prot · GG0946 · 1992-12-16 00:00:00 — Dessutom tror jag inteatt det är riktigt sant att man var osäker på detekonomiska läget. kritiserade ivalrörelsen oss socialdemokrater för att ha drivitekonomin i botten. Då var det ingen hejd påsvartmålningen. Men ändå utlovadesskattesänkningar på om året.Det är det jag anklagar samlingspartietför.Nu hör jag till min oförställda häpnad att KnutWachtmeister lovar nya skattesänkningar. Det skallminsann finnas med i budgetpropositionen ijanuari. Har ni inte lärt er något av det som harhänt? Det går inte att sänka skattetrycket i Sverigei denna situation! Ni lovade skattesänkningar start för . Ni lovade det iregeringsdeklarationen, och ni har lovat det iskriften Skattebomben. Ni har fått uppleva attdetta är en omöjlighet. Men ni envisas ochfortsätter med dessa löften.Jag hoppades att inte skullehoppa över frågan om generalklausulen. Denekonomiska brottsligheten ochskattebrottsligheten är allvarliga företeelser.Denna brottslighet dränerar staten påmycket pengar. Det hade varit en viktig del avkrisbekämpningen att ställa upp i kampen mot denekonomiska brottsligheten. Men det har Moderatasamlingspartiet inte visat något större intresse föroch visar inte det nu heller. Det hade varitintressant att få höra synpunkter om detta.Slutligen var det frågan om förmögenhetsskattenpå det arbetande kapitalet. Vi menar för det förstaatt förmögenhetsskatten skall vara kvar. Vi menarför det andra att förmögenhetsskatten skallreformeras, så att det blir en bredare bas förskatteuttaget och en mycket lägre skattesats.Ungefär lika mycket skall tas in som tidigare.I det arbete som måste sättas igång tämligenomgående måste vi naturligtvis också väga införhållandena för de mindre företagen. Vi har sagti våra motioner att vi är inte främmande för att påett eller annat sätt försöka gynna de mindreföretagen i dessa frågor.Anf. 81 ()replik:Herr talman! Det vore märkligt om vi skulledebattera generalklausulen . Det är i morgonsom frågan om avskaffandet skall debatteras. Detär som vi skall debattera regeringensförslag om att avskaffa generalklausulen. Varförskall vi först debattera frågan och sedanytterligare en gång? Jag har svårt att förstå det.Vidare sade att han blev mycketförvånad över att det kommer förslag tillskattesänkningar i budgetpropositionen. Det kanLars inte vara omedveten om, eftersomdet redogjordes för det så sent som i går iskatteutskottets delegation. Vi diskuterade ocksåhur vi skall hantera den frågan för attskattesänkningen skall kunna träda i kraft senastden nästa år.Lars anklagar samlingspartietför att ha lovat skattesänkningar om 10 miljarderper år, trots att vi måste ha varit medvetna om denekonomiska krisen när vi gick in i regeringen. Menhur var det med Socialdemokraternaskrismedvetande? Jag behöver bara erinra om denbenämning som den förre finansministern fick -''vändpunkten'' . Han menade attallting pekade åt rätt håll, men det var helt fel. Vivar mera medvetna om krisen än vadSocialdemokraterna var.Vi har i alla fall sänkt skatterna med 12,4 miljarder,och det är ingen dålig start. När väl konjunkturernatillåter det kommer vi också att fortsätta att sänkade skadliga skatterna.Lars gav en liten öppning beträffande detarbetande kapitalet när han sade att man måste tahänsyn till att de mindre företagen drabbas avförmögenhetsskatten på det arbetande kapitalet.Jag ser det ändå som en ljusning attSocialdemokraterna i det fallet kommer att anslutasig till oss, på samma sätt som , somockså har sagt att man bör befria det arbetandekapitalet från förmögenhetsskatt.Anf. 82 () replik:Herr talman! Nej, , det är intesärskilt märkligt att jag vill diskuterageneralklausulen . Jag har försökt att fråndenna talarstol föra in ämnet ekonomiskbrottslighet och skattebrottslighet. Det är det somjag vill diskutera . Om vi kan komma till rättamed åtminstone en del av den ekonomiskabrottsligheten, innebär det också en förstärkning avstatskassan. Det är också ett mycket viktigt led ikrispolitiken - och det är väl krispolitiken som vidiskuterar , eller hur, ?Vidare hävdar frimodigt har sänkt skatterna med 12,4 miljarder kronorsedan 1991. Jag läste en tidskrift somKnut känner mycket väl till ochbrukar citera, nämligen , en Moderaternanärstående organisation, hävdade bestämt att detinte var fråga om några skattesänkningar utan attdet hade varit en skattehöjning från 1991 till 1993.Det må vara hur det vill med den saken, menModerata samlingspartiet står i varje fall bakom enkraftig skattehöjning mellan 1992 och 1993.Jag måste också få säga att jag inte upphör attförvåna mig över löften härom fortsatta skattesänkningar i . Jag vill änen gång fråga: Har ni verkligen inte lärt ernågonting av era misstag och felbedömningar pådet området?Anf. 83 ()replik:Herr talman! Sunt Förnuft är ingalunda enModeraterna närstående tidning, och jag taravstånd från de beräkningar som den tidningen hargjort beträffande förändringarna i skattetrycket.Vidare frågar om vi verkligen villutlova skattesänkningar. Ja, vi kommer att göra alltvad vi kan för att sänka de skadliga skatter somverkar hämmande på utvecklingen och påsysselsättningen i . Lägger man alltför storaskatter på näringsverksamheten tynar den bort,kapital flyttar från och recessionen blir stor.Vi har sett vad som har hänt närSocialdemokraterna höjde skattetrycket tillvärldens högsta. Vi håller nu på att sänka det, ochdet är nödvändigt för att vi skall få ett bättre Sverigeoch större framtidsutsikter.Anf. 84 ():Herr talman! diskuterar vi den akutakrisbekämpningen men även sådant som på längresikt kan stärka förutsättningarna för tillväxt. Föross socialdemokrater är ökade utbildningsinsatserav utomordentlig betydelse somkompetensutveckling för att stärkakonkurrenskraften allmänt sett och för att gemöjligheter till personlig utveckling för individen.Den hårdnande internationella konkurrensenställer ökade kompetenskrav inom stora delar avarbetslivet. Ny teknik sprids snabbare och dentekniska utvecklingen accelererar. Givnakunskaper föråldras snabbt. Goda lösningar påsvåra problem inom olika samhällsområden måstetas fram.Att stärka och utveckla konkurrenskraften inomnäringslivet är helt nödvändigt för att kampen motden snabbt växande arbetslösheten skall bliframgångsrik.Förändringar i teknik och arbetsorganisation ökarkrav på såväl kunskaper som förmåga att tillägnasig kunskaper. Till detta kommer att stora delar avden svenska arbetskraften har en utbildningsnivåsom inte når upp till den som gäller i några av våraviktigaste konkurrentländer.Trots att utbildningsnivån ökat påtagligt under desenaste årtiondena saknar fortfarande avarbetskraften utbildning utöver folk- ellergrundskola. De högskoleutbildade inom industrinutgör endast av de anställda. Generelltgäller att utbildningsnivån inom industrin behöverhöjas. Det gäller då att ta ide erna omåterkommande utbildning och livslångt lärande påallvar som insatser måste göras för atthöja utbildningsnivån hos de unga.Det finns dessutom stora skillnader iutbildningsnivå mellan olika grupper i samhället.För många löntagare med låg utbildning innebärförändringar i arbetslivet ett allvarligt hot motderas framtida sysselsättning. Det är därförangeläget att ägna stort intresse åt på vilket sättutbildningsmöjligheterna fördelas i samhället.Detta är naturligtvis ett ansvar förutbildningsanordnarna, främst stat och kommun,men det är angeläget att understryka arbetslivetseget ansvar. Det gäller både att tillse att denutbildning som de anställda för med sig verkligenanvänds på ett rationellt sätt och att ta ansvar förpersonalens fort- och vidareutbildning.Dess värre är det inte ovanligt att en omodernarbetsorganisation leder till att de anställdaskompetens underutnyttjas, både inom mångabranscher i näringslivet och inom den offentligasektorn. Delar av näringslivet avstår många gångermedvetet från att anställa forskarutbildade ellerhögskoleutbildade, till förfång förproduktutveckling och förnyelse.Jag vill understryka att en höjd utbildningsnivåmåste leda till en större andel kvalificerade jobb.Om inte, kan studier och förkovran upplevas sommindre värdefullt och leda till missnöje hos den somsatsat tid och engagemang.Den svåra situationen på arbetsmarknadenunderstryker ytterligare det nödvändiga i att nusatsa stort på utbildning och kompetenshöjandeåtgärder i samhället. Det är ett stort slöseri om inteengagemanget för utbildning tas till vara i den svåraarbetsmarknadssituation som nu befinnersig i.Vi socialdemokrater har mot denna bakgrund krävtökade utbildningsinsatser. Vi har därför kraftigtmotsatt oss regeringspartiernas beslut att skära nedden kommunala vuxenutbildningen ochfolkbildningen. Vi har kritiserat attgymnasiereformen försenats genom uteblivenfinansiering.Av samma skäl har vi varit pådrivande för att ökaantalet utbildningsplatser i högskolan. När vi isomras såg hur många behöriga sökande som intefick plats krävde vi att antaletplatser skulle öka med minst 5 000.Utbildningministern motsatte sig detta. Efterstarka reaktioner tvingades regeringen tillförahögskolan ytterligare 4 000 platser.Vid krisuppgörelsen tillmötesgicksedan regeringssidan våra krav på ökadeutbildningsinsatser. Överenskommelsen innebaratt ca 25 000 heltidsplatser, varav 13 000 vidKomvux, 5 000 vid gymnasieskolan och 5 000 vidfolkhögskolor, skulle erbjudas arbetslösa vuxnaoch ungdomar.Till vuxenstudierna kopplades också en ökning avvuxenstudiestödet. Dessutom utökades högskolanmed ytterligare 2 000 studieplatser.Det här är bra. Dess värre finns det anledning attkänna oro för bristande insikt hos regeringen omvad utbildningsverkligheten kräver. Det räcker inteatt tilldela nya platser. De ekonomiskaförutsättningarna för studier för individerna måstevara utklarade, oavsett om det rör sig omutbildningsbidrag, vuxenstudiestöd, studiemedeleller andra sätt att finansiera sina studier. Härhaltar det allvarligt i dag.Enligt krisuppgörelsen skulle högskoleplatsernaom möjligt förläggas till de små och medelstorahögskolorna. Vi ansåg att detta var särskiltangeläget eftersom dessa högskolor av denborgerliga regeringen missgynnats vid fördelningenav de nya resurser som kommit högskolan till delunder det senaste året.Regeringspartierna grälade omfördelningen av platserna och lämnade sinproposition så sent som . Enligtdenna skall - i strid med överenskommelsen - 300av platserna inte tilldelas de mindre och medelstorahögskolorna utan universiteten. Vi är förvånadeöver att föll undan i den frågan.Vi har för vår del haft kontakt med alla berördahögskolor. Vi har då erhållit försäkringar om att demindre och medelstora högskolorna verkligen harförmågan att med kvalitet i utbildningen ta sig an2 000 nya högskolestuderande. Vi finner inga skälatt frångå överenskommelsen.Nog om detta - vi får diskutera den frågan mer påfredag.Jag menar att det finns skäl att se framåt. Visocialdemokrater menar att det är dags att kraftigthöja ambitionsnivån på utbildningsområdet.Ytterligare en årskull, dvs. 100 000 kvinnor ochmän, bör befinna sig i studierpå olika nivåer.Det behövs en strategi för att höja utbildningsnivånoch öka kompetensutvecklingen i ett perspektiv avlivslångt lärande.Först och främst gäller det att ta till vara den viljatill studier och förkovran som finns tydligtdokumenterad i ansökningsköerna bl.a. till dettredje året på gymnasieskolan, till komvux,folkhögskolor, studieförbund och högskolor.Vidare måste så många som möjligt av dem somdrabbas av arbetslöshet erbjudas enkompetensstärkande utbildning.Dessa utbildningsinsatser kräver att man iarbetslivet utvecklar förmågan att tillvarata deanställdas resurser och vilja att bidra tillverksamhetens utveckling.Jag vill framhålla tio komponenter i enutbildningsstrategi för livslångt lärande.För det första: Förändringarna i gymnasieskolanmåste genomföras, så att ungdomarna kan ges enförlängd yrkesutbildning med förstärktallmänkompetens.För det andra: Ungdomar med en tvåårigutbildning måste erbjudas ett tredje år.Medvetenhet om behovet av att bygga på entidigare utbildning måste konsekvent stimuleras.För det tredje: Vuxenutbildningen måsteförstärkas. Antalet platser i komvux, påfolkhögskolor och i studieförbund måste ökakraftigt, så att flertalet av dem som söker sig tilldessa utbildningar också kan få studera.Vuxenutbildningen är av som detsvenska utbildningssystemets pärla. Den får intevanvårdas. Vuxenstudiernas finansiering måste taspå allvar, och vuxenutbildningen får inte utgöra ennedskärningspost för regeringen.För det fjärde: En röd tråd i all vuxenutbildningborde vara att man mycket medvetet satsar på ökatspråkkunnande - främst engelska för vuxna medkort utbildning. Ett stort språkutbildningsprogramär ett nödvändigt inslag i arbetet att höjautbildningsnivån.För det femte: Den genom riksdagsbeslutet frånvåren 1991 inledda expansionen av högskolanmåste fortsätta. Högskolan måste få en merbetydelsefull roll för fort- och vidareutbildningenav redan yrkesverksamma. Antalet platser inomnaturvetenskaplig och teknisk utbildning måsteöka.För det sjätte: Fler bör få genomgåforskarutbildning, inte minst inom teknisk ochnaturvetenskaplig fakultet.För det sjunde: Utbildning för arbetslösa måsteutnyttjas fullt ut. Detta gäller såväl kvalificeradeutbildningsmöjligheter som komvux, folkhögskola,arbetsplatsanknuten utbildning osv.För det åttonde: Möjligheten tillutbildningsvikariat borde utnyttjas inomnäringslivet i betydligt större omfattning än vadsom sker . Denna möjlighet till kombinationmellan utbildning för en anställd ochvikariatsanställning för en annan på godaekonomiska villkor borde utnyttjas mer.För det nionde: Förmågan att ute påarbetsplatserna kartlägga behovet avkompetenshöjning hos de anställda måsteutvecklas. Personalutbildningen måste kraftigtförstärkas.Arbetsgivarna bör ta på sig ett större ansvar förkompetensutveckling av sin personal. Enarbetsplats borde ses som en läroplats.De anställda som återkommer från studier borde fåmer utvecklande arbetsuppgifter med möjlighet atttillämpa och vidmakthålla de nyvunnakunskaperna.För det tionde: En arbetsorganisation somutvecklas i en mer demokratisk och för de anställdamer ansvarstagande riktning skulle också görasatsningar på studier och kompetensutvecklandeinsatser mer meningsfulla för den enskilde. Denskulle också leda till betydelsefulla förbättringar avvårt näringsliv och samhälle.Herr talman! En sådan strategi för tillväxt genomhöjd utbildningsnivå och ökad kompetensinnehåller många komponenter. Det handlar omökad utbildningsvolym, totalt sett med 100 000platser , kopplad till en realistiskstudiefinansiering - men även om krav påförändringar av arbetslivet.Behovet att förverkliga en sådan strategi är nustörre . Den är en väsentlig del, som visocialdemokrater ser det, i den akutakrisbekämpningen. Det vore en stor fördel förlandet om vi kunde enas om detta.Anf. 85 Tredje vice talman ():Det underlättar planeringen av arbetet här ikammaren om de ärade talarna någorlunda hållersig till den förhandsanmälda tiden.Anf. 86 ():Herr talman! n har i sittanförande tagit upp utbildningsfrågorna ur ettmycket brett perspektiv. Det finns knappast tid ochmöjlighet att nu diskutera alla de punkter som n tog upp, även om de i och för sig ärmycket viktiga.Lena n underströk det ansvar somåligger stat, kommun och arbetsliv att ordnautbildning av hög kvalitet. Hon underströk ocksåvikten av en höjd utbildningsnivå. Jag vill instämmai vad n sade om det.Uppgiften att stärka som kunskapsnationär en av de viktigaste för regeringen och . Detta underströk regeringen i sinregeringsdeklaration. Att höja kvaliteten inom allutbildning och inom forskningen och att öka antalethögskolestuderande kommer att vara avgörandeför framtida utveckling. Utbildning ochforskning är i sanning det moderna samhälletsnyckel till välstånd.Samtidigt spelar det självfallet en mycket stor rollför varje individ att utbildningsväsendet hållerhögsta möjliga kvalitet, att utbildningar finns påolika nivåer och att det finns tillgång tillutbildningsplatser. Utbildningsinsatser är ettmycket viktigt motmedel mot arbetslöshet, ochutbildningsinsatser är också det som ökar även denenskildes möjligheter.I överenskommelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna spelar ju också utbildning avolika slag en mycket viktig roll. Detta gäller ävenutbildningsinsatser inom det reguljärautbildningsväsendet.Långt innan denna överenskommelse träffadeshade regeringen utökat utbildningsinsatserna inomdet reguljära utbildningsväsendet. Detta gjordesgenom insatser mot ungdomsarbetslösheten, vilkabl.a. lett till att ca 13 000 nya platsertillskapats för ett tredje utbildningsår igymnasieskolan, och genom tillskapandet avtusentals högskoleplatser.Överenskommelsen innebär således att medelavsatts för 13 000 komvuxplatser, 5 000gymnasieplatser och 5 000 platser vid folkhögskola.Jag vill gärna här och understryka den betydelsesom den kommunala vuxenutbildningen har förvuxna som i större eller mindre omfattning behöverkomplettera sin utbildning av ett eller annat skäl.Inte minst i tider av arbetslöshet spelar denkommunala vuxenutbildningen en mycket stor roll,men även som strategi för att ge vuxna möjlighetertill en ordentlig utbildning.Av särskilt stor strategisk vikt är dock ökningen avantalet högskoleplatser. har ju en lägreandel akademiskt utbildade än jämförbara länder,precis som n påpekade. Om skall klara sinkonkurrenskraft måste det här förhållandet ändras.Under 80-talet låg omfattningen av den högreutbildningen på en i stort sett nivå. Dettamåste vi vända på.Betydande resurser satsas ju också i påutbildning. har ju, näst , denhögsta kostnaden per elev i grund- ochgymnasieskola. Den högre utbildningen hardäremot inte prioriterats i lika hög grad.Sedan hösten 1991 har en väsentlig utbyggnad skettav högskoleutbildningen. Den ingår i ett programsom syftar till en utökning av antaletnybörjarplatser med åtminstone 18 000 senast till1993/94. Den samlade effekten av regeringenssatsningar är att antalet studenter i högre utbildning1995 beräknas vara 45 000-50 000 fler än våren1991.Enligt ett regeringsbeslut kom en satsningpå 4 000 platser, som npåpekade. Skälet till detta var att undvikadröjsmål. Platserna behövde tas i anspråk redan vidterminsstarten. kommer ytterligare 2 000platser för vårterminen 1993.Den här ökningen kommer tillsammans med enkvalitativ förstärkning av den grundläggandehögskoleutbildningen. En ökning av volymenmåste ske på ett sådant sätt att högt ställdakvalitetskrav kan fyllas, bl.a. när det gällerlärarkompetensen. Kvalitetsförstärkningar är enförutsättning för att en dimensioneringsökningskall kunna genomföras. Detta är en oerhört viktigstrategi för att stärka den högre utbildningen, ochdärmed konkurrenskraft.Att dessa förslag läggs fram , i en extremt svårstatsfinansiell situation, visar ju hur viktiga dessafrågor är. Hög kvalitet och en ökad andel avungdomskullarna i högre utbildning är nödvändigtför att stärka konkurrenskraft.Att det dröjt, som n påpekade,innan vi fick regeringens förslag om platsernabeklagar jag. Det hör samman med att olikaintressen skall vägas samman vid fördelningen avplatserna. Universitet och högskolor skallinkomma med förslag och synpunkter, ochsammanvägningar måste ske.Låt mig också säga till n att närnu fördelningen av de 2 000 platserna har kommit,är den icke i strid med överenskommelsen. Iöverenskommelsen står mycket klart, att ommöjligt skall platserna fördelas till de mindre ochmedelstora högskolorna. Här har man, eftersammanvägningar och överväganden och efter attha fått förslag från universitet och högskolor, funnitatt 300 av platserna skall gå till universiteten.Anf. 87 ()replik:Herr talman! Vi i det socialdemokratiska partiethar försökt att vara mycket konsekventa i attöverenskommelserna skall hållas. När vi då har etttydligt uttalande att nu skall 2 000 ytterligareplatser läggas ut till högskolorna, och att de ommöjligt skall läggas ut till de nyare högskolorna,menar vi att det också skall följas. Då återstår detegentligen för regeringssidan att bevisa att dettainte var möjligt. Något sådant bevismaterial har ialla fall inte vi fått.Herr talman! När jag förlängde mitt anförandegenom att också försöka blicka framåt och i tiopunkter ange hur jag menar att enutbildningsstrategi skulle se ut, gjorde jag det motbakgrunden av att jag anser att behovet är så stortav att vi får en samlad strategi. Jag skulle önska attregeringen kom med en sådan. Läget är så allvarligtnär det gäller arbetslöshet och tillväxt att vi behöveren samlad strategi för dessa satsningar.Jag hoppas att vi skall vara överens om det allramesta i detta, men det räcker inte att vara överensi ord. Det handlar om hur man faktiskt agerar. Jagblir glad när jag hör tala välom vuxenutbildning. Men det rimmarilla att skära ner deras resurser.Anf. 88 ()replik:Herr talman! Vi har slutit en överenskommelse somvi behandlar . Där finns medel för 13 000komvuxplatser, förutom att det finnsgymnasieskoleplatser, folkhögskoleplatser ochandra utbildningsplatser. Jag tycker inte att det äratt skära ner. Jag tycker att det är att öka, n. Vi har varit alldeles överens omdetta.När det sedan gäller formuleringarna för de 2 000platserna står det i överenskommelsen ''ommöjligt''. Det är ju också någonting som vibehandlar i utbildningsutskottet just . Vi är inteklara med det. Vi skall debattera vidare i morgoneller . Det har infordrats förslag frånhögskolorna. Då har man funnit den lämpligaavvägningen vara den fördelning som regeringensedan har kommit med. Jag finner på intet sätt attdetta är i strid med den överenskommelse som harslutits.När det gäller att få en strategi för framtiden, vetLena n mycket väl att vi har börjatarbeta med hur en strategi för högskolan skall se ut.I måndags fattade vi beslut om högskolelagen.Under våren, skall vi fatta ett treårsbeslut när detgäller högre utbildning och forskning. Vad är detta,om inte strategi?Anf. 89 ()replik:Herr talman! Min avsikt med strategi är inte baraatt diskutera ett utbildningsområde i taget. Jag villinte bara begränsa mig till högskola eller kommunalvuxenutbildning, utan det gäller att ta hela greppet.Där måste också arbetsgivarnas ansvar tas inmycket tydligt. Det var den ena kommentaren jagville fälla.Den andra är att jag hoppas att synen påvuxenutbildning har undergått en positivförändring hos de borgerliga partierna. Jag förståratt ni vill glömma att det handlade om attskära ner komvux resurser med en fjärdedel.Anf. 90 ()replik:Herr talman! n vet mycket väl attvi har en positiv syn på den kommunalavuxenutbildningen. Det behöver självfallet finnasmöjligheter för vuxna att kunna komplettera sinutbildning. Det viktigaste torde dock vara att manpå underliggande stadier, i och igymnasieskolan, försöker ge ungdomarna en sådanvägledning att de väljer rätt. Man bör ge dem ensådan undervisning att de får den utbildning som debehöver för att gå vidare. Men vi vet att det ändåfinns behov av en vuxenutbildning. Det är klart attden skall finnas där.Jag instämmer i det som n sägerom att arbetslivet självfallet också måste ta ettansvar för utbildning. Jag ser många olikautbildningsanordnare som gerutbildning av olika slag. De kan komplettera ellerersätta varandra.När det gäller en strategi för utbildningsområdetarbetar vi med en reformerad gymnasieskola. Detpågår nu ett stort läroplansarbete och ett arbete föratt få nya betyg. Detta är stora strategiska frågor.Vi kommer att få ta ställning till läroplansarbeteoch betygsförslag . Vi arbetar medreformeringen av gymnasieskolan. Den håller påatt byggas upp ute i kommunerna. Så nog arbetar vistrategiskt med utbildningsfrågorna.Anf. 91 ():Herr talman! Jag skall ta upp frågan om anslaget tillfolkhögskolan. Jag är mycket glad över förslaget attfolkhögskolorna skall få ytterligare medel till 5 000platser. Det innebär att 5 000 arbetslösa kanförbättra sin utbildning och därmed bli bättrerustade att kunna få ett jobb. Det är bra församhället och också bra för individen.Kulturutskottet och arbetsmarknadsutskottet haryttrat sig i denna fråga och föreslagit att medlen tillfolkhögskolorna skall fördelas avFolkbildningsrådet.