskattningsbar och en skattefri del, höjerman den skattefria delen till motsvarande belopp.Därmed öppnar man vägen för ungdomen attferiearbeta.Det andra som vi motsätter oss, herr talman, ärutskottets förslag när det gäller trav- ochgaloppsporten. Vi har talat mycket om att man skallutöka avdragsrätten till . Det är i och för sigbra, det är bättre än förut, men det är inte på långavägar tillfredsställande.Hästägarna i har en kostnad på 1,8miljarder. Man kan leka med tanken att dessa 1,8miljarder är insatser. Om jag spelar satsar jagen insats. På den insatsen dras för skatt ochadministrativa kostnader. Lottospelaren får alltsåbehålla av vinsten. Hästägarna har kostnader,insatser, motsvarande , och detävlar om 550 miljoner. Ändå finns det mellan20 000 och 30 000 hästägare i Sverige.Jag är här i för att representeraskattebetalarna, dvs. ägarna av AktiebolagetSverige. Beskattningen av dessa hästar rör sig omintäkter på högst . Man går alltsåhär in och beskattar sju--tio människor i föratt få in , och kanske riskerarman därmed att sätta en hel näringsgren i gungning.Det är nämligen 60 000 människor som direkt ochindirekt jobbar inom trav- och galoppsporten. Höroch häpna: Jag har i min reservation skrivit att denhär näringen omsätter 14 miljarder, men det är lågträknat. Det rör sig om mellan 18 och 20 miljarder.Intäkterna genom skatter till oss som äger staten ärenbart på spelet 650 miljoner. Det vore renavansinnet, absolut rena vansinnet, att förstöra ensådan näringsgren. Vi kan förlora alltifrån 500miljoner och upp till 1 miljard, kanske upp till 2miljarder, om vi nu förstör denna näringsgren.Herr talman! I och med detta vill jag yrka bifall tillreservationerna 4 och 5.Anf. 108 ():Herr talman! I skatteutskottets betänkande nr 14behandlas en hel rad olika frågor, som tidigaretalare har påpekat. Egentligen tycker vi att en av defrågorna är så viktig att den kunde ha förtjänat etteget betänkande och en egen proposition. Detgäller förslaget att avskaffa den s.k.generalklausulen mot skatteundandragande,skatteflykt. Jag skall huvudsakligen kommenteraden frågan, men jag vill på vägen dit ge ett parandra kommentarer.Från delar vi de uppfattningar somhar framförts av socialdemokrater angåendebeskattningen av måltider och angående stipender.I fråga om beskattningen av måltidssubventionergäller det framför allt att skynda på beredningenoch översynen av hur skattereglerna fungerar ochvilka konsekvenser som har uppstått. Det finnsindikationer på att beskattningen avmåltidssubventioner har fått ej önskade effekter,ett sämre kosthåll i arbetslivet. Det kan därförfinnas skäl att ompröva bestämmelserna, och det ärnödvändigt att vi från försöker driva påför att få till stånd en genomsyn så fort som möjligt.Det har redan tagit alltför lång tid.Om det har tagit vad gällerbeskattningen av måltidssubventioner, har det gåttför fort fram när det gäller skatteskärpningen avstipendierna. Detta har kommit mycket abrupt. Defackliga organisationerna, som förslagethuvudsakligen riktade sig till, har inte haft tid attförbereda sig. Det är av den anledningen somutskottet tvingas senarelägga genomförandet. Överhuvud taget är frågan ej fullständigt beredd. Detsägs att uppdrag i den fackliga organisationen skallvara skattepliktiga men att man kan tänka sig attandra uppdrag icke skall vara skattepliktiga.Jag kan i och för sig förstå ingången. Det har förtsen diskussion om att mer eller mindre fackligtanställda har fått lön i form av stipendier. Någotsådant är naturligtvis inte bra, och sådant skallåtgärdas. Men vad är ''ett uppdrag''? beredning av frågan har vidiskuterat om en revisorssuppleant i engruppstyrelse i en verkstadsklubb är att betraktasom en facklig funktionär med uppdrag. Med vissatolkningar är svaret ja, och då kan tillämpningen avden här lagstiftningen få helt absurdakonsekvenser. Ett honoräruppdrag ellertituläruppdrag kan då innebära skattskyldighet,medan grannen får skattefrihet för sammastipendium.Sådana här ej utredda konsekvenser visar attpropositionen bör avslås på denna punkt.Jag vill också ta upp en annan sak, herr talman,nämligen det som har tillförts vad gäller avdragen.Utskottets ordförande sade i gårdagens debatter attfinansieringen av dessa 500 miljoner kommer attredovisas i samband med budgetpropositionen ijanuari. Där tror jag att utskottets ordförande i enmening har fel. Jag tror att regeringen inte för egendel tänker finansiera detta, utan jag tror att mantänker finansiera det genom att skicka räkningentill grannen, kommunsektorn. Det blir helt enkeltfinansieringen. Kommunerna får finansiera dethela.Vi hade i går en debatt i kammaren om det lämpligai att dra in 7,5 miljarder från kommunsektorn.Vissa har angripit Socialdemokraterna och sagt attdessa både är emot det och accepterar det. Men härkommer ytterligare 500 miljoner, somkommunerna inte kände till när de antog sinabudgetar och som kommer att lägga ytterligare stenpå börda. Är det inte så, , attfinansieringen helt enkelt går ut på attkommunerna får betala? Det är den enklasanningen.Det är inte rimligt att fortsätta politiken att vältraöver kostnader på kommunsektorn. Jag tror attstarka krafter t.ex. inom inser det.Jag vet att det finns folkpartister, i vart fallfolkpartistiska kommunalpolitiker, som inser det.Jag tror att det är dags även för moderata politikeratt inse det.Den viktigaste frågan är ändå generalklausulen. Jag vill erinra kammaren omatt den borgerliga majoriteten , förjämnt , drev igenom ett slagsgeneralklausul mot skattemyndigheter, förskattskyldiga.