prot · GG0910 · 1992-10-20 00:00:00 — Men det innebär inte alltid att man intefortsätter med någon typ av konsumentvägledningeller hjälp till konsumenterna i form av t.ex.skuldsanering och budgetrådgivning. Man kanskelägger över detta på någon annan, t.ex.socialtjänsten, vilket sker i olika kommuner.Om av befolkningen har tillgång tillkommunal konsumentverksamhet somlagstiftningen när det gäller information tillkonsumenterna har förstärkts , kan jag inte dela uppfattningen attkonsumentinformationen över lag skärs ned.Att Konsumentekot eventuellt skall läggas ned,kan man naturligtvis ha synpunkter på. Det harvarit ett viktigt forum för debatt i konsumentfrågor.Men det är inte min uppgift att lägga mig i Sverigesradios programpolicy.Anf. 187 ():Herr talman! Jag vet att det inte är civilministernsuppgift, och det tycker jag inte heller att det skallvara. Det är inte heller min uppgift. Men jag anseratt det är viktigt att se det som en del i en trend hurman behandlar konsumentfrågorna . Det vardärför som jag ville ta upp detta och få endiskussion om det, även om det naturligtvis inte ärdetta som är det viktiga.Jag skulle vilja rekommendera civilministern attlåta någon på itelefonkatalogen slå upp de olika kommunerna ochse efter vilka som har hänvisning tillkonsumentvägledning. Låt den personen ringa uppför att se efter hur det ser ut i verkligheten. Dessvärre är det på det sätt som jag påstår, nämligen attdet på många håll inte finns någon väl fungerandekonsumentvägledning. Det är även precis på detsätt som civilministern säger, nämligen att mångakonsumentvägledare är så upp över öronensysselsatta med budgetrådgivning att det inte finnstid över till annan verksamhet. Man kan verkligensäga att det under en lågkonjunktur är en gruppsom har högkonjunktur, och det ärkonsumentvägledarna. Jag vill ta upp ett annatexempel...Anf. 188 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Tyvärr är taletiden slut nu.Anf. 189 Civilminister ():Herr talman! Jag behöver inte be någon av minatjänstemän att göra denna rundringning.Konsumentverket håller nämligen redan på medden och är så gott som färdig med den. Jag skall fåen redovisning från inom denärmaste veckorna av hur det ser ut när det gällerden lokala konsumentvägledningen. uppdrag ingår även att se överhur konsumentinformationen kan förstärkas.Anf. 190 ():Herr talman! Då får jag väl avvakta och se hurdenna redovisning ser ut. Jag tolkar civilministernpå ett sådant sätt att jag, om det skulle visa sig attdessa gamla siffror inte gäller och attkonsumentvägledningen ochkonsumentrådgivningen är betydligt tunnare änvad som har framgått tidigare, kan förvänta migåtgärder från civilministerns sida.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1992/93:43 om avveckling avkärnkraftenAnf. 191 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att nu vidta konkreta åtgärder föratt påbörja avställningen och därmed avvecklingenav kärnkraften. Utgångspunkten för LennartDaléus fråga är att fem kärnkraftsreaktorer äravställda och att har ett elöverskott.Som mycket riktigt påpekar är femkärnkraftsreaktorer avställda.Eftersom det är de fem minsta reaktorerna, svararde för endast av den svenskakärnkraftskapaciteten.Vi har haft en starkkraftbalans i . Det finns flera orsaker tilldetta. befinner sig i en mycket djuplågkonjunktur, vilken har sänkt elkonsumtioneninom såväl industrin som hushållen. De senasteåren har dessutom varit milda och nederbördsrika,vilket har medfört att vattenmagasinen har fyllts.Efter stoppet har vi fram till förrahelgen haft ett mycket milt väder. Belastningen harvarit endast ca 60 à av normalbelastningenvintertid. Trots dessa gynnsamma förhållanden harvi tvingats att importera elenergi i form avvattenkraft från och kolkondenskraft frånDanmark för att kompensera bortfallet i de femavställda reaktorerna.Förra helgen förändrades väderlekssituationen.Det blev kallt. Därmed ökade elimporten.Elimporten till var av sammastorleksordning som ett av de avställdakärnkraftverken. Dessutom producerades likamycket elenergi i de svenska oljekondensverken.De avställda kärnkraftsreaktorerna i Barsebäckberäknas att åter tas i drift under oktober månad.Under november månad beräknas reaktorerna iOskarshamn vara i drift. Då normaliseraskraftbalanssituationen, och vår import av elenergikommer att minska.I regeringsförklaringen uttalades attenergiöverenskommelsen liggerfast. Jag vill påminna om innehålleti denna genom att citera några centrala stycken iöverenskommelsen:''Landets elförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som i största möjliga utsträckninggrundas på varaktiga, helst inhemska ochförnybara, energikällor samt en effektivenergihushållning. Stränga krav skall ställas påsäkerhet och omsorg om miljön vid användning ochutveckling av all energiteknik.Riksdagen uttalade (prop. 1979/80:170,NU70, rskr. 410) att kärnkraften skall avvecklas iden takt som är möjlig med hänsyn till behovet avelektrisk kraft för att upprätthålla sysselsättningoch välfärd. Vidare angav att det bör slåsfast att den sista reaktorn i skall stängassenast . ''Vidare angavs i energiöverenskommelsen från1991:''En säker tillgång på el till ett rimligt pris är enviktig förutsättning för den svenska industrinsinternationella konkurrenskraft. Energipolitikenskall utformas så att denna förutsättning bevaras.Särskilt för den elintensiva industrin -- somomfattar viktiga basnäringar som pappersindustrin,gruvindustrin och stålindustrin -- är detta ettgrundläggande krav. Det är därför nödvändigt attdet finns tillräcklig kapacitet i elproduktionen ochatt priset på el sätts efter marknadens villkor. ''Av energiöverenskommelsen framgår också:''Tekniken för att utnyttja vindkraft ochbiobränslen i storskalig elproduktion behöverytterligare utvecklas. Det kan krävas särskildaåtgärder avseende bl.a. teknikutveckling för attfrämja en ökad användning på kommersiellavillkor av biobränslen och andra förnybaraenergislag för storskalig elproduktion. ''Jag citerar vidare:''Omställningen av energisystemet måste, vid sidanav säkerhetskraven, ske med hänsyn till behovet avelektrisk kraft för upprätthållande av sysselsättningoch välfärd. När kärnkraftsavvecklingen kaninledas och i vilken takt den kan ske avgörs avresultaten av hushållningen med el, tillförseln av elfrån miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser. Partierna är ense omdessa utgångspunkter. ''är som politiskt sakkunnig iregeringskansliet väl införstådd med att det ienlighet med energiöverenskommelsen satsasbetydande belopp för att utveckla alternativ tillkärnkraften. satsas mer än 500miljoner kronor som stöd för utveckling avförnybara energikällor, biobränsleeldadkraftvärme, vindkraft och solvärme samtenergihushållning.Det förhållandet att den svenska elanvändningenminskar till följd av bl.a. en djup lågkonjunktur äringet skäl att avvika från energiöverenskommelsenoch inleda kärnkraftsavvecklingen.Anf. 192 ():Herr talman! Jag tackar näringsministern försvaret. Men jag tycker att det på sina punkter ärlitet förbryllande.Först vill jag slå fast att energiöverenskommelsenenligt min uppfattning inte skall brytas. Tvärtomskall den uppfyllas. Det är det som jag är ute efteri min fråga.Från den utgångspunkten vill jag granska litetgrand det som näringsministern säger. Jag noteraratt han konstaterar att fem reaktorer står stilla. Hanunderlåter att säga att det är så av säkerhetsskäl.Reaktorerna kan nämligen inte köras medbibehållande av de säkerhetskrav som vi har.Vidare blev jag litet konfunderad övernäringsministerns redovisning av kompensationenför detta. Det konstateras att vi i det milda klimatsom näringsministern redogör för importeradevattenkraft från och kolkondenskraft frånDanmark. Efter det att det blev litet kyligare, somnäringsministern säger, har det gått så långt att vibehövt kompensera med elimport motsvarande ettav de avställda kärnkraftverken och producera likamycket elenergi i de svenskaoljekondenskraftverken. Det innebär att trereaktorer är kvar, näringsministern! De har intekompenserats med någon annan produktion ochinte heller med någon import.Borde vi inte utnyttja det utrymme som de trereaktorerna utgör för att uppfylla denöverenskommelse som finns?Dessutom står näringsministerns redovisning avsituationen i bjärt kontrast till vad representanterför säger: Om manskulle gå så långt så att fem reaktorer stod stillaunder en vinterperiod, skulle det bli besvärligt.Företrädare för , som gör prognoser på dethär området, säger: Visst kan det bli problem undernågra timmar, om de fem reaktorerna står ensvinkall februarimorgon.Då frågar jag näringsministern: fasor kannäringsministern måla upp, om vi under ettkommande år stänger en av de mindrereaktorerna? Vad blir den fasansfullakonsekvensken av det för det svenska samhället?Anf. 193 Näringsminister ():Herr talman! Vi måste ha en elbalans i enlighet medtrepartiuppgörelsen, som har bekräftats avregeringsförklaringen. Den skall innebära en säkerelbalans med hänsyn tagen tillklimatförutsättningar och även högkonjunktur. Vad vi gör är att vi fullföljer deni regeringen och i i bred enighet gjordaöverenskommelsen.Anf. 194 ():Herr talman! , som jag hänvisade tilltidigare, har i ett material som man lämnat tillnäringsministern redovisat ett elöverskott under dekommande åren på ungefär . Manhar därvid tagit hänsyn till de reserver som behövs.Man säger också att ytterligare är att räknamed som möjliga i fråga om import.10 TWh motsvarar ungefär två små reaktorer underflera år framåt. Man räknar med att desäkerhetsmarginaler finns som behövs.Tycker inte näringsministern som jag att det när detgäller säkerhetsaspekterna, såsom de ännu en gångdemonstrerats -- med fem av säkerhetsskälavställda reaktorer -- och det av de berördamyndigheterna redovisade monumentalaöverskottet på elenergi finns skäl att ta åtminstoneett första litet steg och avställa en liten reaktor förgott för att uppfylla den energiuppgörelse somnäringsministern själv hänvisar till?Anf. 195 Näringsminister ():Herr talman! Säkerhetsmarginalerna ielenergibalansen skall vara de erforderliga, ochdetta utan stor elimport. Det är det vi verkställer,och det är det vi kan klara.När det gäller säkerheten i de fem avställdareaktorerna är det, som bekant, arbetsgivare på som hartillsynen av att vi klarar säkerhetskravenbeträffande de reaktorerna.Anf. 196 ():Herr talman! Vad jag försöker göra är att vägasamman ett antal aspekter. Det är väl tveklöst pådet sättet att kärnkraften visar att deninte är en fullgod energikälla frånsäkerhetssynpunkt.Jag skulle också kunna ta hänsyn till det somnäringsministern citerar urenergiöverenskommelsen beträffande en säkertillgång till el till ett rimligt pris och benäringsministern redovisa om det svenska elpriset inte är rimligt i förhållande till andraindustriländers av vår karaktär -- t.ex. ellerTyskland -- och säga om de lider av att ha ett elprissom förvisso är väsentligt högre än det vi har iSverige.Jag skulle också vilja fråga näringsministern: Om vitar de här kriterierna -- tillgången till el, priset påel, säkerhetsaspekterna och nödvändigheten avbalanser -- vilka kriterier, utöver dem somföreligger , måste gälla för att näringsministernskall vara beredd att ta detta första lilla steg på enresa som skall vara slut ?Anf. 197 Näringsminister ():Herr talman! Elpriset för svensk industri, som dettalas väldigt mycket om i energiuppgörelsen, skallvara konkurrenskraftigt. Det ligger ungefär på dennivå som motsvarande industrier ute i förnärvarande har.Vi skall också se till att vi har god tillgång påelenergi. Den energibalans som vi nu har klararmed god säkerhetsmarginal detta. Vi vill bibehålladen säkerhetsmarginalen och fullfölja denöverenskommelse som finns.Anf. 198 ():Herr talman! Då blir den oundvikliga frågan: Närvill näringsministern påbörja avvecklingen?Det låter som om det som näringsministern målarupp är en situation som kommer att vara under långtid framöver med näringsministerns sätt att se dethela. Är det på det viset, verkar det vara störtomöjligt att påbörja en avveckling på ettsådant sätt att den också är avslutad till det årtalet.Eller är det till äventyrs så, att näringsministern ärav den uppfattningen att 2010 är ett årtal som inteligger fast och som alltså inte kan betraktas somstoppunkten?Om man anser det, måste man ju inse att enrealistisk avveckling måste påbörjas ungefär nu föratt det skall vara möjligt att hålla en takt som ärrimlig med hänsyn till samhällets behov av enelförsörjning som är trygg också under enavvecklingsperiod.Anf. 199 Näringsminister ():Herr talman! Jag har redan svarat på nu ställdafrågor.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Svar på fråga 1992/93:57 om småföretagensexportmöjligheterAnf. 200 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen gör för att förbättra småföretagensmöjlighet att komma över olika ''initialtrösklar'' förexportsatsningar.Låt mig först erinra om de små och medelstoraföretagens stora betydelse för ekonomi.Många av dessa företag har varor och tjänster somockså passar på de utländska marknaderna.Erfarenhetsmässigt inleder dessa företag ofta sinaexportansträngningar på närmarknaderna iEuropa. Olika organ genomför särskilda aktiviteterför småföretag med inriktning påexportverksamhet och EG-frågor.Sveriges exportråd har till uppgift att samordna ochgenomföra åtgärder för att främja svensk export.Exportrådet har en omfattandeutlandsorganisation bestående av såvälhandelssekreterare som handläggare vid vissa av desvenska ambassaderna. Merparten av Exportrådetsverksamhet skall komma de mindre företagen tilldel.Riksdagen har ställt sig bakom regeringensförslag rörande inriktningen av Exportrådetsverksamhet. I propositionen om statens roll i denexportfrämjande verksamheten inom Sverigesexportråd (prop. 1991/92:108) poängteras att detfinns anledning att vidta särskilda åtgärder för attfrämja de små och medelstora företagens exportoch internationalisering. En slutsats är att statensstöd till bör inriktas bl.a. på aktivitetersom syftar till utveckling av exportoerfarna,framför allt små och medelstora, företagsexportverksamhet.Exportrådet bedriver mot denna bakgrund en radverksamheter som särskilt inriktar sig på dennagrupp av företag. Jag vill särskilt nämnaexportchef-att-hyra-programmet jämteupplysnings- och rådgivningsverksamhet.Exportrådet biträds härvidlag av en särskilddelegation för mindre företag.De regionala utvecklingsfonderna gör i samarbetemed () och informations- ochrådgivningsinsatser riktade till småföretagenrörande den europeiska integrationen ochmarknadsutvecklingen inom Europa.Rådgivningsinsatserna sker exempelvis i form avs.k. EG-konsekvensanalyser.Utvecklingsfondernas konsulter går då igenomföretagets verksamhet för att finna de hot menframför allt de möjligheter i form av export ochsamverkan som den europeiska marknadenerbjuder.Sverige deltar även i BC-NET, som är ettdatorbaserat system som gör det möjligt för småoch medelstora företag att snabbt hittaaffärskontakter inom EES-länderna. ,utvecklingsfonderna och handelskamrarna ärkontaktpunkter dit företagen kan vända sig. BC-NET är ett led i strävan att föra ut småföretagen påden europeiska marknaden och att öka de svenskasmåföretagens konkurrenskraft genom samarbetemed europeiska företag.Till detta kan läggas ochHandelskammarförbundets satsning GomorronEuropa. Denna satsning går ut på att informeraframför allt de mindre företagen om vad innebär. Detta sker genominformationsmaterial men också genom särskildainformationsmöten på ca 200 orter runt om i landet.Jag vill slutligen nämna systemet med s.k. EuroInfo Center som etablerats inom EG. Syftet är attsprida information om den gemensammamarknaden till små och medelstora företag.Informationen kan avse lagstiftning,finansieringsmöjligheter, forskning samtinformation om regelverken i medlemsländerna.I augusti 1992 godkände Kommissionen NUTEKsom svensk värdorganisation för Euro Info Center.Verksamheten skall handhas av samt ettregionalt nätverk bestående av bl.a.utvecklingsfonder och handelskamrar.Verksamheten beräknas vara i gång vid årsskiftet.Anf. 201 ():Herr talman! Jag får först tacka näringsministernför ett uttömmande och positivt svar. Jag ärövertygad om att jag och näringsministern harsamma uppfattning när det gäller att gesmåföretagen så goda möjligheter som man barakan för att de skall kunna satsa på export.Min fråga är föranledd av att jag, när jag undersommaren har varit ute bland småföretagare, hörtatt de ofta har export till , ochandra näraliggande länder, men inte till längre bortbelägna länder. Frågar man dem om de tror att deskulle ha möjligheter att konkurrera t.ex. även iandra länder i , är svaret oftast ja, men mantycker att språkbarriärer, dyr marknadsföring försmåföretag osv. är oöverkomliga hinder för dem.Som jag uppfattat situationen efterfrågar mångasmåföretagare en instans där man utan krångligbyråkrati eller höga konsultkostnader kan få hjälpmed att komma in på exportmarknader, framförallt med att få tag i rätt kompetens för just den egnaproduktmarknaden.Många småföretagare är underleverantörer tillnågot enda eller till några få företag, och därutöverhar de inte någon eller bara liten produktion. Deblir i dagens läge mycket sårbara.Nu när öppnar sig ännu mer genom är det naturligtvis viktigt att man gersmåföretagen så god uppbackning som möjligt föratt de skall kunna komma ut och konkurrera iEuropa. Någon form av regionsvisa exportcentraför consulting och assistans åt småföretag skullevara mycket bra.Näringsministern har i svaret givit en hel deluppgifter om vilka möjligheter som finns, men avnågot skäl har de i varje fall inte ännu nått ut till allasmåföretag eller inte absorberats av dem.Anf. 202 Näringsminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det finnsbetydande behov av satsningar på export blandframför allt mindre och medelstora företag, isynnerhet med den stora omvandling som skerav hela underleverantörssystemet, därunderleverantörerna internationaliseras och destora svenska monteringsindustrierna tar in allt flerutländska underleverantörer, mer och merspecialiserade på system.Av den orsaken har vi just genomfört en förändringav verksamhet och av det stöd somutgår från framför allt statsmakten. Det det skallske en klar och entydig koncentration till små ochmedelstora företag, vilkas exportansträngningar vihar anledning att stödja. De skall framför allt fåmöjligheter att lära sig hur man kommer in påandra marknader.Jag tror också att införandet på olika replipunkter ilandet av de olika EG-system som finns för att hittahandelspartner via databaser är utomordentligtvärdefulla. Därigenom kan man hitta dehandelspartner som man behöver, om man inte avegen kapacitet kan marknadsföra sig påexportmarknaden.Anf. 203 ():Herr talman! Jag tackar för det positiva svaret.Småföretagen har i dagens läge ytterligare enspeciell svårighet, nämligen att de numera skallleva upp till kvalitetssäkringssystem, t.ex. till ISO9000-serien. Detta har företagen kanske inte så lättatt göra av egen kraft, utan de kan behöva hjälp föratt klara detta.Jag ser med tillförsikt fram emot att man skallkunna klara dessa uppgifter. Här finns enbetydande tillväxtpotential att utnyttja.Anf. 204 Näringsminister ():Herr talman! Jag delar den uppfattningen. Jag trordock att ISO 9000 kommer att vara mycket positivtför småföretagen. Genom det får man en klarkvalitetsstämpel, som är välkänd i hela ochdärmed ökar exportförutsättningarna.Överläggningen var härmed avslutad.37 § var på fråga 1992/93:65 om vindkraftAnf. 205 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig närregeringen kommer att ta de politiska initativ somerfordras för att ge vindkraften förutsättningar attutvecklas i Sverige.Inom ramen för de energipolitiska program sominfördes som ett resultat avenergiöverenskommelsen genomförs nukraftfulla åtgärder för en effektivare användning avenergi och en målmedveten satsning på utvecklingav ny miljövänlig kraftproduktion. För detta haravsatts under enfemårsperiod. Som jag framhöll till LennartDaléus är det resultatet av dessa insatser som avgörnär kärnkraftsavvecklingen kan inledas.Insatserna för utveckling och introduktion avvindkraft i den svenska energiförsöjningen ärviktiga inslag i omställningsprogrammet. Ienergiöverenskommelsen konstateras attutbyggnaden bör ske i huvudsak med storavindkraftverk (större än 1 000 kW) om vindkraftenskall kunna ge ett betydande tillskott till landetselenergiförsörjning. Medelstora och mindrevindkraftverk kan dock ge värdefulla tillskott till deenskilda hushållens elförsörjning.Utvecklingen av teknik för små och medelstoravindkraftverk har kommit så långt att teknikenligger nära kommersiell bärkraft. För denstorskaliga vindkraften fordras fortfarande någrautvecklingssteg innan tekniken kan bli fulltkommersiell. Teknikutvecklingen stöds av staten iform av forsknings- och utvecklingsstöd.Staten ger också stöd till små och medelstoravindkraftverk genom ett investeringsbidrag somuppgår till av godkändainvesteringskostnader.I den utredning om vindkraften som NUTEKredovisade -- och som till -- konstateras bl.a. attinvesteringsstödet inte efterfrågas i sådanutsträckning som avsatta medel ger utrymme för.Anledningen till att utbyggnaden går långsammareän förväntat är, enligt , att vindkraften ärföretagsekonomiskt olönsam med det råkraftprisoch de skatter som gäller . Detta gäller ävenmed det investeringsstöd som infördes förra året.Enligt beräkningar skulle bidragsnivånbehöva höjas från till för attinvesteringarna skulle bli lönsamma.Enligt energiöverenskommelsen skall regeringenårligen i budgetpropositionen redovisa de resultatsom har uppnåtts genom de energipolitiskaprogrammen för omställning och utveckling avenergisystemet samt förelägga förslag omde ytterligare åtgärder som är motiverade. Fråganom en eventuell förändring av vindkraftsstödetbereds just nu som en del av översynen av deenergipolitiska programmen.Jag har förstått att förslag omförändrade stödregler har medfört problem för deföretag som säljer vindkraftverk, eftersommarknaden avvaktar regeringensställningstagande. Endast ett fåtal ansökningar omstöd har inkommit till under senare tid.I pågår nu diskussioner omlämpliga åtgärder för att kunna ge ett besked såsnart som möjligt.Anf. 206 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag uppskattaratt näringsministern har svarat så utförligt. Jagtycker att det är viktigt att näringsministern slår fastatt den energipolitiska överenskommelsen nu skallgenomföras kraftfullt och målmedvetet. Jag ärliksom näringsministern imponerad av summan 4miljarder kronor . Det ärmycket pengar, och det behövs naturligtvis, om viskall kunna leva upp till folkomröstningsresultatetoch det riksdagsbeslut som vi har fattat om attkärnkraften skall vara avvecklad om 18 år.Jag vill om de 4 miljarderna och den storasatsningen på alternativ säga att den beträffandevindkraften omfattar . Jag var på , och dåberättade man att man bara hadeanvänt 22 miljoner till 55 vindkraftverk.Det är, som näringsministern säger, någonting sominte stämmer på det området. Man avvaktar etthögre stöd, och har rekommenderat enhöjning till . Jag vill fråga näringsministern närbeskedet härom kan komma. Jag har i minaanteckningar skrivit ''Budgetpropositionen?'' Harni för avsikt att lägga fram förslaget där eller inågon särskild proposition ?Anf. 207 Näringsminister ():Herr talman! Man kan se på olika sätt på detförhållandet att det inte har använts så mycketpengar. Det ena är att det inte har funnits så mångaprojekt. Det andra skulle kunna vara att manbehöver högre bidragsprocent för att få framprojekt att ge bidrag till.Vi håller på att göra en översyn med anledning avNUTEK:s rapport , och jag räknarpersonligen med att ett avgörande kommer att skeunder de närmaste veckorna.Anf. 208 ()Herr talman! Jag tar till mig detta med tacksamhetoch tycker att det är mycket värdefullt. Jag tillhörsjälv vindkraftens vänner. Jag har andelar ivindkraftverk.