prot · GF0988 · 1992-03-31 00:00:00 — Det är också förbjudet att på någotsätt ha en politisk verksamhet som tar sikte påkurdernas rättigheter.Trots alla grymheter som kurderna har varit utsattaför blev 1991 ändå det år då den kurdiska fråganblev allmänt uppmärksammad och när människor ivästvärlden kom underfund med hur kurdernabehandlas både i och i och på andrahåll.Det här har gett kurderna hopp, men den turkiskaregeringen har kanske fått frossa. I stället församtal vid förhandlingsbordet försöker man nu gåtill offensiv. Två tredjedelar av armén har dragitssamman i sydöstra . Sedan den 7 januaribombar man kurdiska byar, alltså långt innan detkurdiska nyårsfirandet började. Frångeofysikingenjörers håll säger man att detta varorsaken till lavinolyckan. Vidare har man undernyårshelgen följt upp det hela med beskjutning avcivila. Man räknar med att 170 människor hardödats. Jag undrar om inte utrikesministern anseratt detta är skäl nog för att aktualisera frågan vidESK-konferensen på ett betydligt kraftfullare sättän hittills.Anf. 18 ():Fru talman! Först vill även jag tacka för svaret.På vilket sätt agerar den för attfå att respektera de konventioner ommänskliga fri- och rättigheter som landetundertecknat? Detta var den fråga som jag ställde,men jag tycker att svaret är rätt tunt.De akuta oroligheterna var inte föremål förbehandling vid iHelsingfors, informerar utrikesministern. Honförklarar vidare att det finns utrymme för attauktualisera frågan om kurdernas rättigheter inomESK:s ram. Min följdfråga blir: Ämnar regeringenta chansen att utnyttja möjligheterna attaktualisera frågan i ESK? Jag anser att man börgöra det.Allvarliga övergrepp mot kurder somförsvinnande, förföljelse, tortyr, våldtäkt och mordsker på flera håll i världen. Det är kanske inte allravärst i . När jag säger detta tänker jag på dehemskheter i än större skala vilka kurder utsätts förbåde i och i Irak.Det som skiljer från just och är attTurkiet har undertecknat internationellakonventioner om skydd för mänskliga fri- ochrättigheter. Därmed anser sig vara endemokratisk stat med önskan om att komma med iett europeiskt samarbete och i EG. Därför måstevi kräva att uppträder som en demokratiskstat. Det är inte fallet då man tillgriper kallblodigtvåld och skjuter ihjäl demonstrerande kurder.Jag hyser således större hopp om att vi skall kunnapåverka turkiska myndigheter än iranska ochirakiska.Häromdagen hänvisade jag till ett tal av MartinLuther King. Jag sade att det inte är de ondamänniskornas handlingar som skrämmer mest utande goda människornas tystnad. Låt oss inte bli dedär tysta människorna utan låt oss kritisera. Ettannat sätt att bättre sätta sig in i problemen ärkanske att sända en svensk parlamentariskdelegation till östra i syfte att få bättreinblick. Vad anser utrikesministern om detförslaget?Anf. 19 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret, men jag är inteså positivt inställd till det.Den som såg TV-programmet om och om den stora PR-firma iUSA som exilregim anlitade för att få utsitt budskap, kunde även notera att en av deansvariga talade om att det var andra länder somanlitade firman i fråga om andra uppdrag. Dånämndes också Turkiet.När jag ser skillnaden mellan de uppgifter somutrikesministern tydligen har haft tillgång till och deuppgifter som exempelvis företrädare förmänskliga rättighets-organisationen i , kan man börja fundera litet. Man kan t.ex.bara tänka på antalet kurder i området. harförst backat från den första uppgiften att det intefanns några kurder för att sedan acceptera de siffrorsom utrikesministern nämnde. Organisationen förmänskliga rättigheter kan emellertid lämna heltandra siffror. Att människor skulle varautkommenderade i samband med är enuppgift som jag också ifrågasätter mycket starkt.Turkiet vill nämligen inte krossa PKK. Undernästan har Tukiet kunnat legitimerasitt förtryck av kurder med hänvisning till just PKK.En tidningsartikel i en turkisk dagstidning, somhade rubriken alliansen mellan PKK,Hizbolah och kontragerillan, beskrevförhållandena på ett mycket bra sätt. Det krig somTurkiet för i kallas det tysta kriget.Jag vill fråga utrikesministern om det inte är dagsatt se bakom kulisserna, se på den stora frågan,nämligen kurdernas rätt när det gäller mänskligafrioch rättigheter och självbestämmande.Anf. 20 ():Fru talman! Jag skall be att få tackautrikesministern för svaret.Självklart måste man fördöma allt våld, oavsettvem som än står för det. Det må sedan vara PKKeller den turkiska militären. Onekligen har PKKsvarat för mycket terror i området, men det handlarju inte bara om PKK. Det rör sig om alla kurdersom finns i området, och vissa partier använder siginte av samma terror som PKK. Men dessa partierhörs inte så mycket. Vi hör mest talas om PKK.Det som den turkiska militären gjorde sig skyldigtill senast är ju helt oacceptabelt, inte minst medtanke på att vill framställa sig självt som endemokrati. Landet finns ju med i somen demokrati. har också i regionen velatframhålla sig självt som en demokrati. Därförmåste man reagera starkt, då inte uppfyllerde krav som ställs och inte följer de konventionersom har undertecknats. Det är därför angeläget attta upp saken i ESK som ju arbetar för tillfället.Sverige kommer också att få en större rollframöver, eftersom den svenska utrikesministernsenare skall vara ordförande i ministerrådet. Dåkan det finnas möjligheter att ta upp frågan. Närutrikesministern skriver att det finns utrymme föratt inom ESK:s ram aktualisera frågan omkurdernas rättigheter, skulle jag önska att densvenska regeringen också tillvaratog möjligheternaoch verkligen diskuterade frågan i ESK. När vi harordförandeplatsen i ministerrådet vore det bra omSverige kunde agera för kurdernas sak. Man måstelösa kurdernas problem. Är kurdernas problemolösta som kurderna blir mersjälvbestämmande, kommer det att medföra våld iområdet.Anf. 21 Utrikesminister ():Fru talman! Jag delar självfallet den uppfattningsom har framförts i inläggen, nämligen att Turkietär en demokrati, att tillhör Europarådetoch ESK och att vi har all anledning att på alla sättmana att uppfylla sina förpliktelser enligtinternationella och europeiska åtaganden. Jagdelar också uppfattningen att vi eftersom det är pådetta sätt -- dvs. att är en demokrati och harallmänna val, vilket vi ändå har anledning attbetrakta som något ytterligt glädjande och positivti den värld som vi lever i -- har all anledning attkräva av att landet uppfyller sinaförpliktelser.Jag tycker också att det finns anledning för mig, närjag träffar min turkiska kollega, att påminna om detsom vi uppfattade som något positivt här i ,dvs. att vid sitt tillträdeförklarade att man hade en beredskap att nu påallvar tillgodose kurdernas rättmätiga krav och tillsatte en minister för mänskliga rättigheter.Jag har ändå uppfattat att man i har satt igång denna process. Men vi kan nu notera dessabakslag och motstridiga signaler. Därför finns detall anledning att påminna om hur och säkertäven andra länder i den vida europeiskagemenskapen ser på dessa frågor. Det tycker jag äralldeles riktigt.Anf. 22 ():Fru talman! Jag har utrikesministernspressmeddelande från framför mig. Idetta säger utrikesministern att hon är bekymradöver de senaste dagarnas ökade våld i sydöstraTurkiet. Hon säger vidare i pressmeddelandet attnyårsfirandet har slagits ned med stor brutalitet.Att utrikesministern är bekymrad över att, enligtuppgifter som jag har, 170 civila människor hardödats i dessa nyårsfiranden, tycker jagkorresponderar dåligt med det som hänt. Jag tyckeratt det är på sin plats med ett fördömande. Det ärju fråga om en ren massaker på kurder. Ettstarkare ordval borde ha varit på sin plats. Låt ossemellertid inte tvista om detta.För att vara konstruktiv skall jag frågautrikesministern följande: Vad är entillfredsställande behandling av kurderna? Vad ärrättmätiga eller legitima krav, som det står i svaret?Slutligen vill jag, för att visa att andra ESK-statereller Europarådsstater faktiskt ser denna sak sombesvärande, nämna att försvarsminister har avgått på grund av denna fråga, som i ochför sig är mer komplicerad i . Jag tyckeremellertid att det bör finnas en viss korrespondensnär det gäller att vara bekymrad.Anf. 23 TALMANNEN:Jag får vädja till frågeställarna att försöka hålla demedgivna tiderna.Anf. 24 ():Fru talman! Det finns all anledning att kräva attTurkiet uppfyller sina förpliktelser. Det finns allanledning att vi framför det kravet bilateralt ochinom ESK. Jag tycker inte att utrikesministernriktigt tydligt talar om hur detta skall ske.Jag vill upprepa min fråga om hur utrikesministernser på tanken att skicka enparlamentarikerdelegation till sydöstra föratt få en bättre inblick i situationen där.Jag vill också ta upp de protester som harförekommit mot hur de personer, även svenskakurder, behandlas som försöker ta sig över gränsenmellan och . Denna övergång harförsvårats från sida. Men det är viktigt attdetta kan fungera just inför det val i norra somtogs upp i den förra frågedebatten.Anf. 25 ():Fru talman! I går nåddes även jag av meddelandetom att tyskarna i kommer att ta upp hurTurkiet har agerat gentemot kurderna. Är Sverigeberett att stödja deras framlagda krav?Förra onsdagen träffade jag företrädare förmänskliga rättigheter från och isamband med att man försöker bygga upp ettcentrum för tortyrskadade i och att vieventuellt skall undersöka möjligheten att byggaupp ett centrum också i Diyarbakir.Gentemot alla dessa människor känner jag att detär i det närmaste oförskämt att uttrycka sig på dettasätt, eftersom de förbättringar som man hardeklarerat muntligt på intet sätt har blivitverklighet för kurderna.Anf. 26 ():Fru talman! Jag skulle också vilja nämna den tortyrsom pågår i . Man får ständigt rapporterfrån Amnesty om detta. fick jagett meddelande om att en mängd kurder hartillfångatagits, varav en 18-årig pojke, vars dödakropp senare överlämnades till pojkens familj. Ochman misstänker att pojken hade torterats till döds.Detta är bara ett fall av väldigt många. Därför ärdet mycket angeläget med det centrum förtortyrskadade som tog upp.Sverige kan vara med och stödja detta.Jag tycker inte att det hör hemma i en demokratiatt man torterar fångar till döds, och inte heller denrättsosäkerhet som över huvd taget råder i Turkiet.Men det har inte skett några förändringar till detbättre på detta område.I går talade jag med sekreteraren i kommittén förkurdernas mänskliga rättigheter, vilken BerithEriksson, , ochjag tillhör. Sekretaren har varit i , ochhon berättade skrämmande historier just frånTurkiet.Anf. 27 Utrikesminister ():Fru talman! Flera av talarna har tagit upp fråganom ESK-processen. Och det är mycket naturligt attfrågan om kurderna kommer upp i denna process.Schweiz har redan aktualiserat frågan. Jag hadeännu ingen information om . Men jag kansäga att konsultationer pågår mellandelegationerna i , men, som ni förstår,inte enbart om kurderna utan även om de svårakonflikterna i och i Nagorno Karabach.Jag tror att det är mycket viktigt att vi är på detklara med att det inom ESK-processens ram ännuinte finns något fullt utvecklat maskineri förminoritetsfrågornas behandling, men det ärdäremot något som kommer att diskuteras underuppföljningsmötet i . Det finns ettförslag från om att enminoritetsombudsman skall inrättas. Och jag kanbara säga att stöder detta förslag.Anf. 28 ():Fru talman! Det som krävs är att Europasländer kan se förbi den stora frågan, nämligen attUSA behöver som ett instrument ochredskap för att komma i kontakt med de muslimskaländerna och få inflytande i de muslimska länderna,på och i OSS. Och man förstår att ärberett att än en gång offra kurderna. Därför är detså viktigt att tillräckligt många av de europeiskaländerna vid årets i Helsingforsverkligen ser den kurdiska frågan som något somman måste ta itu med, så att man inte offrarkurderna igen.Anf. 29 ():Fru talman! Vi fick alltså svaret att frågan tas upp iESK-processen, och det är positivt. Men det hadevarit ännu trevligare om hade varitförslagsställare på detta område.Jag vill emellertid upprepa min fråga omutrikesministerns syn på förslaget att vi skall skickaen parlamentarisk delegation ned till sydöstraTurkiet. Jag undrar också om harprotesterat och i så fall kommer att fortsätta meddet. Jag vet att man från UD har framförten protest när det gäller svårigheten att ta sig övergränsen, men jag har inte hört om man har fåttnågot svar på denna protest och om Sverigekommer att fortsätta på denna linje.Däremot har jag hört att man från sida harsagt att man inte tänker bry sig om omvärldensreaktioner när det gäller de turkiska bombningarnai norra . Man har sagt att man tänker fortsättamed detta tills man har slagit ut PKK.Anf. 30 ():Fru talman! Jag välkomnar att utrikesministerntillkännager att frågan kommer att tas upp. Jaghoppas att den svenska delegationen då kommer attbidra konstruktivt till att denna fråga förs framåt.Eftersom ofta betonarfrågorna om de mänskliga rättigheterna, vill jagvädja till henne att hon verkligen försöker få fråganom situationen när det gäller de mänskligarättigheterna för kurderna i högt upp påagendan.I mitt tidigare inlägg frågade jag vad kurdernasrättmätiga eller legitima krav, eller entillfredsställande behandling av dem, innebär förutrikesministern. Jag skulle bli glad om jag fick svarpå det.Anf. 31 ():Fru talman! I mitt förra inlägg hann jag inte berättafärdigt om den resa till och somsekreteraren i kommittén för kurdernas mänskligarättigheter gjorde tillsammans medytterligare en person från kommittén. De blevinstängda på grund av oroligheterna. De skulle hakommit hem , men de kom hem först ifredags. Sekreteraren berättade hur obehagligt detvar innanför den turkiska gränsen med en myckethård militär, och de upplevde ett hårt förtryck. Detyckte att det kändes bättre när de kom in på denirakiska sidan, vilket jag tycker säger en hel delmed tanke på vad som försiggår inom gränser.Därför instämmer jag med övriga talare om att detär bra att vi har fått besked om att frågan omkurdernas mänskliga rättigheter tas upp i ESK. Jaghoppas också att gör en aktiv insats.Anf. 32 Utrikesminister ():Fru talman! Beträffande det som sades om enriksdagsdelegation vill jag säga att jag har allrespekt för suveränitet, och därmed ärväl frågan om kurdernas självklara mänskligarättigheter besvarad.Sedan tycker jag att det är naturligt att frågan omrespekten för minoriteternas ställning vinner ökadaktualitet. Det sker inte bara på ett positivt sättutan även på ett ganska tragiskt sätt i somhelhet. Respekten för de etniska rättigheterna osv.tycker jag är en given sak. Detta skulle jag viljaframhäva här. Men jag tycker ändå att vi inte skallglömma bort den viktiga roll som FN och desssäkerhetsråd spelar, åtminstone för kurderna i Irak.Anf. 33 ():Fru talman! Jag vill passa på att ta uppTurkiets bombningar i i . Det är heltklart att har åtminstone två syften. Det enaär att störa den process som pågår i iIrak, dvs. en utveckling som kan leda till fria val ochett självbestämmande. Det andra syftet är attskrämma ut sådana som vi, och jag säger vi när detgäller de biståndsorganisationer som håller påmed återuppbyggnadsarbete. Vi kommer att varaberoende av att kunna ta oss in i landet via ,och vi kommer att vara beroende av att föra inmaterial den vägen. Detta är en del i arbetet medatt få att agera på ett annat sätt.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:568 om samarbete omräddningstjänst mellan kommun och statligmyndighetAnf. 34 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagkan tänka mig att medverka till en ändring avräddningstjänstlagen så att ett samarbete mellanLunds kommun och räddningsskolan i kangenomföras.Enligt räddningstjänstlagen skall kommunerna ochde statliga myndigheter som svarar förräddningstjänsten samarbeta med varandra ochmed andra som berörs av verksamheten.Även jag anser att lärare, elever och materiel somfinns på räddningsskolorna skall användas vidstörre akuta räddningsinsatser om behov av detfinns. Såvitt jag kan bedöma finns goda möjlighetertill samarbete mellan räddningstjänsten i Lundskommun och räddningsskolan i . Vid störreolyckshändelser kan räddningsledaren använda sigav de resurser som vid tillfället är gripbara påskolan liksom av andra statliga resurser. För dettafinns redan stöd i räddningstjänstlagen. Det finnsockså goda möjligheter till ett fortlöpandesamarbete i fråga om t.ex. utbildning, övning ochmaterielutnyttjande. Ett sådant samarbete harredan etablerats. Det ligger i båda parternasintresse att alla möjligheter till samarbete tas tillvara.Jag tolkar emellertid så att honskulle vilja att och kommunenhade ett avtal om att räddningsskolan i hålla en beredskapsstyrka som skulle ingå ikommunens räddningskår. Ett samarbete i form aven beredskapsstyrka vid skolan är emellertid intemöjligt också av det skälet att resurserna inte ärtillgängliga . och delar avsommaren finns inte lärare och elever kvar påskolan. I detta fall hjälper det alltså inte med attändra räddningstjänstlagen.Fru talman! När det gäller den mer principiellasidan av saken, dvs. frågan om en kommun skallkunna sluta avtal med utomstående om attupprätthålla beredskap för räddningstjänst, kan jagerinra om att konkurrenskommittén utretthur ökad konkurrens skulle kunna införas inom denkommunala sektorn. Kommittén, som också tagitupp räddningstjänsten, har uppfattningen attgenomförandet av en räddningsinsats bör kunnaläggas ut på entreprenad. Kommitténs förslagbereds inom . Jagär därför inte beredd att ta ställning till denna fråganu.Anf. 35 ():Fru talman! Jag vill först tacka för svaret ochförsöka förklara varför jag ställde min fråga.Det gäller en liten by, som har varit egenkommun men som ingår i . I bynfinns dels en utmärkt räddningsskola med 20 nyabrandbilar och en ny brandstation. Det finns ocksåen deltidsbrandkår för byns utkanter och detomgivande området. Man samarbetar redan närdet gäller bilar och slangar. Sju av lärarna på skolanär redan deltidsbrandmän i den lilla bynsdeltidsbrandkår.Jag skulle nu vilja få ett förtydligande från AndersBjörck: Betyder detta att de kan ingå i denräddningsstyrka som den lilla byn behöver, påsamma sätt som t.ex. MoDo:s industribrandkår iÖrnsköldsvik ingår i den kommunens brandkår?Kan jag tolka svar så att Revingeoch har fel när de säger att enstatlig räddningsskola och en kommunaldeltidsbrandkår inte kan samarbeta? HarLunds kommun missuppfattat detta?Anf. 36 Försvarsminister ():Fru talman! Det beror på vilket samarbete detgäller. förekommer ett samarbete ommaterial. Det är alldeles självklart att det inteföreligger några hinder för att samarbeta eller slutaavtal i det avseendet. Problemet uppstår emellertidom räddningsskolor av olika slag skulle ingå iberedskapen. Skolor har till skillnad frånräddningstjänsten i övrigt åtminstone i normala fallinte jour på samma sätt som den. Det pågår kanskeinte kurser , osv. Dåfinns inte de som syftar på där. Iså fall får man sluta avtal med de människorna, mendet är något helt annat.Skulle man förändra hela detta system tycker jag attdet är viktigt att ta ställning tillkonkurrenskommitténs betänkande. Det sker ocksåsådana överväganden i Kanslihuset för närvarande.Anf. 37 ():Fru talman! Enligt uppgift är det fullt möjligt.Eleverna vid räddningsskolan är över huvud tagetinte inblandade, utan det gäller de lärare som finnsdär. Sju av dem är redan deltidsförmän. De hardessutom semestertjänster och finns där undervanlig semestertid. De följer alltså inte andraskolors tider.Det skulle vara fullt möjligt för räddningsskolan attöverta det som deltidsbrandkåren gör, på ettsådant sätt att det skulle vara en tillgång för staten.Det skulle säkerligen underlätta rekryteringen avlärare, och skulle få råd att hålla eneffektiv brandkår på ett ställe i stället för att behövaplottra med sina resurser på det sätt som sker.Anf. 38 Försvarsminister ():Fru talman! Jag tror att vi skall skilja mellan attsluta avtal om att ta i anspråk de lärare som finnsvid räddningsskolan och att sluta avtal med skolansom sådan. I det första fallet föreligger naturligtvisinga hinder. I det andra fallet skulle man binda upplärare för att delta i en verksamhet, som jag tyckeratt de frivilligt skall få avgöra om de vill vara med ieller inte utöver sitt ordinarie arbete.Anf. 39 ():Fru talman! Jag vill fråga om man isamband med att förslag beredsinom om att lägga uträddningsinsatser på entreprenad också funderarpå att öppna en möjlighet att låta räddningsskolanvara en aktör i ett sådant fall. Jag tror att detta ärdet enda ställe på de fyra orter där räddningsskolorfinns som detta är aktuellt. Det gäller en liten by iutkanten av en större kommun.Anf. 40 Försvarsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är självklart att vidprövningen av konkurrenskommitténs förslag ocksåmöjligheten att utnyttja räddningsskolorna skallutredas, men jag kan inte föregripa någotställningstagande på denna punkt.Anf. 41 ():Fru talman! Även om inte kanföregripa något ställningstagande har han väl ändåen uppfattning. Jag vill återigen fråga: Är det förAnders del okej att deräddningsskolelärare som på sin fritid vill gåin i en sådan här brandkår -- utöver de sju somredan är engagerade -- gör detta?Anf. 42 Försvarsminister ():Fru talman! Alldeles självklart får vem som vill ochsom har behörighet gå in i en sådan härorganisation, men det är ju inte det som problemethandlar om. Det handlar om huruvida man skallkunna sluta ett förpliktande avtal som rör en helskola.Margitta vet vidare mycket väl att det inteär normalt att ett enskilt statsråd föregriperprövningen av ett ärende med en lång rad aspekter,ett ärende som omsorgsfullt beredsinom . Vi får vänta på en samladbedömning på denna punkt.Anf. 43 ():Fru talman! Jag uttryckte mig kanske litet vagt.Menar att räddningstjänstlagen ger utrymme för ett sådant samarbete, sombaseras på frivillighet från räddningsskolans lärare?Anf. 44 Försvarsminister ():Fru talman! Om det handlar om frivillighet är minuppfattning att så är fallet med nuvarandelagstiftning.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga av 1991/92:572 om F 13 iNorrköpingAnf. 45 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat på vilken grundjag har gjort min taktiska bedömning när det gällerF 13:s betydelse i incidentberedskapen.Frågan om Bråvalla flygflottilj (F 13) i Norrköpingmåste ses i ett vidare perspektiv än ett mycket kortrefererande till en tidningsintervju, som dessutompå en rad punkter var direkt missvisande.Jag skall här i punktform peka på de viktigasteskälen till att regeringen anser att F 13 börbibehållas tills vidare. Eftersom frågan om F 13 avmånga kopplats ihop med den om F 6 kommer jagockså att peka på några förhållanden om F 6.1. skall styragrundorganisationen, inte tvärtom.2. Det enda egentliga sättet att avveckla F 13 skullevara det som överbefälhavaren föreslog i sittkompletterande underlag . Ensådan avveckling skulle medföra negativakonsekvenser för verksamheten i fred, under kriseroch i krig. Dessa konsekvenser vägs inte upp av denmöjliga besparingen.3. Bråvalla kan på grund av F 13:s 37-divisioninte avvecklas helt och omedelbart.4. Den krigsorganisatoriska minskningen inom AJ-systemet är grunden för att avveckla enattackflottilj.5. Av attackflottiljerna är F 6 den minst olämpligaatt avveckla. F 6 kan avvecklas helt ochomedelbart. På det sättet åstadkoms en maximalbesparing.6. En avveckling av F 13 ger en mindre besparing än vad en avveckling avF 6 ger.7. I avvaktan på den stora omstruktureringen inomflygvapnets grundorganisation bör iövrigt inga förändringar eller låsningar till olikamodeller göras nu.Fru talman!Avslutningsvis kan jag konstatera attingenting har inträffat som ger regeringenanledning att ändra sin uppfattning i frågan.Anf. 46 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jag hadenog hoppats att försvarsministern på ett kraftfullaresätt skulle ha dementerat de tidningsuppgifter somjag har hänvisat till.