prot · GG0945 · 1992-12-15 00:00:00 — Tingets uppgifter och ansvar kommer,enligt det förslag som nu diskuterar, attutvecklas gradvis och på basis av de erfarenhetersom vinnes när tinget väl har inlett sitt arbete.Om jag vågar utgå från att om en stundkommer att fatta det beslut som anges i propositionoch utskottsbetänkande, vänds vårt intresse ibetydande utsträckning mot nästa fas -- viktig somden är -- i arbetet på att förstärka de samiskarättigheterna, nämligen upprättande av röstlängd,val och första möte i höst.Som påpekade tidigare iriksdagsdebatten, är det kort om tid för att nuanmäla sig till röstlängden för att vara delaktig i detförsta valtillfället. Jag kan inte nog understrykabetydelsen av att många samer tar den möjligheten,så att representativiteten i det sameting som i höstkommer att samlas blir vad samerna själva har rättatt begära.Låt mig också understryka hur viktigt det är attSametinget, när det väl träffas, får en god start ochatt alla samer, oavsett intressen, bakgrund ochsärskilda idéer och åsikter, känner sig stimuleradeav det arbete tinget utför och känner samhörighetmed överläggningar och dess beslut.Sametinget skall representera alla samer,oavsett dessas bakgrund och åsikter i övrigt.Får jag, fru talman, med den inledningen i allkorthet beröra några av de frågor som Hans GöranFranck och har ställt till mig,direkt eller indirekt.Den första frågan från , ochdelvis en fråga från , handladeom hur regeringen ser på det som Sametingetkommer att föreslå och besluta, i den månregeringen över huvud taget behöver varainblandad i nästa steg i beslutet.Min utgångspunkt är att , inom deramar som detta har att verka, skall fatta egnabeslut. I den mån regeringen måste konfirmera, avkonstitutionella skäl, utgår jag från att i varje fallden regering jag representerar kommer att följavad tinget beslutar.I ett särskilt hänseende kan jag lugna IngelaMårtensson distinkt, nämligen i fråga om val avordförande för . Det är inte möjligt, avkonstitutionella skäl, att överlåta en sådan rätt tillnågon annan, ty då måste regeringen fatta beslutet.Precis på samma sätt som jag i min övriga kapacitetsom utbildningsminister inte kan tänka mig att i detnya högskolesystemet ompröva ett val av rektor ien högskola, kan jag inte heller tänka mig att sägaatt jag bättre än samerna själva kan bedöma vilkenordförande som skall leda tingets överläggningar.I fråga om det samiska språket har Hans GöranFranck helt rätt i att det säkerligen vad det liderkommer att krävas större insatser än vad man harmöjlighet att göra i när budgetunderskottetdess värre är bekymmersamt stort.Får jag därtill lägga en upplysning som är avintresse redan på kortare sikt än tillkvicknandet avden svenska ekonomin, nämligen att vid ettantagande av faktiskt har möjlighet attutnyttja EG-resurser för tillvaratagande ochstärkande av minoritetsspråk. Om kanantas av alla berörda stater, säg vid nästahalvårsskifte, öppnas här en ny möjlighet att vårdadet samiska språket och utveckla dess identitet.I fråga om språklagen har regeringen, som harframgått av diskussionen, valt att inte föreslåriksdagen att fatta beslut om detaljerade språkligabestämmelser för några i lagförslaget utpekadekommuner. Det kändes som en egendomligordning att regeringen skulle fatta beslut om i vilkakommuner som samerna skulle ha vissa särprägladespråkliga rättigheter. Vi valde därför att låta tingetsjälvt få avgöra denna fråga, i enlighet med denprincip som tidigare anfördefrån talarstolen och genom att ge tinget deekonomiska resurser som skulle vara knutna tillfrämjandet av det samiska språket.Jag vill gärna för egen del säga, att jag utesluternaturligtvis inte att , efter sina debatter,återkommer till med nya ellerannorlunda förslag i fråga om hur den språkligaidentiteten och den språkliga utvecklingen bästskall främjas. I så fall får i densituationen ta ställning till förslagen såsom de dåligger och pröva huruvida detta är en bättreordning, påbjuden av självt, än attSametinget helt och hållet sörjer för ansvaret förutvecklingen av det samiska språket.Svaret är alltså att jag tycker att varken regeringeneller har anledning att i denna fråga fattanågot slutgiltigt och gällande beslut.Man bör i stället vara öppen för den prövning somkan bli aktuell efter det att tinget har inlett sittarbete.I fråga om har flera tidigareinlägg i debatten visat vilken komplikationutformningen av 14 § kommit att utgöra. Som fleratalare har understrukit är det förhållandet mellanäganderätt och bruksrätt som konstitueratomöjligheten för att tillträdakonventionen. Jag har för egen del sagt att jaggärna tar de initiativ som är möjliga för att skapanya förutsättningar för en konvention som kan fåen bredare uppslutning än de få länder som ansettsig kunna tillträda konventionen i dess nuvarandeutformning.Som framgår av utskottets betänkande väckteSverige under konventionsarbetet förslaget attinföra begreppet ''bruksrätt'' i konventionstexten.Problemet är att definiera äganderätt sombruksrätt, vilket inom parentes sagt är en rätthårresande laglig utvidgning av begreppet -- justbegreppet bruksrätt avvisades uttryckligen underkonventionsarbetet. Man kan nog inte, sedan manfått ett förslag om definition avvisat, utan ingåendeinternationella överläggningar hävda att det somkonventionen innebär i realiteten är det somuttryckligen avvisades.För min del skall jag utöver detta gärna tillägga attom det skulle visa sig att konventionsinnehållet defacto förändras så att det kommer attöverensstämma med vad krävde närkonventionen utarbetades blir situationensjälvfallet en helt annan än . är emellertidkonventionen juridiskt entydig, och därför är detinte möjligt för att tillträda den.Fru talman! Detta var mina svar på åtminstonelejonparten av de frågor som ställts till mig. Får jagsluta mitt anförande med att säga att jag tycker attdet är en betydande vinst som hela det svenskasamhället gör med det beslut som om enstund kan förväntas fatta. Vi får en representationför ett minoritetsfolk i vårt eget land, enrepresentation som detta minoritetsfolk borde hafått för mycket länge sedan.Anf. 20 HANS ()replik:Fru talman! Jag tycker att det är skönt attutbildningsministern så starkt har understrukitvikten av att den samiska befolkningen får enförstärkt ställning. Jag fäster mig vid vadutbildningsministern sade om valet av ordförande.Det var välgörande att få det klara beskedet. Jagutgår från att varje regering i vårt land kommer attinta samma hållning i denna fråga. Därmed har enav de kontroversiella frågorna fått ett positivt svarhär i kammaren.Utbildningsministern går in på språkfrågan, och jagtycker att han även på den punkten visar envärdefull öppenhet. Utskottet har framhållit att dethär finns olikheter mellan de nordiska länderna. Åandra sidan finns det ett starkt intresse avsamverkan mellan de nordiska länderna, något somutbildningsministern också talade om. På grund avde likartade förhållanden som råder är det av storbetydelse att man så långt det är möjligt medhänsyn till de speciella förhållandena i varje landkan uppnå en harmonisering. I det avseendet kandet även för svensk del komma i fråga att pröva omlagstiftningsåtgärder kan vara påkallade. På denpunkten kunde det vara motiverat attutbildningsministern sade någonting mera.När det gäller tycker jag att detkanske är en brist att propositionen innehåller sålitet av diskussion. Man borde ha tagit itu med denfrågan på ett annat sätt redan underpropositionsskrivningen. har vi fått en visstempoförlust i den frågan. sadeutbildningsministern att han gärna vill verka i denriktning som utskottet har uttalat sig för. Jag tyckerockså att det finns anledning för regeringen att intebara avvakta vad som kan hända på området utanäven ta egna initiativ. Som utbildningsministernsagt gäller det ett ganska litet antal länder, ochförutsättningarna borde därför vara goda.Anf. 21 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag skall gärna medverka till att det tasinitiativ för att få en annan tingens ordning tillstånd. Innehållet i det initiativ som i så fall borde tasär ju att efterhöra huruvida inte andra länder somtidigare inte accepterade det svenska förslaget vidkonventionsskrivningen nu -- i ljuset av att så få varberedda att sluta upp kring den konventionstextsom man slutligen kom fram till -- borde övervägasina tidigare positioner. Jag tror att det är den vägenman måste gå för att mot bakgrund av deerfarenheter som vunnits ompröva det beslut somILO fattade.I frågan om en språklag har jag inte mycket atttillägga utöver det jag sade i mitt tidigareanförande, nämligen att regeringen har bedömt detförslag till språklag som hade utarbetats som ettsämre alternativ i det läge som råder än att geSametinget möjligheter att med egna resurseröverväga, diskutera och eventuellt komma tillbakatill regering och riksdag med förslag om hurspråkfrågan bör hanteras. Inte minstmot bakgrund av de knappa ekonomiska resursersom vi disponerar för språkhanteringen under denärmaste åren anser jag att detta är en bättreordning än att ge bara vissa samer tillgång till denspråkliga service som den tidigare föreslagnaspråklagen skulle säkerställa.Anf. 22 HANS ()replik:ru talman! Det är riktigt somutbildningsministern säger att det bästa vore om detblev en justering av själva konventionen. Denomständigheten att bara fyra länder har anslutit sigtill konventionen borde vara ett memento för skulle kunna tänka sig en viss justering avkonventionen.Men om det nu inte blir en justering avkonventionen blir frågan hur man kommer atttillämpa konventionen i nuvarande lydelse. framhållit blir då det som händer medNorge av stort intresse.Det är mycket viktigt att man bevakar båda dessafrågor och att man från svensk sida har enberedskap för att snabbt kunna ansluta sig till , som är ett mycket viktigtinternationellt instrument.I språkfrågan har utskottet tagit ställning, och jaghar redogjort för utskottets ståndpunkt. Deerfarenheter som kan vinnas blir naturligtvis av stor betydelse. Inte minstpå grund av synpunkter som framförts frånsamehåll är det av betydelse att vi håller dörrarnaöppna för en lagstiftning. Det är ju inte så att enlag i sig är något radikalt medel för att lösa dessaproblem, men den kan vara ett viktigt medel för attförbättra situationen.Det avgörande är -- det vill jag understryka pånytt -- de insatser i form av anslag och stöd på annatsätt som ges till denna språkutbildning.Anf. 23 () replik:Fru talman! Utbildningsministern började med attsäga att var ett steg på vägen i riktningmot ett erkännande av samernas rättigheter. Dåkan man ju bara beklaga att det i nästa betänkandesom vi skall behandla är steg tillbaka i långastycken.Sedan uttryckte utbildningsministern vad många avoss känner, nämligen att det är egendomligt att detskall behöva ta så . Om vi går tillbaka ihistorien, ser vi t.ex. inrättandet avlappmarksgränsen som skulle skydda jakt ochfiske, inrättandet av odlingsgränsen, som skullehejda kolonisationen, 1970-talets rennäringslag,som började en utfasning av samesamhället -- enutfasning som fortfarande pågår.Även om led avmotsättningar, både ideologiska och personliga,även om regeringen inte visade någon störreentusiasm för frågorna och även om samerna varskeptiska, så var det ett enat förslag somSamerättsutredningen lade fram. Där fannsspråklag, samelag och förslag omgrundlagsändring.Med hänsyn till den historiska erfarenhet som vialla har av utvecklingen, anser jag naturligtvis attdet bör införas en ändring i grundlagen i enlighetmed det förslag som ladefram.Anf. 24 ():Fru talman! Jag vill också uttrycka mintillfredsställelse över det svar som vi fick avutbildningsministern när det gäller tillsättande avordförande och även när det gäller möjligheternaför att verka. Och jag hoppas att detverkligen blir goda möjligheter för samerna attpåverka i frågor som direkt rör deras förhållanden.Men jag vill också beröra . Omdet nu skulle bli så att tolkning av accepteras, kan jag inte se att detskall vara något problem för att också göraen enkel tolkningsförklaring. Man kan ju inte avgenågon reservation mot delar i konventionen, menman kan alltså göra en enkel tolkningsförklaring,och det är vad har gjort. Om man nukommer fram till att tillämpar konventionenpå ett riktigt sätt, kan man kanske tala om justeringeller en litet annorlunda tolkning av konventionenän vad som gjordes under den diskussion somföregick konventionens inrättande.När det gäller påpekandet att det är så få som harratificerat konventionen, vill jag säga att den intehar funnits så särskilt . Och det har jutillkommit några länder. Man kan tänka sig att dettar litet tid innan det blir tillräckligt många ländersom kan ratificera. Men om tolkning intehåller, då tycker jag också att man bör se övermöjligheterna att justera konventionen så att dethelt enkelt blir fler länder som kan ratificera den.Anf. 25 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag skall inte ge mig djupt in ikonventions- och lagtolkning. Men jag tror inte attjag gör mig skyldig till en alltför slarvig tolkning avden norska ståndpunkten om jag säger att den ivarje fall ligger på gränsen till vad man kaninrymma i begreppet äganderätt, i synnerhet somjust den tolkning som har gjort avkonventionen avvisades när den framfördes som ettformellt svenskt förslag vid konventionsarbetet.Självfallet skall jag emellertid göra som utskottethar skrivit, nämligen noga följa de erfarenhetersom gör i relationerna med . Men låt miggärna tillägga som en högst personlig men djuptkänd uppfattning, att jag inte tycker om glidandetolkningar av internationella konventioner. Någotav det viktigaste vi har i juridiken och ikonventionsarbete är ju att ja är ja och nej är nej.Det blir än viktigare när vi rör oss i relationer medandra länder med olika kulturell bakgrund, olikaerfarenheter och olika lagstiftningsverk där hemmaatt ta hänsyn till. Då skall lagstiftningen vara klaroch entydig, så att medborgarna i resp. länder vetvad de har att rätta sig efter.Det är av det skälet som jag faller tillbaka på minursprungliga inställning, nämligen att det vorevälmotiverat för att i ljuset av vad som häntkonventionen sedan den skrevs reflektera över omden faktiskt representerade den minstagemensamma nämnare mellan de fördragsslutandeparterna som inte minst samerna har anledning atträkna med.Får jag därtill, fru talman, säga något omtidsordning, fördröjningar och accepterande av dens.k. När den här regeringenbörjade sitt arbete med den s.k. samladesameproposition som vid förrabehandlingstillfället krävde efter att ha avvisat detsocialdemokratiska förslaget till halv samepolitik,så bestämde vi oss för att den viktigasteutgångspunkten -- och jag vill därvidlag anknyta tillIngela sätt att hantera dennafrågeställning -- är . Det är där detbörjar. Det är som under resans gång --den resa som anträds -- skall lämna synpunkteroch vara samernas verkligt representativa organ irelation till samerna själva men också i relation tillregering och riksdag.Att vi inte accepterade alla förslag somsamerättsutredningen hade nått enighet om måvara en regerings och en riksdags rättighet. Men iansatsen att börja med och därmed gesamerna en riktig representation ligger juerkännandet att detta inte är slutet utan bara börjanpå ett nytt förhållande mellan i dess helhetoch dess samiska befolkning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Samerna och samisk kultur m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU8 Samerna och samisk kultur m.m.(prop. 1992/93:32 delvis).Anf. 26 ():Fru talman! Vi behandlar nu betänkandet BoU8om samerna och samisk kultur m.m.Betänkandet behandlar en rad kontroversiellafrågor, där minoritetsgrupper har sina speciellaproblemställningar. Samernas ursprungligarättsförhållanden behandlas i betänkandet ochvissa frågetecken finns alltjämt, sett från vårhorisont.Frågan huruvida det finns särskilda skäl att föreslåen grundlagsregel som reglerar skyddet församernas rätt till mark och vatten i förhållande tilldet allmänna, är en lång och historierik följetong.Regeringsförslaget möjliggör att upplåtelse av jaktoch fiske på statens mark ovanför odlingsgränsenoch renbetesfjällen utökas. Protesterna frånsamerna har inte uteblivit. Många samer menar attregeringsförslaget är en ren och skär utmaning frånstatsmakternas sida. Kolonialvälde ochnybyggaranda är uttryck som har använts i denpolitiska debatten. Visst kan det ligga nära tillhands att i stridens hetta göra liknande uttalanden,även om de flesta anser att det är att ta till överordi sammanhanget.Från socialdemokratiskt håll har vi i stora delaraccepterat det framlagda regeringsförslaget, ävenom vi på ett par punkter är oense med majoritetenom propositionsförslaget.Först och främst vill jag peka på faran av denprivatisering av och denutförsäljning av statens markinnehav somregeringsskiftet innebar. Vi bör ha råd med attmoder äger och förvaltar storadelar av landets unika fjällskogar och fjällarealer.Det är just de markerna vi talar om i betänkandet.Tyvärr nödgas vi konstatera att regeringsskiftetinnebar en radikal kursändring. Det är mer ellermindre fritt fram för staten att försälja våragemensamma värdefulla land- och strövområden,som ju berör bl.a. fjälltrakterna.På grund av rådande lågkonjunktur har vi ännu intesett konsekvenserna och vidden avrealisationsförfarandet när det gäller statensvärdefulla ägodelar. Vi har från vår sida protesteratmot den borgerliga majoritetens förslag. Ni är pågod väg att sälja ut de av tidigare generationersparade och oexploaterade områden som är de sistaav orörda områden, och som borde sparastill kommande generationers båtnad.Det moratorium vi mellan regering och oppositionstannat för, dvs. att vi under en viss övergångstidbör behålla status quo och att man tills vidare avstårfrån försäljning av markinnehav, bör rimligen gealla partiföreträdare tid att sig noga betänka.Förhoppningsvis kan denna tidsfrist, dennanådatid, ge oss alla insikt om värdet av att isamhällets regi behålla våra gemensammanaturtillgångar. Jag förutsätter att vederbörandestatsråd sänder de rätta signalerna till berördamyndigheter, och andra, och attöverenskommelsen mellan regering och oppositionföljs i alla väsentliga delar.Bostadsutskottet var på en resa i Syd- ochMellaneuropa. I samtliga länder vi besökte var manförvånad, för att inte säga uppbragt, över den nyainställningen att sista orörda vildmark heltfrankt kan säljas ut.Lägg prestigen åt sidan, och lyssna till och lär av vadandra tycker och tänker! Låt oss i ökad omfattningge andra länders medborgare en chans att kommaoch se det unika i vårt land och skapa goodwill förturism och annat inför vårt inträde i Europa.Jag har inledningsvis, innan jag går in påbetänkandet, velat markera vår principiellahållning till den borgerliga majoritetens inställningi denna fråga.Vi har från vår sida ett antal reservationer, där videklarerar vår principiella inställning till samernaoch deras framtida öden och äventyr i enföränderlig värld. Det är och förblir en mycket svåravvägning som vi stannat för, och i mångt ochmycket har vi sökt att finna kompromisser mellande olika befolkningsgrupperna. Vi har ändå tycktoss hamna relativt hyggligt i den slutligaavvägningen mellan skilda ståndpunkter. Det finnskanske ingen vinnare och ingen förlorare i dennafejd kring den av generationer så hett eftertraktaderätten till marker och fjällområden.Vi har i utskottet mött samernas syn på förslaget.Vi har mött jägarnas och nybyggarnas syn påförslaget.Förslaget är också noggrant berett, efter åtskilligaårs utredande. utredningsarbete stårvi inför en proposition och ett lagförslag i dennalångvariga och komplicerade fråga.Många påtryckargrupper har gjort ett sista desperatförsök att förmå oss och andra partier att ytterligareskjuta frågan framför oss. Många menar attSametinget borde ha getts möjlighet att beredavissa frågor, men vi har efter många om och menslutligen stannat för att det nu är dags att taställning till förslaget.Man frågar sig: Vad skulle vi i så fall vinna på enytterligare förhalning och senareläggning avärendet? Svaret är att vi i princip inte tror attytterligare beredning av frågan tillför någon partmer än vad vi haft och har på bordet.Vi menar också att är ett framtidaforum, där samerna ges möjlighet att seriöstdiskutera de frågor som rör samerna och deraskultur. Det är möjligt att vi i övergångsskedet harmissat vissa centrala samefrågor, men låt oss dåvara överens om att och dessföreträdare kan återkomma till meddessa frågor. Vi kan säkert rätta till en del av debegångna misstagen. Låt oss också söka förståelseför de förhållanden som endera parten kan påvisakanske är fel. Låt oss gå vidare för att lösaåterstående problem för allas vårt bästa.Jag tror i likhet med övriga talare i dennadebatt, att är ett steg i rätt riktning. Härfår samerna en plattform att jobba vidare från. Frånvår sida har vi tagit principiell ställning tillhuvudfrågan, även om vi inte alls är överens i någraav delfrågorna när det gäller samerna och densamiska kulturen.Jag skall i min plädering ta upp ett par frågor, i vilkavi socialdemokrater har en rad invändningargentemot utskottsmajoriteten.Vi har i ett par centrala frågor kunnat enas medvänstern om gemensamma uppfattningar, och vihar haft svårt att kunna urskilja och följamajoriteten på grund av skilda ställningstaganden iskilda sammanhang.Kds har befunnit sig i majoriteten,i minoriteten. Kds har stannat för ettenligt mitt tycke helt till intet förpliktande särskiltyttrande till betänkandet, allt för att freda sittdåliga samvete och för att bevara helgfriden inomfyrklövern och regeringskretsen. Det hade varitbättre om kds hade fullföljt sina tankegångar ochklart tagit ställning när det gäller exempelvis fisketoch skogssamernas framtida ställning.Ny demokrati har i traditionell ordning inte lyckatssamla sina styrkor förrän det är dags förkammardebatt och därefter kommande votering --detta för att söka kortsiktiga vinster och tillmötesgåskilda intresseinriktningar, allt för att synas ochhöras på den politiska arenan. lyser Nydemokrati med sin frånvaro på talarlistan i detaktuella ämnesområdet.Vad jag och många med mig i utskottet efterlyserär mera konkreta och handfasta besked, mindre avhästhandleri inför öppen ridå, om jag nu fåruttrycka mig litet mer öppenhjärtigt om Nydemokratis handlande i samband medbehandlingen av propositionen om samerna ochsamisk kultur.Fru talman! Jordbruks-, kultur- och trafikutskottenhar i berörda delar inkommit med sina yttrandenöver betänkandet. I de allra flesta fall har vi ibostadsutskottet följt våra partikamratersskrivningar.Så till Socialdemokraternas reservationer.Reservation 5 är en uppföljning av en motion frånNils-Olof om en bättre tingens ordningnär det gäller lektider för och öring i berördafiskevatten. Vi menar att fiskebeståndet på sikthotas, att många fjällsjöar och värdefullafiskevatten kan komma att bli mer eller mindretömda på fisk om inte andra spelregler införs,speciellt vid fiskens lektider.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.I reservation nr 6 tar vi upp en fråga som är avmycket stor principiell vikt och som vi menar böråtgärdas på annat sätt än vad regeringen ochpropositionen föreslår. Det gäller övervakningenav våra rovdjursstammar och den skada somrovdjuren åsamkar renarna. avgivnarapporter från samebyar visar på vissa skillnader irovdjurens härjningar. Vi är också medvetna om attvilddjursstammen varierar och attbeteendemönstren är helt skilda på nära håll. Föratt ingen skall kunna anmärka på de uppgifter somlämnas och som baseras på ersättning för rivnarenar bör rimligen inte det övergripande ansvaretläggas på en grupp näringsidkare, dvs. Man kan göra en jämförelse med vadsom sker i samband med reglering av uppkomnaskördeskador inom jordbruket. I konsekvens meddetta bör samma regler gälla för samerna som förjordbrukets företrädare i samband med utbetalningav ersättning för skördeskador. Bönderna får sinaskördeskador ersatta av opartiska värderingsmänoch samhällsföreträdare.