prot · GF09106 · 1992-05-06 00:00:00 — Arbetet med har nuäntligen kommit så långt att det kan vara dags fören proposition till och beredning avärendet i . har pågrundval av utredningsarbete och förslag fråntalmanskonferensen nu föreslagit att ett särskiltutskott skall inrättas för beredning av detta,volymmässigt, stora ärende. Det här är värt attnotera, eftersom det är första gången sedan den nyaförfattningens tillkomst som ett särskilt utskott avdet slaget inrättas.Den metod med vilken utskottsorganisationentemporärt kompletteras stämmer väl överens medde föreskrifter som redan finns iriksdagsordningen. Det behövs således inte någraförändringar av den gällande lagstiftningen. Det ärbara att ta i anspråk de öppningar för ett sådantutskott som redan finns.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Jag blev förvånad när jag lyssnade på CatarinaRönnungs inlägg. Det var präglat av ett slagsstandardaggressivitet som man så ofta använder sigav från socialdemokratisk sida.Först säger man i alla inlägg från socialdemokratisksida, att nu struntar regeringspartierna blankt i detstörsta oppositionspartiet och lyssnar inte till vadoppositionspartiet har att säga. Den andrautgångspunkten är att har härminsann bestämt till punkt och pricka. Folkpartietoch särskilt , inte kds , har lagt sig platt påmarken. Sedan ställer den socialdemokratisketalaren den retoriska frågan: ''Hur trivs ni meddetta, och hur kan det komma sig att ni är såmesiga? Vad tycker ni egentligen? ''Det här är en standarduppläggning som jagföreställer mig snart återkommer på ledanderevyscener i vårt land. Den är lämplig attpraktisera. Men den är kanske för litet roande ochenbart löjeväckande för att ens platsa där.Vi har haft en seriös diskussion i den särskildariksdagsutredningen om hur beredningen av skall ske i . Socialdemokraternahar minsann deltagit i den utredningen. Frågan harvarit uppe till diskussion i talmanskonferensen.Socialdemokraterna har deltagit även där. harfrågan varit uppe till diskussion ikonstitutionsutskottet där Socialdemokraternamed bl.a. också har deltagit.Då säger att vi inte har lyssnatpå dem i den här frågan. Jo, vi har minsann lyssnatsammanträde efter sammanträde. Men vi har intevelat tillgodose en enda aspekt på frågan somSocialdemokraterna har rest, och då blirSocialdemokraterna förgrymmade, inkl. CatarinaRönnung.Ett helgerån har begåtts -- Socialdemokraterna harinte fått det som de ville! Det är en mycket märkligoch litet barnslig attityd. Att man inte får det somman vill innebär ju inte att majoritet harbegått något inkonstitutionellt övergrepp. Vi harminsann från olika partiers sida fått vänja oss vidgenom årens lopp att vi inte till harfått det som vi har velat.Sakligt sett står Socialdemokraterna illa rustade isin argumentation, och det är väl det som gör attCatarina Rönnung har hetsat upp sig så kolossalt.Den enda skillnaden mellan de båda förslagen är,kan man säga, att Socialdemokraterna vill tilldeladet tillfälliga utskottet en mera permanent roll somett allmänt rådgivningsorgan åt regeringen.Det har vi menat är olämpligt att ta ställning till vidden här tidpunkten. Vi jobbar vidare iriksdagsutredningen, som verkligen inte har varitslö. Som antydde, harutredningen många frågor på sitt schema, av vilkafrågan om tillfälligt utskott har varit en.Vi jobbar vidare i utredningen med helautskottsorganisationen i . Det kan tänkasbli olika förändringar, och om vi kommer med i EGbör vi kanske ha ett särskilt utskott som ägnar sig åtsådana frågor. Men det utskottet får vi i så fallinrätta efter en noggrann avvägning av hurkompetensen i övrigt skall fördelas mellan olikautskott i och mellan ett sådant härorgan -- det är då vanligen det danskamarkedsudvalget som faller i sinnet -- och t.ex.utrikesnämnden.Det här behöver man alltså tänka över någorlundaordentligt. Vi har för tillfället så många olika organsom sysslar med utrikespolitiska frågor i ,och det är klart att förr eller senare måste det blinågon form av rationalisering här.Nu underkänner av någon konstig anledningCatarina Rönnung och tydligen ocksåSocialdemokraterna somsamrådsorgan. kunde ju hapratat med , som talade i förraärendet här i kammaren, om vad hon har tyckt omEFTA-delegationen. Den har, såvitt jag kan förstå,varit till ömsesidig belåtenhet som samrådsorgan,både när det nuvarande regeringsunderlaget var iopposition och efter det att det blev ettregeringsskifte. EFTA-delegationen kommersåledes att fungera även fortsättningsvis som ettsamrådsorgan.Sedan har , tydligen tillCatarina Rönnungs förgrymmelse, räknat upp allaandra internationella samarbetsorgan som vi hareller som är på gång, och de är inte få, vilket allakan konstatera som läser s. 7 i utskottetsbetänkande.Nu skall jag ställa en avslutande fråga till CatarinaRönnung och hoppas att hon har lugnat ner sig såatt hon kan svara på den. Det var två saker utövervad utskottsmajoriteten vill somSocialdemokraterna önskar med sin reservation.Vilken är den andra saken? Det har jag faktiskt inteklart för mig.Anf. 85 ():Herr talman! Jag är alldeles kolugn. Jag vill ogärnaanvända mig av standardaggressivitet mot denannars så konciliante , men jagundrar om inte använder sig av ettstandardförsvar när känner sig klämdmellan sköldarna. Det kan ju inte vara så lätt attingå i den borgerliga regeringen påmittenpartiernas villkor, och det kan inte vara heltlätt att se opinionssiffrorna rasa.Även om jag inte märkte någon störreaggressivitet, tror jag att mittenpartierna användersig av ett standardförsvar. Jag tycker faktiskt attBertil Fiskesjö försvarar en ganska sjuk sak, förmed litet god vilja hade det gått att redan italmanskonferensen gå Socialdemokraterna, detstörsta oppositionspartiet, till mötes i en fråga somär ganska enkel att lösa upp.Vi vill ha ett organ för samrådsförfarande i . Det är klart, det är enkelt, det är rejält. Vivill inte ha det området uppsplittrat.Det andra vi vill i vår reservation är att utskottetinte skall upphöra efter det attpropositionen om och motionerna somväcks med anledning av den har beretts färdigt. Vivill att utskottet skall ha möjlighet att verka underen men naturligtvis inte längre än att detupphör inom den nuvarande mandatperioden.Vi tycker att det hade varit väldigt bra att man hadebörjat det stora och besvärliga arbetet med , om i vilken grad vi skall inlemmas i deteuropeiska samarbetet, med att gå det störstapartiet något litet grand till mötes i en mycket enkelberedningsfråga. Jag vet att åtminstone någramittenpartister har känt sig illa berörda av att manpå det här sättet inte har visat någonförhandlingsvilja.Jag begagnar mig inte av någonstandardaggresivitet, men litet vanlig ilska visar jagkanske över att man så till den grad har stängtdörren för konsensus, samarbete, vilja attförhandla över partigränserna. Det hade varitklädsamt om man hade hållit dörren öppen förförhandlingar i den här för hela vårt land så viktigafrågan.Anf. 86 Tredje vice talman ():Herr talman! Det var ju litet lugnare tongångar frånCatarina Rönnung i detta inlägg. Det är tydligeninte längre så att landets öde står på spel när vi haratt ta ställning till det tillfälliga utskottets uppgifter.Men det är att märka att det här utskottet skall varaett beredande organ på samma sätt som alla andrautskott, även om det är ett tillfälligt utskott. kommer naturligtvis att ha sammabefogenheter som alla andra utskott. Vill manunder beredningens gång kalla in folk för att frågavad de tycker, kan man göra det. Det kan vi göra iKU, och det kan man göra i alla andra utskott.Men det ochSocialdemokraterna vill ha är, om jag har förståttdet rätt, något slags ersättning för både EFTA-delegationen och utrikesnämnden. Om mantillägger det här utskottet befogenheter som redansorterar under andra organ i , måste manta väck de befogenheterna från de andra organeneller också måste man dra upp en rågång mellan deolika organen och bestämma vilka frågor som deskall handlägga.Jag förstår helt enkelt inte upprördheten frånsocialdemokratisk sida. Min enkla teori -- jag har juvarit med under hela processen ända från början --är att Socialdemokraterna råkade bita sig fast i ettförslag som de själva insåg var olämpligt, och sedanhar de försökt få oss andra att kompromissa, atthitta en gemensam lösning, detta för att kommaundan sitt eget dilemma.Ni har helt enkelt tagit fel i den här frågan, och dethade varit lika bra att erkänna det. Ni har ju gettupp halva reservationen, därför att ni insåg att ertförslag var omöjligt. Om det blev bifallet skulle detleda till att vi tvingades ändra riksdagsordningen,och det är ändå tveksamt om det hade gått attinrätta det utskott som ni ville ha från början. Niville ju ha ett slags tillsatt . Detvar er ursprungliga tanke, som ni sedan har släppt.Hade ni velat se rent sakligt på den här frågan ochinte bara se den ur partitaktisk synpunkt, borde ninaturligtvis ha retirerat helt och hållet.Anf. 87 () replik:Herr talman! Jag vet inte riktigt hur väl tredje vicetalmannen har läst vår reservation. Där står tydligtatt vi utöver utrikesnämnden vill ha EES-utskottetsom samrådsorgan. Jag tycker att det är ett enkeltoch klart och riktigt förslag som vi lägger fram.Att samråda, som man litet vagt säger ibetänkandet, med mängder av nämnder ochdelegationer leder kanske till att regeringensamråder om en detalj i en nämnd och om en annandetalj i en annan nämnd. Naturligtvis försvagar detriksdagens möjligheter att få en samlad och braöverblick över regeringens arbete i den här frågan.Det är riktigt att vi har mildrat vår reservation, ominte annat för att vi från vår sida har velat gåmajoriteten något till mötes. Det har integivit resultat, men vi hoppas att det så småningomskall vara möjligt att åstadkomma en godkompromiss, för en kompromiss är ju i alla fall detbästa för landet, så att det blir ett utskott med ensamlad samrådsfunktion.Det utskottet skall inte förväxlas med det tillfälligautskottet, utan detta blir en fråga att ta ställning tillefter nästa val. Men livet upphör ju inte i morgon.Man kan se tiden an, tror jag, med ganska godtillförsikt.Anf. 88 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Jag förstår inte . Dels vill hon tydligen avskaffaandra samrådsorgan, dels vill hon behålla dem.Hon säger själv att det skulle bli ett samlatsamrådsorgan i stället för den uppsplittring som nuråder, om socialdemokraternas reservation gårigenom.Men det framgår ju inte av reservationen, för såvittjag kan förstå utgår även reservanterna från attEFTA-delegationen skall vara kvar, attutrikesnämnden skall vara kvar, attutrikesutskottet skall vara kvar, att vi skall ha denparlamentariska kommittén som skall förhandlamed EG-parlamentet, osv.Socialdemokraterna vill alltså inte avskaffanågonting av det som redan finns, utan de vill läggaen funktion som andra organ sköter på ett bra sätthos ett utskott som sannerligen får nog meduppgifter ändå under en, som jag kan tänka mig,för dess del ganska het sommar.Anf. 89 () replik:Herr talman! EFTA-delegationen har vi sagt skallvara kvar . har välandra uppgifter. Delegationen som skall förhandlamed har väl andra uppgifter änatt bara samråda om hur regeringens arbete medkommissionen framskrider.Parlamentarikerdelegationen till ESK har väl ocksåandra uppgifter. Så jag förstår inte här.I betänkandet radar man upp -- på ett ganska vagtsätt, tycker jag -- de olika nämnder ochdelegationer som anses lämpliga för samråd. Detberor väl på att man vill skaffa sig alibi för att inteEES-utskottet skall få samrådsfunktioner. Men vitycker alltså att det lämpligaste vore att inte hasamrådsfunktionerna uppsplittrade så sommajoriteten har lagt fram det utan ha dem samladepå ett ställe. Jag tror att det vore bättre förriksdagens arbete.Anf. 90 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Jag glömde bort en sak. CatarinaRönnung sade att det var ett utslag av hur klämtt.ex. är i regeringen.Det är verkligen att fantisera. Detta ärende har intevarit hos regeringen. Det är ett interntriksdagsärende, som är behandlat inom riksdagenfrån början och till slut. Det är själv somhar bestämt det, och det är yttersttalmanskonferensen som tagit ställning till ettutredningsförslag.Sedan skulle jag ytterligare vilja tillägga attCatarina Rönnung tydligen vill besluta om någotslags permanent organisation av arbeteinför både EG-anslutningen och det följande EG-medlemskapet.Men detta vill inte vi. Det finns två utredningar somsysslar med detta -- jag glömde att nämna den ena.Det är dels riksdagsutredningen som skall se på enlämplig utskottsorganisation, även utifrån litetandra aspekter än just ett EG-medlemskap, ochdels den utredning som sysslar med förändringar avgrundlagen som blir nödvändiga för att vi skallkunna vara med i EG. Denna sistnämnda utredninghar bara beslutat att hosjustitiedepartementet be att få anställa en särskildperson, mycket kvalificerad för övrigt, som skallgöra ett förarbete ikring detta frågekomplex.Men Socialdemokraterna vill hipp som happ, baradärför att man från början fick denna felaktigatanke i huvudet, genomdriva denna nyaorganisation utan närmare eftertanke.Andre vice talmannen anmälde att CatarinaRönnung anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 91 ():Herr talman! Jag hade inte anmält mig till dennadebatt, men när jag fick höra blev jag minst sagt förvånad, precis somBertil Fiskesjö, över den upprördhet som honkunde känna inför detta betänkande.Jag själv beklagar att vi inte kunde ena oss omformerna för hur vi skall arbeta här. Men jag tyckeratt debatten mellan och har visat hur mycket oklarheter som finns.Det är inte dags ännu att inrätta ett merapermanent utskott.Vi måste återkomma till detta, och då hoppas jagverkligen att vi kan ena oss. Det är bedrövligt omvi i inte kan ena oss om formerna. Att vihar olika uppfattning i sakfrågor hör till detpolitiska spelet, men vi borde kunna kommaöverens om formerna i . Jag hade gärnasett att vi i hade nått fram tilldetta.Jag tyckte mig dock inte kunna uppleva attsocialdemokraterna hade någon vilja att diskuteraärendet. De fastnade väldigt snabbt i ettställningstagande som de hade haft redan italmanskonferensen. Dörren stängdes ganskasnabbt, och sedan fanns inte utrymme att diskuteraärendet mera. På något sätt har detta blivit enprestigefråga, vilket är litet olyckligt.Catarina Rönnung drar in opinionssiffror, att vi ärsmåpartier och jag vet inte vad, som över huvudtaget inte har med detta att göra.Vi är olika partier som bildat en majoritet ochkommit på samma linje. Vi tycker att det ännu inteär dags att inrätta ett mera permanent utskott. Vivill ha ett utskott som just förbereder EES-avtaletsinförlivande. Sedan måste vi bättre förbereda hurvi skall ha det med samarbetet i övrigt och med deorgan som finns.Jag delar fullständigt den uppfattning som BertilFiskesjö gett uttryck åt här i debatten och vill intemera gå in på det. Men jag hoppas att vi sedan, närvi mera permanent tar ställning till detta,gemensamt kan ställa upp på ett förslag om hur vivill ordna våra former här i riksdagen.Anf. 92 ():Herr talman! Jag håller med om IngelaMårtenssons idéer om att vi skall kunna ena oss omprocedurformerna här. Det är ett bra förslag, ochjag hoppas att vi med tiden kommer fram till det.Dessutom skulle det verkligen förvåna mig -- för attgå in på vad berörde -- om det fannsvattentäta skott mellan riksdagsutredningensrepresentanter och ledarna för de borgerliga partiersom nu befinner sig i regeringen. Jag tror att i dennaviktiga fråga har partiledarna ganska mycket attsäga till om bakom kulisserna.När det gäller att i debatten dra in opinionssiffrornaför mittenpartierna vill jag mildra mitt uttalandeoch säga att jag inget högre önskar än att ni ökarera opinionssiffror på bekostnad av moderater ochNy demokrati. Där har ni min välsignelse.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )10 § Statlig lokalförsörjningFöredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU26 Statlig lokalförsörjning (prop.1991/92:100 delvis).Anf. 93 ():Herr talman! Jag har inget annat yrkande än bifalltill hemställan i finansutskottets betänkande 26.Skälet till att jag tar till orda i det här ärendet är attjag tycker att är värt avriksdagens tid.Stockholm är vackert, inte minst just nu närparkerna grönskar och vattnet glittrar i vårsolen.Stockholm är min, mina barns och många andrashembygd. Därför är det så viktigt att allamöjligheter tas till vara att bibehålla det som ärvackert, att ta bort skönhetsfläckar och att se till attstaden, främst i dess inre delar, den s.k. stenstaden,åter kan bli levande; där människor både bor,arbetar och tillbringar sin fritid med att ta del av detstora kulturella utbud som finns eller att baraflanera i en ljum vårkväll.För att det åter skall bli så krävs en del åtgärder. Enav dem är att minska andelen kontor bl.a. genomatt avkontorisera bostadslägenheter i centralastaden. i har länge krävt attsådana åtgärder vidtas. har också andra partierinstämt i krav, och det finns en stormajoritet i för attavkontorisera innerstaden och så göra den levande.Just nu finns unika möjligheter att göra detta.Omkring 1,5 miljoner kvadratmeter kontorsyta stårtomma i . Trots det byggsoch planeras för ytterligare kontorsarbetsplatser.I min motion Fi406 har jag visat på att även statenhar möjligheter att underlätta ökat boende istadens inre delar. Som exempel har jag tagitGarnisonen. Det borde vara möjligt genomöverläggningar mellan stat och stad att kommaöverens om vilka åtgärder som kan vidtas för attkoncentrera statens behov av kontorslokaler ochhelt friställa vissa byggnader, t.ex. Garnisonen.Denna byggnad, som inte hör till stadens vackraste,skulle kunna rivas och bostäder byggas i stället. Detskulle troligen vara god samhällsekonomi attförfara på det sättet. Andra byggnader skullekunna göras om till bostäder. Då skulle ocksåvärdefulla parker och gröna ytor kunna bevaras.Till min förvåning tas min motion med i ettbetänkande som inte alls handlar om det jagmotionerat om, utan om riktlinjer för den statligafastighetsförvaltningen och ombildningen avbyggnadsstyrelsen. Utskottet betonar dock att defrågor jag tar upp i motionen blir en naturlig uppgiftför den blivande fastighetskoncernen. Det är bra,och jag kommer att bevaka att så sker. Att det dåinte behövs något uppdrag till byggnadsstyrelsenom inventering av statens lokalbehov förefallernaturligt.Jag förstår också av betänkandet att frågan om denslutliga utformningen av myndighetsstrukturen idetalj återkommer till . Det är väl ioch för sig ingen garanti för att den angelägnaöversynen av lokalbehovet kommer till stånd.Däremot tror jag att ekonomiska aspekter,nämligen att det jag föreslagit faktiskt skulle kunnaminska statens utgifter, kan hjälpa till att förafrågan framåt. Att det dessutom skulle vara tillfördel för stockholmarna, som får en bättrestadsmiljö, och för de bostadssökande, som fårbostäder, är en klar fördel. Jag ser positivt påutvecklingen och har tilltro till att riksdag ochregering delar mina bedömningar om attStockholm är en vacker stad, värd att satsa på, ochatt staten har ett medansvar för stadens framtidautformning och utveckling.Anf. 94 ():Herr talman! Eftersom ett enigt utskott står bakomdetta betänkande vill jag bara yrka bifall tillfinansutskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )11 § Grundläggande högskoleutbildning,m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkanden1991/92:UbU16 Lokalförsörjning m.m. för högreutbildning och forskning (prop. 1991/92:100delvis),1991/92:UbU13 Vissa för högskolan gemensammafrågor och anslag (prop. 1991/92:100 delvis),1991/92:UbU14 Grundläggandehögskoleutbildning m.m. (prop. 1991/92:100delvis),1991/92:UbU15 Anslag till forskning, m.m. (prop.1991/92:100 delvis) samt1991/92:UbU17 Anslag till lantbruksuniversitetet,m.m. 1991/92:100 delvis).Andre vice talmannen meddelade attutbildningsutskottets betänkanden UbU16,UbU13, UbU14, UbU15 och UbU17 skulledebatteras gemensamt.Anf. 95 ():Herr talman! Det vi nu skall samtala om ikammaren är fem betänkanden, somtalmannen just har räknat upp för oss. De berör påolika sätt högskola, grundutbildning och forskning.Däremot kan man inte säga att vare sigbetänkandena eller den del av budgetpropositionensom de vilar på innehåller några principiella frågorsom kan ge utrymme för mera hetsiga debatter. Detskall vi inte heller ha.Dessa ärenden avser tredje året i en budgetcykel . Då skall det rimligen mest handla om litetfinputsning. Vi väntar de samladepropositionerna om både grundutbildning ochforskning.Det är klart att vi kan ha litet olika förväntningarpå vad dessa propositioner skall innehålla, och vikan ha olika åsikter om vad de borde innehålla.I vilket fall som helst har vi i bred enighet avstyrkten lång rad enskilda motioner som har handlat omnya utbildningar, nya utbildningsorter, nyaforskningsområden, osv. Det har vi inte gjort efteratt ha prövat de olika motionsförslagens reellameriter, utan vi har gjort det just med tanke på attdet kommer en annan tid då dessa frågor, som tagitsupp i motionerna, och andra frågor får vägas ihop.Det intressanta med det som vi nu har framför ossär nog inte vad som står, utan mera vad som intestår där.Utbildningsministern strör litet tankar och idéeromkring sig. Han gör det litet rapsodiskt ibudgetpropositionen och i diverse tal som hanframför, och det får han naturligtvis göra.Dessutom finns ett antal frågor som lever sitt liv ihögskolevärlden med anledning av endepartementspromemoria om fria universitet ochmed anledningen av högskoleutredningen. Därfinns också olika förslag som väcker en del glädjeoch en del oro ute i högskolevärlden.Dessutom talas det ibland om stiftelser, omkonkurrens och om central excellence -- riktigt vaddet blir av det vet vi väl inte så särskilt väl.Från socialdemokratiskt håll vill vi i samband medde här betänkandena ändå ta upp några frågor sominte berörs eller som berörs bara summariskt ibudgetpropositionen.Det aviseras ju i budgetpropositionen en ganskaomfattande utökning av antaletgrundutbildningsplatser i högskolan, men det sägslitet eller inget om hur det är tänkt att de skallfördelas. Det kanske det i och för sig inte skallheller, men det hade kanske varit till viss glädje omdet hade funnits några uppgifter om det. Det somoroar oss är att det sägs väldigt litet eller justingenting om de små och medelstora högskolornaoch hur deras framtid kan tänkas komma att se ut.Internationalisering står det litet grand om. Mendet har reducerats till att handla om EG elleråtminstone . Man kan ju undra vart restenav världen har tagit vägen iinternationaliseringssammanhang. Jag har vid fleratillfällen mött framför allt moderata debattörer häri kammaren som har varit väldigt ampra medavseende på internationalisering.Nog är det klart att samverkan med EG och t.ex.via Tempus med är internationalisering,men det är då rakt inte all internationalisering. Dethade varit bra, tror jag, om man hade kommit på attdet finns en värld utanför . Det är dessutomextremt svårt att hitta pengarna till det här ibudgetpropositionen, vart de nu har tagit vägen.Möjligen kan man också säga att riksdagensframtida befattning med frågor som har att göramed utbildningsresurser ochutbildningsdimensionering inte heller kännsalldeles klar.Herr talman! Den svenska högskolan är förfärligtduktig. Där uträttas mellan varven t.o.m. stordåd,tror jag. Där finns god kvalitet.Det är klart att det kan finnas små öar av sämrekvalitet, någon lärare som inte fungerar så bra ellernågon mindre lyckad forskare, men i allmänhet stårsig den svenska högskolan mycket väl i deninternationella konkurrensen och i deinternationella kontakterna. Studenter, lärare,forskare och högskoleledningar är respekteradepartner vid världens ledande högskolor ochuniversitet, och det är förfärligt bra för vårt land.Det innebär naturligtvis också att vi har en godgrund att bygga vidare på.