prot · GF09115 · 1992-05-19 00:00:00 — Min fråga är: Varförkunde man inte ha gjort det tidigare?Statsrådet svarar nu att man inte vill ha någontidigareläggning därför att det sliter mer på vägarnaoch att man vill avvakta tills det särskildainvesteringsprogrammet för upprustning av vägar ihuvudsak är genomfört.Orsaken till min fråga är ett förslag från vägverket.Det är som har sagt att ett genomförandeså snabbt som möjligt av en ny högsta tillåtentotalvikt skulle vara en av de största positivaindustrisatsningar vi kan göra i i dag.Därom kan nog jag och statsrådet vara överens.Men jag måste ställa frågan: Hinner man verkligentill göra så stora investeringar atthela vägnätet, eller i varje fall stora delar av det,kommer att kunna tillåta den nya, ökadetotalvikten?Jag vet att statsrådet har knappt om pengar attanvända, men jag har svårt att tro att det skallkunna ske en så radikal förbättring av samtliga våravägar som trafikeras av tung trafik att deskulle få den här förbättringen på den korta tid somtrots allt ligger framför oss till dess.Anf. 203 Kommunikationsminister ():Herr talman! 1987 beslutade om etttioårigt särskilt investeringsprogram för vägnätet. Idetta låg då i huvudsak en förstärkning av broarna.En höjning av totalvikten till ligger delvisutanför det programmet, men en sådan höjningkommer också att medföra ett högre vägslitage,som jag sade, och det ryms då inte inomprogrammet. Men om medel för det ökadevägslitaget kan anskaffas tidigare är det naturligtvisockså möjligt att höja bruttovikten till . Menom detta vet varken i ellerjag någonting i dagsläget.När det gäller ambitioner att släppafram en höjning på sina håll där det är färdigt trorjag att dialogen med verket får gå vidare. Är detklappat och klart och man har en vägbana och broarsom klarar en högre belastning än den som ärtillåten talar allting för att en höjning bör släppasfram, om det inte finns länkar i tillflödet till desträckorna som skulle skadas av en sådan åtgärd.Anf. 204 i (m):Herr talman! Jag skall bara ställa en mycket kortföljdfråga.Jag har fått uppfattningen att man fr.o.m. den 1januari 1995 kommer att tillåta en totalvikt på 60ton per ekipage på våra vägar. Jag blir litet orolignär statsrådet här -- både i sin replik och i svaret --talar om att höjningen är planerad att genomföras1995. Då är frågan: Kommer vi att tillåta en ökadtotalvikt om 1995? Är det garanterat eller ärdet bara planerat och kan ändras om någontinghinner inträffa?Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1991/92:732 omövningskörning inom gymnasieskolanskörkortsutbildningAnf. 205 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att rätta till lagstiftningen för att nå störretrafiksäkerhet när det gäller övningskörning inomgymnasieskolans körkortsutbildning. Bakgrundentill frågan är att tunga fordon i vissa fall fårframföras utan att någon lärare medföljer i bilen.Enligt 75 § körkortsförordningen behöver den somhar uppsikt över övningskörning i gymnasieskolan ivissa fall inte medfölja i bilen. Det gäller efterförsta ledet i utbildningen. Vad som avses meddetta första led ankommer det på attföreskriva om eller gymnasieskolan att tillämpa idet enskilda fallet. Jag utgår härvid från att ingenelev får köra utanför körgård utan att tillräckligkompetens har uppnåtts.I detta sammanhang vill jag understryka att det ärtrafiklärarens skyldighet att ha uppsikt överövningskörningen -- detta oavsett om lärarenmedföljer i fordonet eller inte.Sten frågar även hur det är möjligt attsamma regler gäller för AMU som förgymnasieskolan. Skälet till detta är att dåvaranderegeringen genom ett beslut likställdeAMU med gymnasieskolan. Med anledning häravhar trafiksäkerhetsverket utfärdat föreskrifter omförarutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen.Dessa avser endast yrkesförarutbildning sombedrivs på uppdrag av arbetsmarknadsverket ochinte s.k. uppdragsutbildning till företag och andra.Som jag ser det är nuvarande lagstiftning tillräckligför att uppnå en god säkerhetsnivå när det gällerövningskörning inom gymnasieskolanskörkortsutbildning. Jag vill dock erinra om attregeringen avser att snart förelägga riksdagenförslag om riktlinjer för det framtidatrafiksäkerhetsarbetet.Anf. 206 (-):Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret.Jag vill här söka utreda några kompletterandefrågor med kommunikationsministern. Vad vi talarom är enbart stora, tunga fordon, , ivissa fall medhavande last under övningen. Detgäller således ansvarigheten och elevsituationen.Gymnasieskolans bestämmelser är sådana att sjuårs erfarenhet räcker för att en chaufför skall fåvara trafiklärare för tunga fordon. Det innebäräven att chauffören utfärdar körkort för eleverna.Efter det inledande skedet, somkommunikationsministern nämnde, ger lärareneleven tillstånd att köra ensam utan lärare bredvidsig i tunga, stora fordon med en längd upp till 24meter, även med last. Det gäller både bussar ochlastbilar. Polisen gör tvärtom i sin trafikutbildning,och därför är säkerheten där mycket större.De trafikskolor som utbildar har, till skillnad frånAMU och skolan, kvalificerade lärare med lång ochgod erfarenhet av tunga fordon.När det gäller sjukdomar, har t.ex. en epileptikerutan körkort som söker sig till transportteknisklinje för att bli montör möjlighet att ge sig ut ensamoch köra tung lastbil. Han kan få anfall, och det ärfarligt.Jag ser att regeringen kommer att föreläggariksdagen riktlinjer, men jag skulle vilja ha någrautredande svar på de här frågorna.Anf. 207 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som jag sade i mitt svar, är dettrafiklärarens skyldighet att ha uppsikt överövningskörningen. Ingen elev får köra utanförkörgård utan att tillräcklig kompetens haruppnåtts. Jag tror att det är en situation som vi intekan utreda här och , och jag,men låt mig ändå säga att eventuella negativaerfarenheter av gällande ordning kommer attbeaktas i det arbete med den nyatrafiksäkerhetslagen som skall föreläggas riksdageninom en ganska snar framtid.Anf. 208 (-):Herr talman! Jag vill då skicka med några saker påvägen. Olyckor har skett. Det är svårt för mig att fåreda på i vilken omfattning, då man inte vill lämnanågra uppgifter. Om vi kan få reda på det kansäkerheten ökas.Personskador ingår i vår information. Vad vetkommunikationsministern och departementet omden frågan?När det gäller elevsituationen, har lärare igymnasieskolan, enligt 81 § körkortsförordningen,inget ansvar för olyckor som inträffar. Hur är detmed försäkringsfrågor? Varför går läraren fri? Ärfordonen rätt försäkrade? Om eleven bryter motlag, gör sig skyldig till vårdslöshet eller är vållandetill annans död -- vad händer i de sammanhangen?Vad vet kommunikationsministern ochdepartementet om de frågorna?Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1991/92:751 om postensrationaliseringAnf. 209 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att vidta åtgärder så att postverket uppfyllersina krav på regionalt och socialt ansvar.En arbetsgrupp, Nät 92, med representanter förbl.a. postverket och , har utrett denfortsatta dimensioneringen av postverketskontorsnät som en följd av det kraftigt minskandeantalet transaktioner på kontoren. Förslagetinnebär att postverket behåller sitt rikstäckandeservicenät med uppemot 2 000 serviceställen, i vissafall i annan form, utöver de 2 700lantbrevbärarlinjerna. Således kommerallmänheten även fortsättningsvis att ha tillgång tillpostservice.Möjligheterna att utföra postärenden i banklokaloch bankärenden i butiksentreprenader är föremålför utredning inom finansdepartementet.Vad beträffar servicenivån i finns detinga planer på att försämra villkoren för människorbosatta i dessa delar av landet. I åretsbudgetproposition (prop. 1991/92:100) preciserasriksdagens uppdrag till postverket. I propositionenframgår att alla skall ha tillgång till dagligpostutdelning och betalningsservice i . Vidare framgår av uppdragetatt servicen skall vara rikstäckande och att brev,paket och betalningar skall kunna nå alla, oavsettbostadsort.Postverket uppfyller således sitt regionala ochsociala ansvar, som det har preciserats av riksdg ochregering.Anf. 210 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret.I treårsplanen för postverket -- som vi för övrigtskall ta ställning till i kammaren -- sägs detatt inriktningen av verksamheten skall vara attverket skall verka över hela landet och förmedlalättgods och pengar och erbjuda finansiella tjänsterså att de kan nå alla och så att kundernas affärerstöds. Verket skall kännetecknas av attverksamheten är säker, nära och offensiv. Strateginskall vara kundorientering, kvalitet,kostnadseffektivitet och kompetens. Dettakommer med all sannolikhet att bifalla imorgon.Det upplevs kanske inte på samma sätt i Norrbottenoch . Planerna på att t.ex. flyttapostterminalen från till kommer attinnebära en försenad utdelning och en tidigaretömning i . Det kommer inte minstatt drabba små och medelstora företag, som vi allaär eniga om att det är viktigt att satsa på. Jag harockså intrycket att principerna inom EG är attvillkoren för företag skall vara lika när det gällerden här typen av kollektiv service.När det gäller bankservice i butiksentreprenaderkommer det kanske att vara möjligt att ta ut ochsätta in pengar, men för att genomföra merkvalificerade banktjänster, t.ex. att hanterabankböcker från andra banker, att ta lån osv.,kommer människor att få köra miltals till encentralort. Vi uppfattar nog det här som enförsämrad service, som rimmar illa med målen förpostverkets treårsplan.Anf. 211 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om man flyttar produktionsenhetermellan olika geografiska platser kommernaturligtvis detta att upplevas olika, beroende påvar man bor. De som har blivit av med en enhettycker att det är dåligt, och de som har fått entycker att det är bra.Placeringen av olika produktionsenheter inompostverket är dessutom helt en fråga för postverketatt ta ställning till, utifrån de överväganden somskall göras. Målsättningen för postverkets servicefastställs av , precis som . Där styrs verksamheten. Vi går inte in ochstyr och talar om för postverket var man skall ha enterminal, ett postkontor osv. Vi lägger ramarna,och sedan är det postverket som på bästa möjligasätt skall uppfylla målsättningarna.Anf. 212 ():Herr talman! Det är riktigt, och det gäller för övrigtockså postens val i fråga om var man skall ha kvarsina postkontor och var man skall lägga ned dem,var man skall låta butiker, bibliotek och andra skötaverksamheten. Men om vi upplever att posten intelever upp till målen, såsom vi har förstått dem iriksdagen, måste vi naturligtvis kunna reagera, takontakt med postverket, ge våra synpunkter ochförsöka åstadkomma en korrigering.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Meddelande om muntliga frågor tillregeringen den 21 majAnf. 213 TREDJE VICE TALMANNEN:Vid frågestunden kl. 14.30kommer följande statsråd att närvara: StatsministerCarl Bildt (m), arbetsmarknadsminister (), statsrådet () ochstatsrådet ().Statsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.33 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återJordbruksutskottets betänkanden /92:JoU17,JoU19 och JoU2134 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:169 Förenklad delgivning i myndighetersinitiativärendenMotionernamed anledning av prop. 1991/92:153Rekonstruktion av Nordbanken1991/92:N56 av m.fl. (nyd)1991/92:N57 av och (-)1991/92:N58 av m.fl. (v)1991/92:N59 av m.fl. (s)betänkanden1991/92:UU19 Säkerhet och nedrustning1991/92:UU22 Internationella miljöfrågor1991/92:UU23 Östersjösamarbetet1991/92:UU24 och EG1991/92:UU26 Tilläggsbudget II till statsbudgetenför /92Socialutskottets betänkande1991/92:SoU17 Tilläggsbudget II till statsbudgetenför /9235 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 15 maj1991/92:791 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknaden iÅnge kommun:Postverket har aviserat omfattandeorganisationsändringar runt om i landet ochförvarnat om stora personalindragningar. Bland deorter som drabbats allra hårdast är , där en avlandets största paketsorteringsterminaler med ca170 anställda skall läggas ned och sorteringsarbetetflyttas till . Endast femtontalet anställdaskulle bli kvar.Detta dråpslag för kommunen är det senaste i enrad, där bl.a. indragningar inom SJ, som är ortensstörsta arbetsgivare, nedläggningi och hårda konjunkturer inom helaskogssektorn totalt kommer att betyda 750--800försvunna arbetstillfällen.Samhället och kommunen behöver nu all den hjälpsom går att uppbringa. Jag har tidigare lagt enmotion i om att bl.a. och Sollefteåkommuner i Y-län tillfälligt skall inplaceras istödområde 1 för regionalpolitiskt stöd. Det kravethar nu fått ökad tyngd, speciellt för . Minfråga till statsrådet är därför:Kommer regeringen att ta hänsyn till den svåraarbetsmarknadssituationen i kommun vidden pågående översynen avstödområdesindelningen?1991/92:792 av () tillnäringsministern om den tredje reaktorn iRinghalsverket:Vattenfalls styrelse har beslutat attinvestera ca 1,3 miljarder i den tredje reaktorn iRinghalsverket. Detta är ett företagsekonomisktoförsvarligt beslut. Avser näringsministern att somföreträdare för ägaren -- staten -- vidta åtgärder föratt få beslutet ändrat?den 18 maj1991/92:793 av () tilljustitieministern om byråkratin inom polisen:Professorn vid , ,har skrivit en uppmärksammad artikel iPolistidningen. Där hävdar professorn bl.a. attSverige har världens dyraste och mest byråkratiskapolis. På varje polisman ''på fältet'' går det i dagdrygt en anställd som sysslar med annat. Samtidigthar brottsligheten ökat sedan 1950.Pappersflödet inom polisen har under samma tidökat med 10 , enligt professor förefaller mig som om tidigare regeringsförslagoch riksdagsbeslut om polisens förnyelse, inte råderbot på det som -- även enligt min mening -- är sjuktinom polisens organisation. Det bör, enligt minmening, finnas anledning att meraförutsättningslöst än diskutera läget medinriktningen på att fler polisanställda arbetar i yttretjänst och att skrivborden blir färre i polishuset.Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidtai syfte att minska byråkratin inom polisen?1991/92:794 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknaden iHagfors:Regeringen kommer att prioritera när detgäller att skaffa fram ersättningsjobb. Det sägerförre riksdagsmannen () i enintervju i och hänvisartill information han fått frånarbetsmarknadsdepartementet.Enligt får statssekreteraren besök i storbetydelse för att lösa de problem som uppståttsedan det statsägda österrikiska Böhler-Uddeholmvarslat dramatiska minskningar av produktion ocharbetstillfällen vid Tooling i Hagfors.Som bekant var det den socialdemokratiskaregeringen som godkände det österrikiskaförvärvet av det värmländska företaget. Det avtalsom tecknades anses nu vara till inte förpliktande.Dock gör näringsministern ansträngningar i syfte att förmå denösterrikiska industriministern att påverka denstatsägda Böhlerkoncernen till positiva åtgärder förHagfors.Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern attvidta för ?1991/92:795 av () till statsrådetBeatrice om bästa skola:I regeringsförklaringen den 3 oktober 1991deklarerade regeringen att ''skallvi skapa bästa skola''.Många medborgare har i debatter,debattartiklar och insändare med stort intressefrågat vilket eller vilka länder i som enligtregeringen har skolsystem som är bättre än vårt. debattörer -- många av dem verksamma iskolan -- har i motsats till regeringen hävdat att viredan innan hade , men att vår skola självfallet kan göras bättre.När kvaliteten i vårt skolsystem värderas, gör manen samlad bedömning av vilka kunskaper ochfärdigheter inom olika områden eleverna fåttgenom skolarbetet, samt hur skolan bidragit tillelevernas sociala fostran.Jag vill därför fråga skolministern: att ange vilket eller vilka länder iEuropa som vid en sådan samlad bedömning har ettskolsystem som är bättre än vårt och som alltså börutgöra föredöme i arbetet på att skapa Europasbästa skola?1991/92:796 av () tillsocialministern om behandlingen avnarkotikamissbrukare:Kommunernas besvärliga situation innebär att ävensatsningarna på behandling avnarkotikamissbrukare kommer i kläm. Dettaförsvårar avsevärt kampen mot narkotika.Vilka åtgärder vill statsrådet vidta för att förbättrasituationen?36 § Kammaren åtskildes kl. 18.20Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdet början t.o.m. 18 §anf. 112 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 29 §anf. 202 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.