prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — Jagupprepar att jag är fullständigt övertygad om attGATT-rundan i detta nu hade varit avslutad omden frihandelsvänliga koalitionen i EG hade haftdenna förstärkning . Det hade gynnat inte baraSverige, utan även u-länderna.EG och kapitalets makt, säger . Ja,alternativ innebär att kapitaletkan spela ut olika nationalstater i motvarandra. Just den överstatliga konstruktionen görju att man t.ex. genom en gemensamkonkurrenspolitik, en lagstiftning som säkerställerinsyn och kontroll av bolagsbildning övergränserna, i viss mån kan komma åt och kontrolleradetta.Jag måste säga att uttalandet om att bedrivademokrati genom att göra enkäter underlunchpausen är mer avslöjande än upplysande.Anf. 72 () replik:Herr talman! talar om förslaget somJohan alternativ. Det kan i och för sigvara smickrande. säger också att jagmissuppfattar Flams och Horns bilaga tilllångtidsutredningen.Det Flam och också gjorde i denna bilaga varatt beskriva någonting som de själva kallar för etttredje alternativ. Det lyder helt kort: Den härdiskussionen pekar mot ett möjligt tredje svensktförhållningssätt till den inre marknaden, som skallförena vissa av fördelarna med de två analyseradealternativen. Det består av tre komponenter, enmer eller mindre ensidig svensk anpassning till delagar och förordningar, produktstandards m.m.som kommer att gälla på den inre marknaden, attavskaffa tekniska och legala hinder för handel ochfaktarörlighet mellan och EG och etteffektivare inhemskt resursutnyttjande.Flams och Horns tredje alternativ var inspirationför mig när jag försökte beskriva ett ekonomisktalternativ till EG-medlemskap.Sedan säger att vi inte kan påverkavare sig eller någonting annat. Jag har ettmycket konkret exempel. Det förslag som denborgerliga regeringen har lagt fram om attminska u-hjälpen med en och en halv miljard hargenast fått internationella effekter. Det harpåverkat andra länder. De har tagit detta till intäktför att dra ner biståndet i sina egna länder.Det visar att fortfarande kan spela en roll,tyvärr i detta fall en negativ roll. Vi har mycketstörre möjlighet att påverka och andraorganisationer fristående.Carl B säger också att kapitalet kan spelaut oss mot andra länder, och det är riktigt. Det ärett mycket stort problem. Men det går precis likafort att skicka i väg frånStockholm till som från tillHongkong.Som den spanske finansministern sade i ett stort talför är de här stora problemenglobala. Problemen med kapitalets makt kan inteens mötas på västeuropeisk nivå. De måste mötasgenom internationella överenskommelser på FN-nivå. Genom att demokratisera de olikaekonomiska institutionerna inom FN -- krav på detkommer från -- kan manförhoppningsvis börja att bygga den motkraft tilldet internationella kapitalet som är så i högstagrad av nöden.Anf. 73 () replik:Herr talman! Det jag inte riktigt förstod avdebatten mellan och hansmeningsfränder var denna motsatsställning mellanatt få ett globalt bättre fungerande handelssystem,för att ta det som ett exempel, och att förbättrahandelssystemet och integrationen i . Omman inte kan stå ut med att ha ett nära, intimtsamarbete med sina europeiska grannar, hur tänkerman då att man skall kunna utvidga samarbetet tillländer utanför ? Man börjar väl ändårimligen i sitt eget närområde. Detta är också t.ex.inskrivet i stadga som en möjlighet.Johan tar upp frågan om biståndet. Omvi vill öka antalet påverkanskanaler på världensbistånd gör vi det bäst genom att delta i Europeiskagemenskapens biståndspolitik och inte genom attsitta hemma.Jag förstår fortfarande inte hur det handelskrigmellan och som hotar skulle kunnapåverkas genom . är ju inte part i justden konflikten. Det är tyvärr så, att det hela hardegenererat till att vara en bilateral förhandling.Avslutningsvis vill jag säga att den frånBergen som tidigare citerade är enav mest framstående ekonomer och enmycket utrerad anhängare av norskt medlemskap iEuropeiska gemenskapen.Anf. 74 () replik:Herr talman! Jag antar att och jagtalar om samma , nämligen ViktorNorman. Jag lyssnade på honom . Det ärriktigt att han, som säger, är enmycket varm EG-anhängare, men han sade ocksåuttryckligen att man skall vara oerhört försiktigmed att jonglera med dessa siffror.Carl B anser att det jag säger om att sättamitt alternativ om det globala handelssystemet ochsamarbetet emot alternativet EG är fel. Jag ärfaktiskt inte ensam om den här uppfattningen. Detfinns en mycket stark uppfattning, inte minst itredje världens länder, att inte bara EG:s utan överhuvud taget de rika ländernas handelspolitik ärdjupt orättvis. Det finns beräkningar -- jag tror attdet är som har gjort dem -- som säger att ca300 miljarder dollar i exportvärde berövas defattiga länderna genom alla de handelsrestriktionersom den rika världen, och inte minst EG, reser motde fattiga länderna.Här i lyckades vi genomföra ettavskaffande av multifiberavtalen, någonting somCarl B själv varit en mycket varmanhängare av. Om vi tvingas med i EG är viförmodligen tvungna att återinföra dessa djuptorättvisa begränsningar gentemot just de fattigaländerna.Många i de fattiga länderna upplever det just pådetta vis. De sätter FN-samarbetet -- det globalasamarbetet -- mot denna protektionistiskasammanslutning som de rika länderna nu håller påatt bygga upp.Vi diskuterar , så jag skall inte ge migin på frågan om det militära samarbetet. Jag villbara säga litet kort att också på det området är oronmycket stark utanför . Om det finnsen risk för ett kommande världskrig -- vi får vidGud hoppas att det inte blir något -- gäller den i såfall närmast ett krig mellan fattiga och rika länder.Jag är orolig för att ett svenskt deltagande på detplanet sätter oss i motsatsställning till de fattigaländerna.Andre vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 75 (-):Herr talman! Många nya ochgamla svenskar upplever det säkerligen somfrustrerande att vi står inför en omröstning omEES-avtalet. Opinionsundersökningarna visar påen klart ökande tveksamhet till EG i allmänhet ochEU i synnerhet. är enligt min meningett suddigt kapitel, oss till skada och andra tillvinning. Det är ett kapitel för sig med mångatveksamheter.Jag värnar om rättvisa och trygghet för alla. Sverigebedöms utomlands efter hur vi tar vara på de minstaoch de svagaste i vårt samhälle -- inte efter hur vivärnar om de starkaste. Ställ er på de svagas sidaoch rösta nej !Sverige riskerar att bli ett s.k. lydrike underEuropas marknadskrafter. Vi har ej kunnat få redapå den verkliga kostnaden för att gå med och vilkenvinst man räknar med. Det är olyckligt ochdumdristigt om den svenska fattarbeslut om att anta , utan attgrundlagsmässiga och andra konsekvenser enshunnit ordentligt övervägas.EES-avtalet leder in i Europeiska unionen, ochEuropeiska unionen blir skälet till tillskapandet avandra unioner i världen. har vi handelskrigmellan unioner.Jag är för ett atlantiskt handelssamarbete med helavärlden.Herr talman! Med hänvisning till det anfördahemställer jag att avslår propositionen.Anf. 76 HANS ():Herr talman! Jag anser att det är nödvändigt attsätta in frågan om i ett vidaresammanhang, nämligen en eventuell anslutning tillEG/Europaunionen.Anledningen är att av de främstatillskyndarna till avtalet betraktas som ett led tillfull anslutning, som en nödvändig övergångslösningpå vägen till Europaunionen. Det har sagts attEES-avtalet bara är en språngbräda in iEuropaunionen, dvs. den union som det avtaladesom i Maastricht.Flera har här talat om behovet av att göra en''boskillnad'' mellan å ena sidan och åandra EG/Europaunionen. Men det anförande somstatsrådet höll gav inte någotutrymme för detta, utan han fastslog att är ett steg in i EG/Europaunionen. Ingetalternativ kom i fråga.För min del anser jag att det är viktigt att göradenna boskillnad och att svenska folket fårförhandlingsresultatet presenterat för sig. Det ärgenom folkomröstning som saken skall avgöras.Det gäller att inte i förväg binda upp för ettmedlemskap i på ett alltförlångtgående sätt.I min EES-motion säger jag: ''Det finns mycketsom tyder på att Europaunionen inte kommer attkunna realiseras i enlighet med Maastrichtavtalet.Danmark har redan sagt nej, och tvivlen växer i enrad andra länder, även i , på ett avtal somskapar alltför långtgående överstatlighet med djupaoch onödiga ingrepp i ländernassjälvbestämmanderätt. Regelverket är såoöverskådligt och omfattande att risk finns för attendast en liten central byråkrati av tjänstemän kanbehärska det. -- -- -- Ett omtänkande är starktpåkallat för att på ett bättre, enklare och mindreingripande sätt realisera grundtankarna om frirörlighet för människor, varor tjänster och kapitalinom den europeiska gemenskapen. Även lider av de brister som vidlåderMaastrichtavtalet liksom hela EGs rättssystem. ''Ett omtänkande är inte möjligt att åstadkommautan att det kommer fram så starka reaktioner sommöjligt mot Brysselbyråkraternasmastodontbyggnader. Dessa reaktioner har varitstarka, främst i men också i ,, , och . Menreaktionerna är ännu inte tillräckligt starka för attEG:s nuvarande ledning skall inse nödvändighetenav omprövning och omförhandlingar av bådeMaastrichtavtalet och EES-avtalet.I dagens debatt har det talats om möjligheterna attinom ramen för anslutning till ochinom ramen för Europaunionen åstadkomma enförändring. Men utgångspunkten är inte den bästa,eftersom redan enligt en översiktligberäkning omfattar av vadEG/Europaunionen innebär. Dessa avtal är alltförlångtgående. Därför är det väldigt viktigt attutgångspunkten blir en annan, vilket måste skegenom omprövningar av EG och den blivandeEuropaunionen.Målsättningen för vår Europapolitik måste enligtmin mening vara global öppenhet mot omvärlden,verklig kollektiv säkerhet, bevarande av våralliansfria politik, ingen försvarsallians via EU ellerVEU, generös biståndspolitik genom starksolidaritet med tredje världen, fördjupaddemokrati på alla samhällsområden, starkamiljöhänsyn, reell regional balans, aktivarbetsmarknadspolitik för full sysselsättning, enklar social dimension, jämställdhet mellan män ochkvinnor, en generös och solidarisk invandrar- ochflyktingpolitik samt en humanistisk kulturpolitik.Skulle ett tillfredsställande förhandlingsresultat närdet gäller vår ansökan till EG inte kunna uppnåsenligt de riktlinjer som jag angav, är det enligtmin mening inte möjligt att få en bred anslutning tillvår Europapolitik. Det kommer i stället att bli enstark splittring i vårt land.Med hänsyn till främst det regeringsledandepartiets -- -- hållning till EES,EG/EU och till de konservativa/nyliberala kraftersom verkar inom Gemenskapen är riskenbetydande för att förhandlingsresultatet när detgäller vår EG-ansökan och vårt agerande inomramen för EES och EFTA inte blirtillfredsställande.Jag kan inte komma ifrån intrycket att man frånmoderat sida vill använda EG-anpassning, och EG-medlemskap som skäl för attgenomföra ett nyliberalt systemskifte i --och helst i hela -- och därmed gradvis brytaned den sociala välfärdsmodellen, det svenskafolkhemsbygget.Jag vill gärna instämma i de varningsord som HansGustafsson här framförde om kapitalets makt, somdessutom kan spela en mycket stor roll.Herr talman! Jag vill avsluta mitt anförande med atthänvisa till de invändningar som jag har gjort i minmotion om lagvalsregeln, som jag anser inte börgenomföras. Jag vill också uttala mig för enrestriktivitet när det gäller att omsätta EES-avtaleti svensk lagstiftning. Jag har även betydandeinvändningar mot de konkurrens- ochsekretessregler som finns och mot bristen på reglerom miljövärn och miljökrav. Jag vill dessutomframhålla att den svenska offentlighetsprincipen ärav ett omistligt värde. Meddelarskyddet får inteinskränkas som en följd av EES-avtalet.Jag säger gärna ja till , till ett somgår de successiva reformernas väg. Det är enbeprövad politik i vårt land, inte minst undersocialdemokratisk ledning.Herr talman! Jag kan inte stödja regeringsförslagetoch betänkande om godkännandeav och den föreslagna lagstiftningen.Med hänsyn till vad som har framkommit i debattenfinner jag inte några skäl för att stödja yrkandet omåterförvisning. Däremot stöder jag desocialdemokratiska reservationerna.Anf. 77 ()replik:Herr talman! Jag lyssnade med intresse på HansGöran anförande. Hans motioner har varitvärdefulla och viktiga. Men jag är väldigt förvånadöver hans slutsats, att han ändå inte ens vill attärendet skall återförvisas för ytterligare beredning.Hans Göran har en djupgående kunskapom offentlighetsprincipen. Om våroffentlighetsprincip skulle innebära att EG:shemligheter läckte ut här i , säger det sigsjälvt att en anslutning till kommer attleda till att man inom EG blir mycket bekymradöver att EG:s hemligheter kan behållas.Så fort en myndighet här i har att göra meden EES-lag som också är tillämpbar i är detfråga om offentliga handlingar, eller också kommerden ena efter den andra handlingen atthemligstämplas.Det är egendomligt att ,visserligen med en del bekymmer, kan godta dettaoch anpassa sig till det.Sedan till frågan om meddelarskyddet. har lagt fram ett förslag för att sättastopp för de läckor som finns till lobbygrupper inomEG. I en ledare i från står:''Tanken i förslaget är att ett system medsäkerhetstjänstemän ska byggas upp såväl i EG somi medlemsstaternas förvaltningar. Allaoffentliganställda ska vara skyldiga att rapporteratill dess säkerhetstjänstemän så snart de misstänkernågon för att ha lämnat ut sekretessbelagdauppgifter''.Detta beslut är alltså inte fattat ännu, men har lagt fram ett förslag om detta.Hur då utan vidare -- inte utanvidare, han har ju kommit med en hel delinvändningar här -- ändå kommerfram till att han skall godta detta med bara någramindre inskränkningar som följer av desocialdemokratiska reservationerna, som inte harnågonting med sekretesslagar eller grundlagar attgöra, är för mig helt obegripligt.Anf. 78 HANS ()replik:Herr talman! Det viktigaste jag sade i mittanförande förbegick , nämligenatt jag inte stöder regeringsförslaget ellerutskottsutlåtandet. Jag anser att övervägande skältalar för att förslaget inte skall bifallas. Det ärhuvudpunkten, och det har jag utförligamotiveringar till som jag dels har angett i mittanförande här, dels i de motioner som jag har väckt.Anledningen till att jag inte ser det som fruktbartmed en återförvisning är närmast att jag inte kanfinna att en återförvisning i detta sammanhangkommer att leda till någonting annat än att vi fårsamma förslag på bord. Så har jag tyttden debatt som har ägt rum här i kammaren. Jagfäste mig då bl.a. vid på mångapunkter mycket viktiga inlägg. Jag tycker alltså atten förutsättning för att man i detta sammanhangskall gå in för en sådan linje är att det kan leda tillnågot resultat.När det gäller de övriga frågor som BirgittaHambraeus här tar upp har jag i mina motioner,både den som gäller och EG och den somrör EES, framfört mycket starkt kritiskasynpunkter. De har varit så kritiska att jag intetycker att man skall godta . Jag har istor utsträckning anslutit mig till den starka kritiksom lagrådet har fört fram och som också harkommit till uttryck från många handra håll.Anf. 79 ()replik:Herr talman! Då kanske jag missuppfattade HansGöran . yrkar alltsåavslag på propositionen och kommer att rösta förett avslag?Anf. 80 HANS ()replik:Herr talman! Jag får tydligen ta av mig de hörlurarjag nu bär för att det skall höras vad jag säger. Detbehövs hörlurar på många håll så att det inteuppstår sådana här missförstånd.Anf. 81 ():Herr talman! Man kan utan vidare konstatera attden debatt som förs om , inte minstutanför detta hus, till stor del kommit att präglas avmissuppfattningar och även rena osanningar. Vi harhär kunnat bevittna en skrämselpropagandaungefär som , höll jag påatt säga. Jag erinrar mig Fältskärns berättelser, därpater , den dunkle jesuiten som stodbakom draperiet med dolken i högsta hugg för attsticka den i den oskyldige protestanten. Vi bordeväl ha lärt oss litet mera i detta land. Det finns endel också utanför Sverige.Men hur som helst kan man konstatera attKonstitutionsutskottet har gjort en mycket nogaprövning av . Här har tidigare nämnts de offentligahearingar som har förekommit.Konstitutionsutskottet har funnit att det inte finnsnågonting i som skulle strida motgrundlagen.Det som vi nu har att diskutera är ochinte ett inträde som medlem i EG. Det är viktigt har det i minnet. Det är stor skillnad, inteminst på lagstiftningsproceduren, mellan vad somsägs i och vad som gäller för en statmed fullt medlemskap i för EG-rätten är att den griper direktin i medlemsstaternas interna rättsordning ochutgör en del av den inhemska rätten. Vidare targemenskapsrättsliga regler över de nationellabestämmelserna, och det gäller ocksågrundlagsbestämmelser, i . Men ensådan överstatlighet finns inte på EES-området.Inom EES-området tar för vårt vidkommandealltid våra grundlagar över andra bestämmelser.Andra bestämmelser kan inte få en högrekonstitutionell valör än vanlig lag.När det gäller stiftande av nya lagar skall vi kommaihåg att en EG-regel blir en EES-regel om det råderenhällighet i . har alltså envetorätt. Om ett beslut berör ett ämne där det ärsagt att skall godkänna beslutet, blirheller inte detta beslut giltigt förrän hargodkänt det. Vi kan alltså utan vidare plocka bortmyten om att EG-regler automatiskt skulle gälla iSverige. Så är det icke!Det finns några andra myter som också har tagitsupp i olika sammanhang. En gäller lagvalsregeln,där det har sagts att EG-bestämmelser alltid harföreträde. Så är det inte. Lagvalsreglen innebär, attom två svenska lagar av misstag råkar varamotstridiga -- dvs. att det finns en äldre lag och ennyare -- skall den lag som grundas på EES-avtalettillämpas om inte motsatsen framgår av t.ex. ettriksdagsuttalande.En annan myt som finns i detta sammanhang är attoffentlighetsprincipen, som tidigare avhandladeshär, mer eller mindre skulle kunna försvinna. Så ärdet naturligtvis inte. Offentlighetsprincipen är endel av svensk rätt, och den är också ett av deinstrument där vi står som exportörer. ,och är exempel på länderdär detta synsätt kommit att bli mer och mergällande. Men i övrigt är det riktigt attoffentlighetsprincipen inte har någothemmahörighet på kontinenten. Den har kommitatt få det i , men också där fanns den intetidigare. Det är en östnordisk tradition i Sverigeoch Finland.Men behöver vi då inte göra några ändringar isekretesslagen? Jo, det måste vi, och det kommerriksdagen snart att få ta ställning till. Förslagkommer att ligga på bord mycket snart.Som också framgår av betänkandefinns bland de paragrafer som man kommer attändra 8 kap. 6 §, och där är det framför allt tvågrupper som berörs. Det är när det gäller enskildasaffärs- och driftsförhållanden samt uppfinningaroch forskningsresultat som meddelarfriheten intekommer att gälla om den enskilde riskerar att lidaskada.Den andra gruppen gäller andra ekonomiska ochpersonliga förhållanden som gäller för den som haraffärsförbindelser, eller liknande förbindelser, medEG. Det är alltså en utökning av den enskildestrygghet och säkerhet som det är frågan om här,men undantagen finns redan tidigare. Detförutsätts också att regeringen noggrant följerproblemen.Herr talman! EG kom till för att skydda freden ochfriheten i . erinrade sig i sittinledningsanförande hur han som ung var ute ochreste i efterkrigstidens . Jag har liknandehågkomster. Det utgör kanske grundvalen för mittsätt att se på dessa ting. Det var ett sönderbombatoch sönderslaget där kommunismen hadeträngt ända fram till hjärtat av . Det var ettEuropa som inte hade någon annan möjlighet än attvia ett enande återigen ta sig upp. Jag blev enövertygad europé redan på 50-talet.Ian ironiserade förut över att NicGrönvall hade sagt att Moderata samlingspartietkanske är det mest europeiska partiet. Vi kan nogmed ganska stor rätt säga att vi är det. Redan 1962var jag med om att utkämpa en valrörelse där justanslutningen till var en av de frågor somtogs fram i första rummet.EES är ett stort steg på vägen, men det är intesteget. Till skillnad från är detmin intensiva förhoppning att snart skallvara en fullvärdig medlem av de europeiskagemenskaperna. Jag är till skillnad från HansGöran inte rädd för . I serjag möjligheterna för framtiden, inte minst förungdomen. talar om deteländes elände som han tror skall växa fram iEuropa. Har han aldrig hört talas om den socialadimensionen? Han borde kanske tala litet grandmed sina socialistiska partifränder. Jag har enkänsla av att varken , Mitterrandeller i är så särskilttilltalade av att utan vidare förpassas till någon slagsandra-rangs-tillvaro, såsom ut det.Det är först när får ett fullvärdigtmedlemskap i de europeiska gemenskaperna somvi kan göra oss gällande som de européer vi är ochfå ett ökat inflytande, men även ett ökat ansvar. Viskall inte vara rädda för det ansvaret.Anf. 82 ()replik:Herr talman! började med att påståatt vi som inte anser att vi skall säga ja tillEES-avtalet bedriver en oerhördskrämselpropaganda. Men när han sedan skulleexemplifiera denna oerhörda skrämselpropagandablev argumenteringen kanske litet svagare. Hansäger att det finns en myt som han vill försökaavliva, nämligen den att vi automatiskt skall ta överEES-lagar. Sedan hänvisar han till att de nya lagarsom vi behöver ta över skall godkännas enhälligt ien gemensam EES-kommitté.Men, , är inte de 1 500 rättsakter somvi nu lovar att följa och lagstifta efter och som våramyndigheter skall följa någonting som vi faktisktfår lov att anpassa oss till? Alla propositioner somligger på bord nu hävdar åtminstone attvi på grund av är tvingade att lagstiftapå dessa sätt. Är inte detta ett tvång? Vi kannaturligtvis säga nej och upphäva , mendet är ett mycket stort steg att ta.Jag är ingalunda grundlagsexpert, men det äruppenbart att man är oense här. Advokaten -- som själv är varm förespråkare förmedlemskap i , om jag förstått saken rätt --kritiserar den offentliga utfrågning somkonstitutionsutskottet och EES-utskottetanordnade tillsammans därför att den varså ytlig. Han menar alltså att vi inte alls har beläggför att vår grundlag kan hävda sig mot EES-reglerna om vi säger ja till som det nuligger.Jag hoppas att har rätt när han sägeratt offentlighetsprincipen kommer att sprida sigmer och mer även i EG. Det finns tecken på detta.EG-länderna diskuterar ju mycket kritiskt sin egenuppbyggnad och menar att hemlighetsmakeriet ärfel. Den sortens krafter finns. Det finns ocksåkrafter som vill öka hemlighetsmakeriet och stoppaläckorna, som jag har citerat förut.Om vi tror att andra skall ta över våroffentlighetsprincip är det ganska viktigt att vi intesjälva redan nu överger den. Jag har hävdat att mani praktiken börjar urholka vår offentlighetsprincipgenom att hemligstämpla sådant som man säger hörtill förhandlingsarbetet, när det i själva verket ärmyndigheternas utlåtande som har lämnatmyndigheten. Man hemligstämplar mer än vad sombehövs.Anf. 83 () replik:Herr talman! Jag trodde att hadeklarat ut hur det förhåller sig med dessa 1 500 EES-regler. Det är i flertalet fall frågan om direktiv.Dessa direktiv utgör en målsättning. Man villuppnå olika saker, men sedan lämnar man åt denationella parlamenten att använda metoderna ochden lagstiftning som är lämpligast i det egna landet.I många fall är det också minimikrav som ställs. Därstår det de olika länder fritt att ha en hårdarelagstiftning.Dessa 1 500 EES-regler är framförhandlade i detavtal som vi nu har att ta ställning till. Det är intenågot särskilt orginellt med detta. Andra avtal somSverige också har ingått innehåller också regler avolika slag, även om kvantiteten i det här fallet ärbetydande. får ursäkta, menadvokaten kan knappast stå som den storaledstjärnan i det här sammanhanget.Vi har även sett exempel på andra mytbildningar.Jag vill erinra om den artikel som var införd iDagens Nyheter i går. Den talade om att EES ochtryckfrihetsförordningen var motstridiga. Så är intefallet. För att göra en lång historia kort är det härfrågan om att ägaren till en periodisk skrift skallvara svensk medborgare, dvs.