prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Det är så mycketsom hänger på att vuxna lär sig säga ifrån. Det ärtill hjälp för många unga. Men då måste samhälletreagera när allvarliga saker inträffar.Anf. 199 Justitieminister ():Herr talman! Vi har mycket arbete på gång inomjustitiedepartementet och i kommittéer när detgäller dessa frågor, just för att vi i regeringen anseratt det är mycket viktigt att komma med snabbareaktioner när det är fråga om unga människor somgör sig skyldiga till brott. Det är där diskussionenom jourdomstolar kommer in.Vi skall kunna komma med tydliga reaktioner. Somdet är har vi begränsade möjligheter attingripa mot unga människor som gör sig skyldiga tillbrott, vilket tyvärr resulterar i att vi alldeles för oftafår sätta unga människor i fängelse. Det är ettmisslyckande. Vi måste finna andra former för atttidigt markera att vi inte accepterar beteendet. Dennya regeringen har intensivt engagerat sig i dessafrågor och hoppas att i slutet av nästa budgetårkunna lägga fram en del förslag.Anf. 200 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Jag ärmycket glad att höra att arbetet är i full gång inomdepartementet. Sådana här fall visar hur viktigt detär med snabba reaktioner. Detta är inte en enskildhändelse. Vi läser om sådana här fall litet då ochdå. Det visar också hur viktigt det är att sätta stopptidigt, så att inte ungdomar hinner begå brott påbrott och till slut kommer till en gräns där ingaregler gäller. Jag är glad och tacksam över att höraatt det snabbt kommer ett förslag, och jag hoppasatt det blir ett förslag som kommer att hjälpa uppdenna situation.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på fråga 1991/92:840 ompolisorganisationenAnf. 201 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig omjag kan garantera att inga poliser blir uppsagdaunder den kommande treårsperioden på grund avotillräckliga budgetanslag.Svaret på fråga är ja. Ingapoliser skall behöva sägas upp på grund av brist påmedel.Anf. 202 ():Herr talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Det var ju klart och koncist, men det är inget tvivelom att det enkla svaret ändå reser en hel del frågor.Det pågår ju en diskussion om det finns tillräckligtmed anslag och tillräckligt med pengar för nästaverksamhetsår, eller sompolisen nu går in i. Innebär justitieministerns svaratt den här budgetdiskussionen är felaktig? Detfinns alltså ingen brist på pengar, i varje fall inte tillatt ha kvar den personal som är anställd inompolisverksamheten? Innebär det att denpolismyndighet som har svåra och mångadiskussioner om pengar och anser att man har fåttför litet pengar inte i något läge skall säga upppolispersonal, utan att justitieministern kommer attfylla på anslagen så att de kommer att räcka till?En intressant fråga är vad uppdraget tillriksrevisionsverket egentligen har för betydelse.Om nu kommer fram till att detfattas 300--400 milj.kr., kommer justitieministern,departementet och regeringen då att se till att depengarna tillförs anslaget? Då är det enslags budgetövning som man hållerpå med och ingenting som det egentligen finnsnågon anledning att hålla på med vare sig uranställningstrygghetssynpunkt eller ur densynpunkten att man vill ha ett effektivt ochomfattande polisarbete. Vi är ju överens om attdetta är en viktig sak. Den har alltså inte bäring här,utan det är mer en slags budgetövning.Till sist vill jag i den här omgången -- jag harytterligare frågor -- ställa frågan: Är den besparingpå 130 milj.kr. som polisen brottas med möjlig attbortse ifrån i det praktiska budgethanterandet hospolisen? Fyller regeringen på även dessa 130milj.kr.?Anf. 203 Justitieminister ():Herr talman! Skälet till att jag uttryckte mig kortmen förhoppningsvis tydligt i mitt svar på självafrågan, är att jag för sedan besvarade enlikadan fråga i . Även om det inte hellerdå var så särskilt många närvarande underfrågestunden, utgår jag från att kammarensledamöter tar del av snabbprotokollet. Där finnsockså svaret på alla de frågor som jag nu har fått.Det är inte fråga om något spel för gallerierna att vihar bett att analysera budgetenför polisen. Det är helt enkelt för att vi anser inom polisen inte skall ägna åt attförsöka räkna fram den och för att vi inte skall föradiskussioner om vem som har rätt och vem som harfel. Jag har ännu inte fått resultatet frånriksrevisionsverket. Jag får det endera dagen.Som jag sade , har vi all anledning atträkna med att den budget och de ramar vi har givitskall täcka de kostnader för de tjänster som polisenhar.När det gäller besparingen på 130 milj.kr., är det ettfullföljande av den socialdemokratiska regeringenstidigare beslut om en viss besparing under enfemårsperiod. Detta har alltså varit förutsebart ochberäknat från polisens sida. Om det skulle visa sigatt det finns stora brister är jag beredd att ta en nydiskussion om hur vi skall lösa detta. Men än sålänge finns det ingenting som tyder på att det finnsnågra brister. Som jag sagt vid tidigare tillfällen kandet framöver behövas en diskussion om normernaför fördelningen av medel inom polisen.Anf. 204 ():Herr talman! Är det bara en fråga om normernaoch fördelningen inom och mellan olikapolismyndigheter? Jag har uppfattat det så, att manhar konstaterat en brist, att det är oenighet om hurstor den bristen är och att det är där somriksrevisionsverket skall döma.Jag har tagit del av svaret från . Det varnär jag läste det, som jag tyckte att det fannsanledning att fråga ytterligare en gång. kommer fram till att det finnsen brist, vet polismyndigheterna och polischefernaute i landet att det inte har så stor betydelse, utande kan behålla den polisorganisation som de förnärvarande har.När det sedan gäller dessa 130 milj.kr., är detintressant att konstatera att regeringen fullföljerden socialdemokratiska budgetpolitiken på denpunkten. Det vore ju bra om man gjorde det påandra punkter också. Det intressanta är att denborgerliga oppositionen reserverade sig mot denbesparingen tidigare. Det hade inte varit ologisktom den här regeringen hade försökt att klara det,med tanke på att man vill ha fler poliser.Anf. 205 Justitieminister ():Herr talman! Skillnaden är att vi fullföljer denbesparing som syftar till effektiviseringar. Samtidigthar vi ökat anslagen för att möjliggöra intagning avfler sökande till polishögskolan.Anf. 206 ():Herr talman! Det är bra om man genomeffektivisering kan spara 130 milj.kr. Det var ju ioch för sig avsikten med det beslut som fattades.Egentligen var beslutet då i första hand inriktat påadministrativ personal, inte på polismanstjänster.Jag är inte övertygad om att budgetproblemet ärriktigt så enkelt, sett ur det nuvarande prekärabudgetläget, som justitieministern nu vill framställadet. Jag tror att det kommer att bli svårigheter attfå fram de pengar som till äventyrs kan komma attfattas.Sedan är ju budgettekniken intressant. Såvitt jagförstår kan väl inte heller justitieministern riktigtklara ut hur många poliser som kommer att finnas iorganisationen. har ju möjlighetatt välja mellan poliser, och bilar eller lokaler.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.38 § Svar på fråga 1991/92:702 omförhandlingsinstruktionerna inför FN:s miljö- ochutvecklingskonferensAnf. 207 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat migvarför regeringens instruktion för ombuden vidFN:s konferens om miljö och utveckling är hemlig.Regeringen antog en instruktionför om miljö och utveckling och fördet fjärde mötet med den förberedande kommitténför konferensen. Uppgifterna i instruktionen angårSveriges förbindelser med annan stat och rörmellanfolklig organisation. Det står inte klart att dekan lämnas ut utan att detta stör Sverigesmellanfolkliga förbindelser eller på annat sättskadar landet. Uppgifterna skyddas därför avsekretess enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen.Låt mig i detta sammanhang säga att det är naturligtatt inte offentliggöra en förhandlingsinstruktion avdetta slag. Därigenom skulle motparterna iförhandlingen få otillbörlig kännedom om desvenska förhandlingspositionerna.Även en handling som är hemlig kan delgesorganisationer och andra som har intressen ipågående förhandlingar. I detta fall har densvenska nationalkommittén för konferensen fått delav instruktionen. I nationalkommittén ingår bl.a.representanter för de politiska partierna.Då , som framställt frågan,anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav andre vice talmannen attAnnika i stället fick delta iöverläggningen.Anf. 208 ():Herr talman! Jag tackar på för svaret på denna fråga. Hon har tyvärrhastigt fått förhinder och kan inte ta emot svaret.Jag har två kommentarer till svaret. Den första äratt jag har all förståelse för att en detaljeradförhandlingsinstruktion inte kan vara offentlig --det tror jag att alla som i något sammanhang harförhandlat är införstådda med. Men det finns enviktig aspekt som också hör hemma i det härsammanhanget, och det är att det finns ettberättigat behov, hos t.ex. riksdag ellerallmänheten i , att vara med i dessa oerhörtviktiga diskussioner, att få information om hur densvenska regeringen ser på hur förhandlingsarbetetfortskrider. Jag delar frågeställarens uppfattning såtill vida att det har varit litet dåligt beställt medmöjligheterna till diskussion. Jag vet att t.ex. detdanska har haft en omfattandediskussion före den danska delegationens resa tillRio, men i har vi saknat den möjligheten.Min andra kommentar gäller detta att den svenskanationalkommittén har fått del av de hemligainstruktionerna. Den information som jag har fåttfrån vår representant är att hon nekades att ta delav de instruktioner som skrevs , just med detargumentet att de var hemliga. Vi reagerade motdet, då vi tyckte att det var märkligt. Det bordesjälvklart vara så att deltagarna i nationalkommitténhade möjlighet att diskutera igenominstruktionerna. Däremot fick man muntliginformation. Jag förstår av utrikesministerns svaratt detta måste ha berott på något missförstånd ochatt avsikten uppenbarligen var att helanationalkommittén skulle få del av de skrivnainstruktionerna.Anf. 209 Utrikesminister ():Herr talman! Ja, sedermera har ordföranden inationalkommittén, statsrådet ,beslutat att nationalkommitténs ledamöter skall fådel av instruktionen. Så skedde också vidkommitténs sammanträde den 6 maj.Vad gäller informationen över huvud taget, har justatsrådet lämnat en särskildinformation till i denna fråga inför möteti . Sedan har också information spridits omsjälva konferensen, inte minst om den svenskaregeringens ställningstagande i olikakonferensfrågor. Sådana ställningstaganden hart.ex. meddelats i den svenska nationalrapporten, ital, artiklar och pressmeddelanden, så det har ändågivits en ganska vid information inför själva mötet.Anf. 210 ():Herr talman! Jo, det har funnits möjligheter attinformera sig -- det håller jag gärna med om -- menjag tycker ändå som ledamot av att detockså hade varit på sin plats att det givits tillfälle mer omfattande diskussion, att regeringenunder något skede av den här processen hadelämnat en redogörelse till , en berättelseom hur man ställde sig, och gett riksdagenmöjligheter att hantera det.Det var mycket bra att miljöministern för en tidsedan informerade , men den typen avinformationsstunder ger bara möjlighet till kortafrågor och kommentarer och ger inte möjlighet mer omfattande diskussion, som jag tycker attriksdagen borde ha fått.Anf. 211 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill dock påminna om att här harsuttit en bred och representativ nationalkommitté,som har haft möjlighet att följaarbetet, som har pågått ganska länge, och att synpunkter. Där har vi haft en mycket bredförankring och en bred diskussionsgrupp.Överläggningen var härmed avslutad.39 § Svar på fråga 1991/92:711 om ochkosovoalbanernaAnf. 212 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen kommer att göra för att stoppa Serbiensförtryck av kosovoalbanerna.För två månader sedan -- -- svarade jaghär i kammaren på en interpellation om respektenför mänskliga rättigheter för albaner i Kosovo ochandra delar av . När det gällerkosovoalbanernas situation väljer jag därför att geenbart följande korta bakgrund.På det tidigare territorium lever i daguppemot 3 miljoner albaner. Av dessa finnsomkring 2 miljoner i Kosovo, som är en provins iSerbien.Nio av tio invånare i Kosovo är albaner. Albanernai Kosovo kräver att få tillbaka sitt provinsiellasjälvstyre. Belgradregimen har mött detta kravmed diskriminering och förtryck.Detta är en utveckling som självfallet inte kanaccepteras. har därför pekat påoch kritiserat Belgradregimens uppenbarakränkningar av kosovoalbanernas mänskligarättigheter. Vår kritik har framförts både bilateraltoch multilateralt i ESK och i andra fora. Vår kritikkommer att fortsätta även framgent, till dessförhållandena för albanerna i Kosovo har avsevärtförbättrats.Senast framförde vi den svenska uppfattningen , då en tjänsteman frånutrikesdepartemenet vid besök i framförderegeringens starka ogillande av förtryck avkosovoalbanerna. Han uttryckte också underbesöket vår skarpa kritik av agerande iJugoslavienkrisen.Historiska, kulturella och politiska motsättningarmellan olika befolkningsgrupper i det tidigareJugoslavien är drivkrafter bakom den tragedi som utspelas på . Kriget har skördattusentals människors liv, hundratusentals familjerhar tvingats fly från sina hem, och städer har lagts iruiner.Kriget måste få ett snabbt slut. Det är fullständigtoacceptabelt att regeringsföreträdare i dagensEuropa söker lösa konflikter med militäramaktmedel.Det internationella samfundet måste också medalla till buds stående politiska medel förhindra attkriget sprider sig till andra delar av det fornaJugoslavien. Skulle Belgradregimens förtryck iKosovo övergå i öppen militär konflikt finns risk fören internationalisering av konflikten medoöverskådliga följder för hela Balkan.Anf. 213 (-):Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.I dagens har vi ett apartheidsystem i fullkraft. Forskare, läkare, lärare och andra sparkas iKosovo, och kanske över 100 000 människor harmist sina arbeten . Inte nog medatt den albanska befolkningen förtrycks; denutsätts för rent barbari. Havande kvinnor sticks nedmed bajonett, våldtas och förnedras -- det är ingetovanligt. När kommer regeringen att avbryta ellertona ned sina relationer med Belgradregimenstyranner? De är ingenting annat än tyranner. Ominte reagerar, vem skall då gå i täten?Albaniens nya demokratiska ledning har förklaratatt man kommer att ingripa om albanerna i Kosovoangrips ytterligare. Är det inte bättre att börjaisolera än att få ett stort, okontrolleratBalkankrig?Sedan vill jag fråga: När framfördes den senastebilaterala och multilaterala kritiken, som anges isvaret, utöver den som framfördes vid besöket iBelgrad?Anf. 214 Utrikesminister ():Herr talman! Vi befinner oss just nu i ett skede närdet internationella samfundet mycket kraftigt ökartrycket på och diskuterar ganskaomfattande sanktioner. Vi kommer självfalletockså att vidta åtgärder i samklang med detinternationella samfundet. Jag tycker alltså att vibefinner oss i ett skede när det sker en ganskabestämd upptrappning mot och dessaggressiva handlingssätt.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Svar på fråga 1991/92:737 om de f.d.sovjetiska trupperna i BaltikumAnf. 215 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omde f.d. sovjetiska trupperna i och om jagavser att ta ett svenskt initiativ i ESK eller FN föratt finna lösningar på frågan om etttillbakadragande av dessa trupper.I och med de f.d. sovjetiska truppernas fortsattanärvaro i föreligger en risk för incidentersom kan trappas upp till en konflikt, vilket skullevara djupt olyckligt för både balter och ryssar.Detta har jag sagt vid ett flertal tillfällen. Nyhetertidigare om att regelrätta förhandlingar om ettryskt militärt återtåg ur skulle komma igång var därför mycket glädjande. Ett återtågskulle dessutom innebära en viktigförtroendeskapande åtgärd för hela dennordeuropeiska regionen. Det vore också ett sättför att visa respekt för de tre baltiskastaternas nationella suveränitet.De f.d. sovjetiska truppernas exakta antal iBaltikum låter sig inte med lätthet fastställas,eftersom den ryska sidan inte ger tillfredsställandeinformation härom. Uppskattningar pekar mot ca100 000 soldater. Att det ej föreligger något avtalom dessa truppers status samt ej heller någonöverenskommelse om tidtabell för derastillbakadragande ur är en anomali idagens Europa.Herr talman! Det är regeringens uttryckligaförhoppning att de rysk-baltiska förhandlingarnaskall ge resultat till toppmötet i och att en tidtabell för etttillbakadragande då föreligger.Förhandlingarna är av bilateral natur. För att på ettkonstruktivt sätt kunna hantera frågorna i ettmultilateralt forum såsom ESK krävs båda parters,dvs. även , aktiva medverkan.Samtidigt är det naturligt och viktigt att de rysk-baltiska förhandlingarna kontinuerligtuppmärksammas inom ESK och FN. Så sker ocksåunder det pågående uppföljningsmötet inom ESK iHelsingfors. Frågan har tagits upp av ,, och i syfte att söka skynda påförhandlingarna. Förslag från de baltiska staternaatt frågan på ett mera formellt sätt skulle tas upp iESK har dock inte kommenterats av den ryskadelegationen.Den ryska sidan tycks något ändrasin inställning. Bl.a. tycks det som om enighetkommer att nås kring möjligheten att ESK hållsinformerat om förhandlingarnas gång. Samtidigthar intresset för denna fråga klart ökat hos ESK:sövriga medlemskrets.Beträffande FN har de tre baltiska staterna vänt sigtill FN:s generalsekreterare och vädjat om attdenne noga skall följa utvecklingen i denna fråga.Regeringen delar uppfattningen attgeneralsekreteraren noga bör följa dennautveckling. avser även vid lämpligt tillfälleatt ta upp frågan i FN.Låt mig avsluta denna redovisning med att återigenbetona den vikt regeringen fäster vid frågan om def.d. sovjetiska truppernas tillbakadragande urBaltikum. Det finns i detta sammanhang skäl attnämna att jag i samband med ryskeutrikesministern framträdande införEuroparådets ministerkommitté i den 7maj tog upp frågan om tidtabellen för etttillbakadragande av dessa trupper.Anf. 216 ():Herr talman! Jag får tacka utrikesministern försvaret på frågan. Den har varit upp vid ett flertaltillfällen här i , och detär inte så konstigt, eftersom vi kan notera att debilaterala förhandlingarna mellan ochEstland, resp. helt har gått i stå.Sverige har mycket klart och tydligt uttryckt sinupprördhet över det här. Vad kan vi då göra för attinternationalisera frågan?I svaret kan jag utläsa att är berett att vidlämpligt tillfälle ta upp frågan i FN, och jag undrardå när det är ett lämpligt tillfälle.Vidare kan man utläsa att vi har agerat i ESK, menenligt vad jag förstår har vi inte själva initieratfrågan i ESK, och det tycker jag är något märkligt.Vad man är överens om mellan å enasidan och de baltiska staterna å den andra är atttrupperna skall dras tillbaka, men det finns ingensom helst tidtabell för detta. Det är en skillnad närdet gäller de ryska truppernas närvaro i iförhållande till ryska truppers närvaro i andra stateri Europa.Detta är en internationell fråga. Vi tog i densäkerhetspolitiska debatten uppfrågan om att skicka en svensk emissarie till Jeltsin.Vi fick inget svar på det -- jag skulle gärna vilja hörahur utrikesministern ställer sig till det.Anf. 217 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tror att och jagär eniga om problemets allvar och om hur oerhörtangeläget det är att man når fram till ett avtal ochen tidtabell som är rimlig.Det är oerhört väsentligt att det internationellasamfundet ökar trycket på beslutsfattarna iMoskva, och det är ett starkt svenskt intresse attbidra till att detta sker. Jag kan försäkra KristinaSvensson att vi också försöker göra det. Vi gjordedet senast på nu ,när kabinettssekreteraren, som var närvarande, togupp frågan också i sitt anförande. Det råkade varaså att var det första land som tog upp denhär frågan, men därefter fick han instämmanden avden övriga nordiska kretsen. Det blev på det sätteten tung markering vid Lissabonkonferensen.Vi fortsätter att verka så aktivt vi kan i den härfrågan. Vi tar den på det största allvar. Jag tror attdet som är väsentligt är att få till stånd ettinternationellt tryck så att de ryska beslutsfattarnaverkligen känner att världssamfundet fäster mycketstor vikt vid den här frågan.Anf. 218 ():Herr talman! Det är precis det som jag harformulerat i min fråga: Vilket internationellt tryckkan vi lägga på den här frågan?Detta har aktualiserats ytterligare när vi fått vetaatt man har skickat ersättare för de värnpliktiga. har värnpliktiga som återvänt tillRyssland ersatts med nya värnpliktiga. Det varmycket alarmerande.Det här är en svår fråga; jag tror att man skall seden också i relation till de ryska minoriteternasställning i och -- man använderkanske detta som en hävstång när det gäller delagar för medborgarskap som man nu diskuteraroch arbetar med i de tre baltiska staterna.En rimlig tidtabell är någonting som vi verkligenmåste eftersträva. Min fråga om en emissarie harjag inte fått svar på.Anf. 219 Utrikesminister ():Herr talman! Jag har noterat detta förslag och villsom enda kommentar just nu säga att vi har enalldeles utmärkt emissarie i i form avSveriges ambassadör.Anf. 220 ():Herr talman! Det har vi visst det. Men för attmarkera det tryck som vi lägger bakom de ord somvi formulerar i olika internationella sammanhangvore det ett mycket tydligt budskap att skicka enemissarie från , en emissarie på hög nivå,t.ex. utrikesministern.Överläggningen var härmed avslutad.41 § Svar på fråga 1991/92:756 om ElSalvadorAnf. 221 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser ta något initiativ för att få bättreefterlevnad av fredsavtalet i El i innebär ytterligare ettsteg mot försoning i den centralamerikanskaregionen, och beskedet att parterna kommitöverens hälsades med stor glädje av den svenskaregeringen. För att ytterligare markera den viktsom regeringen fäster vid fredsavtalet deltogstatsrådet vid undertecknandet iMexico , på inbjudan av denmexikanska regeringen.Den stöder helhjärtat FN:sinsatser i . Från svensk sida har äventagits en rad initiativ för att bidra till att fredsavtaletkan genomföras.Regeringen har lämnat direkt bistånd tillfredsprocessen. Vi har indikerat att vi avseravsätta en summa på per årunder . Inom ramen för denna summa harredan beslutats om en rad insatser.Omedelbart efter det att avtalet undertecknatsfrigjordes dessutom en tjänsteman vidutrikesdepartementet för att han, efter förfråganfrån UNDP, på plats i skall stärka deninternationella samordningen av hjälparbetet.Utöver detta är vi beredda till ytterligare insatserför att stödja fredsavtalens genomförande,förutsatt att dessa insatser har båda parters uttaladestöd och att de bidrar till en fortsattdemokratisering och försoning i landet i enlighetmed fredsavtalet.För att hålla oss informerade om fredsprocessen,men också för att påverka utvecklingen i gynnsamriktning, står vi i kontinuerlig kontakt medparterna. Vid samtal med den salvadoranskeutrikesministern framförde jag minförhoppning att utvecklingen i landet skall erbjudanya möjligheter till samarbete mellan de olikagrupperingarna i landet. Just sammanträffarstatssekreterare och tjänstemän påUD och SIDA med chefen för fredsavtalet undertecknades innebar inte attfreden automatiskt återvände till . Efteren utdragen konflikt, där tiotusentals människolivoffrats, är vägen tillbaka till fred och försoning långoch svår. Det viktiga är nu att den politiska viljasom visades under förhandlingsprocessen inte gårförlorad. Den utgår ifrån attden beslutsamhet att fullfölja avtalet som i januaripräglade parterna fortfarande gäller. Båda sidormåste framför allt inrikta sig på att uppfyllasina egna åtaganden i fredsavtalet.Vi ser därför med oro på de attentat som under deallra riktats mot medlemmar avFMLN.El står på tröskeln till den framtid i fredoch samarbete som vi knappastvågade hoppas på.