prot · GF0954 · 1992-01-21 00:00:00 — 63 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag har här en artikel frånKristianstads län där man intervjuar två i ledningenför iKristianstad. De säger mycket klart att det här inteär regeringen fel men att det är nuvaranderegeringen som måste se till att byggandet kommeri gång igen. Folk i byggnadsindustrin ochbyggnadsarbetarna vet mycket väl att den härregeringen har fått ett arv att överta, men de ställerockså det berättigade kravet att vi skall vidtaåtgärder som underlättar för dem framöver.Anf. 64 ():Fru talman! Arbetsmarknadsministernåterkommer till att det finns för mångabyggnadsarbetare. Jag skall redovisa hur storökningen av antalet sysselsatta har varit iKristianstads län, där denna ökning enligt BörjeHörnlund har varit oerhört stor. Från 1988 till 1991har byggnadsarbetarkåren ökat med 567människor. finns det, om man räknar in allakategorier av anställda inom byggbranschen, 836arbetslösa. Enligt de prognoser som finns kommervi att ha 1 182 arbetslösa.Jag tycker då, , att man skall varaså klarsynt att man ser att arbetslösheten blandbyggfolket i län ligger på ävenom man drar bort det överskott som finns, ochdetta beror på den bostadspolitik som förs ochpå att man tar bort de subventioner som finnsinom byggbranschen.Jag vill slutligen återkomma till en fråga som ärmycket viktig, nämligen: Vad skall vi säga till deelever som genomgår en utbildning men som intekan fullfölja denna utbildning därför att locket harlagts på inom byggverksamheten?Anf. 65 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Svaret på den frågan är attbyggindustrin, byggarbetsmarknaden, måstejusteras litet nedåt. Men justeringen får inte varaalltför omfattande, utan marknaden måste förblisund och klara byggandet när konjunkturerna blirbättre.När det gäller ungdomar som genomgår enutbildning har jag också sagt att 1992 och1993 blir svåra år. Men jag är övertygad om att 90-talet därefter blir ungdomens årtionde. Det går inteatt i detalj ge råd till var och en, men sammantagetvill jag säga att byggbranschen , 1990 och ibörjan av 1991 gick upp på en väl het nivå. Detta ärparterna eniga om, och alla är väl också eniga omatt en justering nedåt måste ske, men denna skallinte vara större än nödvändigt.Anf. 66 ():Fru talman! Jag återkommer till frågan omutbildningen. Man kan naturligtvis inte ge var ochen av eleverna ett råd, men vadarbetsmarknadsministern säger visar bara på denbrist på kunskap som finns inom regeringen när detgäller byggbranschen. De människor som utbildarsig för byggbranschen går i gymnasiet, ochefter detta skall de ha 6 000 timmars praktik -- alltsåytterligare -- innan de blir färdigabyggnadsarbetare. Detta innebär som det är i dagatt de som genomgår dennagymnasieutbildning och de som har lämnatutbildningen inte kommer att bli klara med sinutbildning . Vi kommer alltså att tappaen generation bestående av sju årskullar, och så stårBörje här och säger att vi måste hakompetens när marknaden vänder! Men denkompetensen har vi tackat nej till, eftersomeleverna inte får genomgå sin yrkesutbildning. Mankan sätta in åtgärder för att de här ungdomarna --mellan 800 och 900 i län -- skall kunnaavsluta den yrkesutbildning de påbörjade för fem årsedan, men detta går inte såsom konjunkturen är och såsom man bedriver politik inombyggbranschen.Anf. 67 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Den byggarbetsgrupp som jag senarekommer att berätta litet om består av fyra statsråd,och dessa kommer att möta parterna. Jagär övertygad om att alla dessa sakfrågor då kommerupp till diskussion, och förhoppningsvis skall såmånga som möjligt av dem kunna lösas på ettpositivt sätt.Anf. 68 ():Fru talman! Jag skall förmedla budskapet tillKristianstads län, där man inte kan genomgå sinutbildning när det blir arbetslöshet, attarbetsmarknadsministern skall tillsätta enkommission eller en kommitté. Jag hoppas att ivarje fall de fyra som sitter i den kommittén fårarbete.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1991/92:318 ombyggsysselsättningen under 1992Anf. 69 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig ombyggruppens syn på byggsysselsättningensutveckling under år 1992.Regeringens byggrupp kommer att arbeta underledning av statsrådet och förutomhonom bestå av statsråden , och frågas besvarare.Gruppen kommer att sammanträda för förstagången för att lägga upp arbetet och dåockså diskutera lämpliga former för omgåendekontakter med berörda parter. Byggruppenkommer att behandla de frågor som rörsysselsättningen inom byggbranschen.Anf. 70 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det här var ju ettmycket formellt svar. Om jag bara hade velat vetavilka som ingår i gruppen hade jag kunnat ringa tillstatsrådets sekreterare. Det var faktiskt litet mer ändet som jag var nyfiken på.Bakom min fråga döljer sig det allvar och den orosom kom till uttryck i den förra frågan och somkommer till uttryck i ett stort antal andra frågorunder . Det som skrämmer migm.fl. är att regeringen inte tar signalerna på allvar.Statsrådet har sagt att det är nödvändigt attjustera sysselsättningen något nedåt och att detta ären naturlig anpassning.Det som är illavarslande är att utvecklingen just nuär galopperande. I min egen hemkommun blir 30nya byggnadsarbetare arbetslösa -- ochjag kommer från , som inte på någotsätt är särskilt allvarligt hotat, jämfört med mångaandra ställen. Byggentreprenörer och andra sägeratt regeringens prognoser inte håller, utan attbyggandet kommer att gå ned mycket mer än vadregeringen har sagt.För att ännu tydligare förklara vad jag menar medmin fråga skulle jag därför vilja omformulera den.Arbetslösheten inom detta område låg vid densenaste mätningen på . Alldelesoavsett vem som har ansvar för den uppkomnasituationen -- och detta kan vi ju i och för sigfilosofera kring -- undrar jag: Vid vilken nivå anserregeringen att man måste vidta åtgärder, lägga omkurs? Vid vilken nivå anser statsrådet att dentillförsikt och det lugn som man känner faktisktmåste överges? Är det vid en arbetslöshet på ,eller vid ? Vid vilken nivå anserstatsrådet att det är dags att revidera de egnaprognoserna?Anf. 71 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! All arbetslöshet är enligt mitt sätt attse det en tråkig företeelse. En arbetslöshet på 14 %inom byggarbetarkåren är en otillfredsställandesiffra. Vad jag har sagt är att det, när man nu harproducerat bostäder så att det står litet tomt mestöverallt, blir fråga om en rätt smärtsamomställningsprocess. Vi måste in med andrainvesteringsobjekt, men omställningen blir inte sålätt.Byggruppen skall diskutera detta medarbetsmarknadens parter på ett offensivt sätt. Jagpersonligen har mött företrädare förByggnadsarbetareförbundet, företrädare förbyggentreprenörerna, företrädare förmaskinentreprenörerna, osv. vid ett flertal gångerfram till . Vad som händer är att de ministrarsom har ansvar för områden som är viktiga i dettasammanhang och jag, som får ta ansvar när det interiktigt går bra i det svenska samhället, skall sättaoss ned och på bästa möjliga sätt resonera kringdetta tillsammans med personer som har sådansakkunskap som finns hos både arbetsgivar- ocharbetstagarparten.Anf. 72 ():Fru talman! Det gör mig litet orolig att dennabyggrupp tydligen inte har träffats . och regeringen insåg situationens allvar,hade man handlat något resolutare.Jag menar att man redan borde ha förstått attsituationen håller på att barka alldeles åt skogen,om uttrycket ursäktas. I skriverman: Den prognos vi gjorde och somvar oerhört mörk, om 100 000 utslagna jobb, var förljus. Det kommer att bli ännu värre.Jag demonstrerade tillsammans med 600byggnadsarbetare i . De, somnaturligtivs har känselspröt ute och först ser närkonjunkturen vänder, sade att hela marknadenhotas av en total förlamning. Vi går mot ettfullständigt idiotstopp i byggandet.Det är dessa signaler jag menar att man måstereagera på, och därför upprepar jag frågan: Närmenar statsrådet att situationen är så pass allvarligatt man i grunden måste ompröva sin politik? Enarbetslöshet på var allvarligt, sade statsrådet,men måste politiken omprövas när arbetslöshetenligger på , eller ?Anf. 73 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Som jag tidigare sade är det intetrevligt för dem som är arbetslösa inom enyrkesgrupp när arbetslösheten ligger på . Fördem som är arbetslösa är det mindre trevligt.Det jag tycker litet illa om i den debatt som ett stortantal debattörer vill föra här är att det somtidigare har hänt liksom är bortglömt. Jag tyckeregentligen inte att det anstår debattörer ikammaren, som ju har vissa kunskaper om det lägesom har uppstått genom överhettningen och''storbyggandet'' , 1990 och 1991, somhar gett upphov till de tomma lägenheterna och detomma kontoren. I har man i ettreportage om byggnadsarbetare en liten delrubriksom säger ''s bär skuld''.Anf. 74 ():Fru talman! Jag säger inte att vi socialdemokraterär alldeles felfria, men jag tycker ändå att statsrådetnågot underskattar sin egen betydelse. Det är dennuvarande regeringen som har rivit upp beslutet omräntelån -- det är inte den gamla regeringen som hargjort det, utan den nuvarande -- och detta harkraftigt försämrat villkoren för nyproduktionen.Det var den nuvarande regeringen, med BörjeHörnlund, som beslutade att sänkainvesteringsbidraget . Det var inte denregering som jag helst skulle vilja se -- den förraregeringen -- som gjorde detta. Det var dennuvarande regeringen som föreslog att man skulleminska boendesubventionerna med 3,8 miljarder ien situation där det, precis som statsrådet sade,redan är svårt att hyra ut nya lägenheter. Det varden sittande regeringen, inte den gamla, sombeslutade att ta bort stödet till ombyggnader avskolor.Alldeles oavsett om statsrådet tycker att den gamlaregeringen hade syndat eller inte, har det hänt enhel del . Det har fattatsen hel del beslut, som borde få statsrådet att snabbttänka om.Anf. 75 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Under det år som avslutadesuppgick olika bostadssubventioner sammantagettill . ärnaturligtvis medveten om att regeringen försökerpressa ner budgetunderskottet till en nivå som göratt penningmarknaden visar förtroende, och för attnå dit måste man komma med en del besvärligabesparingar. Det som händer i den härkonjunkturen är att statens inkomster för förstagången minskar, som ett resultat avkonjunkturläget och av att skattereformennaturligtvis inte är till fullo finansierad. Utgifternaför arbetslösheten når däremot mycket myckethöga nivåer. Ett ränteläge som leder till höjdaräntor är det värsta som kan hända branschen.Anf. 76 ():Fru talman! Jag är medveten om de här siffrorna.Samhället satsar oerhört ambitiöst påbostadsbyggande och annat. Men det jag med denhär frågan har försökt sätta fingret på är att det nusker oerhört snabba förändringar. Sedan jagformulerade frågan har 30 byggarbetare iNorrköping blivit arbetslösa, och på många andraorter är det som sagt ännu värre. Jag har all respektför att anser att redan 4 %egentligen är mycket illa, att redan bordeföranleda åtgärder och inge oro. Problemet är attdet går rasande fort utför.Jag skall inte nu fullfölja den här replikväxlingen,eftersom jag vet att statsrådet framför sig har ensvettig eftermiddag och att flera andra debattörerkommer att beskriva situationen. Jag hoppas att viunder eftermiddagens lopp skall bli överens om attpolitiken faktiskt måste läggas om för att dennaoerhört snabba nedgång på bostadsmarknadenskall förhindras.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1991/92:326 om prognoserom sysselsättningen under 1992Anf. 77 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat omanledningen till att regeringen bedömer attsysselsättningen 1992 skall sjunka mer än vadkonjunkturinstitutet förutspått.Låt mig först säga att beräkningsunderlaget för detvå prognoserna delvis är olika.Konjunkturinstitutets prognos bygger i huvudsakpå statistik t.o.m. , medanbedömningen i finansplanen tar hänsyn tillstatistikuppgifter för även en senare del av året.Regeringens prognos baseras därför på meraktuella uppgifter än konjunkturinstitutetsprognos.Det innebär bl.a. att regeringen i sin prognoskunnat ta hänsyn till utvecklingen under det tredjekvartalet. Den karakteriserades av en kraftigtsjunkande ekonomisk aktivitet. Denna bildförstärktes av det rekordlåga antalet lediga platseroch den kraftiga sysselsättningsminskningen underde tre sista månaderna . Regeringen hartill följd av detta bedömt att den ekonomiskaaktiviteten blir lägre än vadkonjunkturinstitutet förutspått.Just nu finns det inga tecken på en vändpunkt iekonomin. Tyvärr får vi ytterligare någon tid räknamed en kärv arbetsmarknad. Regeringen hardärför tillfört den aktiva arbetsmarknadspolitikenkraftiga förstärkningar för att lindra de ekonomiskaoch sociala konsekvenserna av arbetslösheten.Anf. 78 ():Fru talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Jag harnoterat tre saker både i svaret och i den politiskadebatten under de senaste veckorna.Den första jag noterat är att varje gång regeringenhittills har lagt fram omfattande förslag, nu ibudgeten och , har mantvingats räkna ner tillväxten och räkna upparbetslösheten.Den andra noteringen är att hur febrilt jag än harläst finansplanen, upp och ner, fram och tillbakaoch ut och in, så har jag icke någonstans hittat enmening om att den ekonomiska politiken syftar tillatt skapa full sysselsättning. Detta begrepp finnsicke i finansplanen.Det tredje jag noterat är att ni i regeringen nu harlagt fram en mängd förslag i budgeten som påverkarsysselsättningen. Det handlar om byggandet, somvarit uppe här tidigare, det handlar om komvux ochdet handlar om utförsäljning. Man gör allt dettamitt i en lågkonjunktur som är mycket djup. Detmåste finnas någon mycket viktig anledning tilldetta. Därför vill jag fråga vilka analyser avsysselsättningseffekterna av sina egna förslag somregeringen har gjort.Anf. 79 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! För att inte skall behövafortsätta och läsa igenom hela luntan vill jag klartuttala att min och regeringens uppfattning är att detär bäst om var och en är med och arbetar efter sinförmåga. Det ger det bästa för folkhushållet.Det läge som regeringen tar över är besvärligt, ochmycket är tyvärr hemmalagat. Det medger inteminst en hel del socialdemokratiska ekonomer.Detta är nu parat med en besvärlig internationelllågkonjunktur.Förra veckan träffade jag . lade ju fram enprognos . I inledningen av det dokumentsom arbetsmarknadsministrarna nu ställde sigbakom justerar sekretariat ner prognosensnarare än upp. Det är naturligtvis mycket tråkigteftersom vi ju länge väntat på en viss internationelldraghjälp. Det går att göra en hel delhär hemma, och det gör regeringen, för att skapalångsiktig framtidstro, men det internationellabehövs också i hög utsträckning för att det skallbörja gå uppåt på ett sätt som ger fullsysselsättning.Anf. 80 ():Fru talman! Jag tvivlar inte på att regeringen,liksom varje svensk tror jag, tycker att det är bästom man har ett arbete i stället för att vara arbetslös.Jag sade att det helt saknades som politiskt mål förregeringen uttryckt i finansplanen.Jag är den första att säga att mycket är hemmalagat,som ju är favorituttryck. Därförvar just våra två partier de enda i den härkammaren som också försökte dra hemRehnbergavtalet för att komma åt de delar somgick att påverka här hemma. Jag är mycketmedveten om att konjunkturen är svår och att denär djup. Jag frågade, fritt från politiskafrågetecken, vilka analyser regeringen har gjort avsysselsättningseffekten av sina egna förslag. Dessakommer ju ovanpå lågkonjunkturen. Jag blir ännu mer orolig om det inte finnsnågra beräkningar än över vad svaret eventuelltkan vara.Jag undrar om arbetsmarknadsministern kanförsöka besvara frågan om man har gjort analyseroch vad de i så fall går ut på.Anf. 81 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Regeringen gör självfallet en mängdanalyser både när det gäller ekonomi och när detgäller olika alternativa förslag. Huvudanalysenmåste vara att vi inför marknaden måste presteraett trovärdigt budgetalternativ -- efter det attSverige har avreglerat och öppnat gränserna för sinvaluta -- som visar att man är beredd att ta tag ibesvärliga frågor för att skapa en framtid framöver.Vi måste t.ex. ge svenskt kapital ungefär lika villkorsom gäller utanför landets gränser. Annars händerdet som hände , nämligen att när 100miljarder kronor svenskt kapital investeradesutomlands, investerades ungefär 10 miljarderkronor utländskt kapital i . Om det då hadeförts en politik som gjort att investeringarnahamnat i på lika basis hade vi inte haft dettaläge. Det försöker vi rätta till, och det kostarpengar.Anf. 82 ():Fru talman! Jag vill återigen betona att vi intebehöver tvista om att läget är djupt allvarligt. Vihar svåra anpassningsproblem som vi måste ta tag ioch som den ekonomiska politiken har etthuvudansvar för.Det jag är nyfiken på och kräver att få besked om,är alla dessa andra saker som finns i budgetenoch som påverkar arbetsmarknadsverketsmöjligheter att bedriva utbildning för så många sommöjligt. Det gäller t.ex. att trycka ut elever frånkomvux, att i onödan ställa byggnadsarbetarearbetslösa och att utan att beskrivasysselsättningseffekterna diskutera utförsäljning avhela den statliga företagsamheten. Vilka analyserav sysselsättningseffekter har man gjort? Dessasaker är ju tydligen så överordnade att man gördetta trots den svåra lågkonjunkturen. Jag vill atten regering som gör detta också visar att man harbedömt sysselsättningseffekterna och inte tyckt attde var så allvarliga, eftersom man ändå lägger framförslagen. Men det finns inga sådana bedömningari budgeten, och det är därför jag frågar. Jagupprepar att jag blir ännu mer orolig om BörjeHörnlund nu svarar att det inte finns någon sådananalys.Anf. 83 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det finns en mängd företag som i dagär statligt ägda som med lika stor fördel kan haannan ägare. Om kapitalet då investeras i enframtida infrastruktur som är bra för alla företag,bra för den ekonomiska utvecklingen och bra förvar och en som behöver en bra infrastruktur -- fördet behöver ju också enskilda -- kommer detsammantaget att leda till ett bättre läge. Det äringet självändamål för staten att äga företag. Dethar man ju t.o.m. förstått i i dag.Anf. 84 ():Fru talman! Jag skall låta bli att kommentera dettamed . Det tycker jag var ett slag underbältet. Om jag får formulera det så här kanskearbetsmarknadsministern förstår vad jag är uteefter. Sist i svaret beskriver här att man har tillfört arbetsmarknadspolitikenstora förstärkningar. Det är jättebra.Nu trycks det ut kanske 20 000 elever från komvuxsom vill gå där, som har sökt dit och som har platsdär. skall de ut därifrån. De får inte jobb ochtvingas alltså söka sig in motarbetsmarknadspolitiken. Den får alltså ta hand omgrupper som annars skulle ha funnits inom andraområden, inom komvux, som byggnadsarbetareeller sysselsatta med att renovera skolor som ärnerslitna. Jag frågar fortfarande: Finns det ensammanhållen analys av sysselsättningseffekternaav de förslag regeringen nu lägger eller är det bararen och skär doktrinär politik som säger att vi skallta bort detta, privatisera och sälja ut? Har manbemödat sig om att ge en hel bild avsysselsättningseffekterna?Anf. 85 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vet inte vilken politiksocialdemokraterna ville föra i regeringsställning,men det skulle förvåna mig mycket om man villeföra en politik som skulle göra det sämre förinvånarna i vårt land. Det skulle verkligen förvånamig. blev det litet så genom att man inte kundehålla överhettningstendenserna nere, men det är ensjälvklarhet att regeringen kommer att göra allt föratt vända den negativa ekonomiska utveckling somvi har övertagit. Vi kan göra en del på egen hand,men vi behöver också internationell draghjälp.Tyvärr ser vi ut att få vänta litet på den. Det är likatråkigt för mig och som för alla andra.Anf. 86 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera attarbetsmarknadsministern inte försöker svara. Detberor väl på att det inte finns en bedömning påarbetsmarknadsdepartementet eller på något annatdepartement, jag bryr mig inte ens om vilket, avvilka sysselsättningseffekter de egna förslagen får,men man tänker ändå lägga fram dem nu mitt i densvåra arbetslöshetskris som är inne i,eftersom de är så viktiga -- vad det nu är föruppgifter som är så viktiga. kansäkert bättre formulera vad den borgerligaregeringen tycker än vad jag kan.Men bristen på svar leder mig till slutsatsen har gjort allt detta utan att bemöda sig om attvisa vad det betyder för sysselsättningen. KanBörje förneka att alla de som tvingasut från komvux måste ta vägen någonstans, att alladessa byggnadsarbetare som blir arbetslösa ionödan måste ta vägen någonstans eller att deungdomar som skulle kunna arbeta med att rustaupp våra skolor nu måste göra någonting annat?Det räcker inte med att berömma sig om att ha pott för AMS om man trycker ut i onödan. Jagsaknar tyvärr en analys här.Anf. 87 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! skall vi ta och kontrolleraden siffra som nämner för komvux.Jag är ganska övertygad om att komvux kommer attha stor verksamhet kommande år. Denargumentering som pågår om att det ena skalluteslutas helt och inte kan rymmas osv. är felaktig.Men det behöver vi inte bråka om här, eftersomfacit kommer.Sedan vill jag faktiskt påminna om atthon har frågat om vad som skiljer två prognoser åt,men hon räknar tydligen med att jag skall ha enomfattande matematik för olika delområden ibakhuvudet. Det tycker jag är litet fel. Jag harbesvarat den fråga som är ställd här i tillpunkt och pricka.Anf. 88 ():Fru talman! Nej, jag förväntar mig inte att BörjeHörnlund skall ha en omfattande matematik ihuvudet. Däremot förväntar jag mig att han skallgöra en analys av sysselsättningseffekterna av sinegen regerings första stora egna budget. Det varockså därför jag ställde frågan, eftersom det är enskillnad i prognoserna. Därtill måste regeringen hagjort en egen bedömning av effekterna av sina egnaförslag. Jag beklagar om vi skall sitta passiva etthelt år för att sedan få se facit. Vi vet redan vadregeringen förutspår , nämligen enarbetslöshet på . Vi socialdemokratertänker försöka få den till helt andra siffror medhjälp från den här kammaren.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på frågorna 1991/92:309, 315, 316,317, 319, 320, 321, 324, 325 och 330 ombyggarbetsmarknaden m.m.Anf. 89 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Ärade debattörer i kammaren! har frågat mig om jag är beredd atttillföra byggandet i extra resurser föratt mildra den snabbt ökande arbetslösheten.Rune har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att få i gångbyggverksamheten igen och undvika denmassarbetslöshet detta annars kommer att utlösa.Hans Stenberg har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att minskaarbetslösheten bland byggnadsarbetarna iVästernorrland.Magnus har frågat mig vilka konkretaåtgärder jag avser att vidta i anledning av densnabbt ökade arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna i län.Håkan har frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta för att minska arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna i län.Axel har frågat mig vilka åtgärder jagavser vidta för att pressa ner den oacceptabelt högaarbetslösheten i länet.Britt har frågat vad jag avser att vidta föråtgärder angående effekterna av regeringensbostadspolitik för kommun.Nils-Olof har frågat mig vad jag ämnarvidta för åtgärder för de arbetslösabyggnadsarbetarna i län.Göran har frågat mig vilka åtgärder jagär villig att vidta under innevarande halvår för attlindra effekterna av arbetslösheten i Västmanland.Ulla har frågat mig om regeringenplanerar några insatser som snabbt kan förbättrasituationen för byggnadsarbetarna på Gotland.Jag besvarar samtliga frågor i ett sammanhang.Det mycket allvarliga ekonomiska läget med ensnabbt ökande arbetslöshet beror både på deninternationella lågkonjunkturen och på tidigareorsakade inhemska problem.