prot · GF09123 · 1992-06-01 00:00:00 — Mendet är en sak som jag vill lyfta fram och förtydliga.Det gäller en fråga där vi från vårt parti har gjort ensärskild markering i form av en motion, nämligenfrågan om 071-servicen.Denna s.k. 071-service, som betjänar allmänhetenmot en avgift på 4,55--19,/min, innehållerenligt mångas uppfattning ''litet service för mycketpengar''. Ett annat problem är att det ofta är någonannan än beställaren, vanligen föräldrar ellerarbetsgivare, som får stå för kostnaden.Ämnet har debatterats tidigare i kammaren, varförjag inte behöver fördjupa mig i det.Jag noterar dock att ett enhälligt utskott ibetänkande TU20, som behandlas här , finner''en motvilja mot att 071-numret missbrukas pådetta sätt''. Utskottet erinrar dock ''atttelenätet alltsedan sin tillkomst är ett öppet nät''.Vidare: ''Den som abonnerar på en anslutning hardärmed fri tillgång att ringa alla andra abonnenter ihela det världsomspännande telenätet. ''Herr talman! Att införa en restriktion i form av enbegränsning i 071-servicen är -- för att göra sig tilltolk för utskottet -- ett mycket stort ingrepp i denhävdvunna rätten.Utskottet säger sig därför inte vilja uttala sigför en generell spärr, och man förlitar sig på attteleverket och det bildade etiskarådet skall komma till rätta med problemet. Man ärdärför inte beredd att vidta någon åtgärd.Underförstått: Om inte och det etiskarådet kommer till rätta med problemet, har inteutskottet avhänt sig möjligheten till ingrepp i denhävdvunna rätten till ett öppet telenät.Herr talman! Jag följer med intresse televerketsoch det etiska rådets hantering av frågan och har föravsikt att komma tillbaka om så skulle behövas.Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan i dess helhet och avslag på samtligareservationer och meningsyttringar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )20 § Ökad konkurrens inom den kollektivapersontrafikenFöredrogstrafikutskottets betänkande1991/92:TU21 Ökad konkurrens inom denkollektiva persontrafiken (prop. 1991/92:130).Anf. 219 ():Herr talman! Med trafikpolitiska beslutavsåg man att göra SJ till ett effektivt, kundinriktatoch lönsamt företag. Resultatet skulle förbättrasmed 1 miljard t.o.m. detta års utgång. En hel delförbättringar har skett, främst en del förbättringar av vagnmaterialet hargjorts.Trots satsningarna minskade såväl gods- sompersontransporterna mellan 1990 och 1991.Persontrafiken på tåg har minskat under den sistadelen av 80-talet.Ökad lönsamhet behöver alltså inte betyda ökatresande. Särskilt är det fallet om lönsamhetenuppnås genom minskning av personal ochförsäljning av fastigheter.Ett hårt slag mot kollektivresandet, som riksdagenhar stått för, var den 25-procentiga moms sominfördes på persontrafik ochborttagandet av det årligautvecklingsbidraget på 450 milj.kr. för godstrafik.Dessa åtgärder vidtog ju den förra regeringen.De stegvis ökande tillåtna axel- och boggitryckenför lastbilar ökar givetvis också konkurrenskraftenför tung godstransport på väg.SJ är nu ensamt i om att klara sig utanstatssubventioner. Om den avreglering som man nuavser att genomföra blir verklighet, vilket myckettyder på, riskeras, som jag ser det, en omfattandenedläggning av betydande delar av persontrafikenpå stomnätet.Det ökade bussresandet på långväga transporter,vilket man i propositionen vill öppna för utgörgivetvis ett hot mot SJ:s möjligheter att genomföraoch befästa det utvecklingsprogram som företagetålades 1988.Det finns, som framgår av gällande lagstiftning,redan nu möjligheter att ge tillstånd till linjetrafikom avsevärt bättre trafikförsörjning kan uppnås.Det är högst tvivelaktigt om flerpersontransportföretag på stomnätet i längdenkommer att medföra några samhällsekonomiskavinster. Samordningsarbete med tidtabeller,teknik, service och säkerhet bör rimligen öka medfler företag än ett.Redan nu utsätts SJ för en kraftig konkurrens frånandra trafikslag. Jag menar att den konkurrensensker på orättvisa villkor. En grundlig utredningborde därför göras, där ansträngningar görs attklargöra de totala samhällsekonomiska kostnadersom bör belasta olika trafikslag för att uppnå bättrerättvisa. Det räcker inte att redovisa mängdenutsläpp av en del gaser. Utsläpp av t.ex.cancerogena ämnen, bullerstörningar ochenergiförluster måste också tas med i bilden. Därsamhällsekonomiska beräkningar inte räcker tillmåste sedan politiska bedömningar ta över.Sammanfattningsvis anser jag att SJ borde ha fåttmöjlighet att slutföra och utvärdera sinförnyelseperiod utan att utsättas för nyasvårigheter.När det slutligen gäller riktlinjer för statens uppköpav interregional persontrafik föreslås ipropositionen och i utskottsmajoritetens skrivningatt den nivå som beslutat för trafikåret1992 inte skall få överskridas.Med hänsyn till de indragningar som redan harskett och den olönsamhet som ytterligare kanuppstå, bör dörren hållas öppen för en upphandlingsom kan ge en god trafikförsörjning i hela landet.Jag yrkar bifall till meningsyttringen som gällermom. 220 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas ökadkonkurrens inom den kollektiva persontrafiken.Det innehåller förslag om en fortsatt avreglering avden interregionala persontrafiken. Det sägs attbusstransporter skall ges större möjligheter attgenomföras parallellt med järnvägssträckningaroch transporter.Det föreslås också att statens köp av interregionalpersontrafik skall ske i mer marknadsmässigaformer och att upphandlingen då skall ske ikonkurrens mellan om möjligt olikajärnvägsföretag.Utskottet föreslår också, på förslag av regeringen,att man skall ha möjlighet att ha längreavtalsperioder, upp till , och att det även skallfinnas möjligheter att upphandla rullandejärnvägsmaterial, som sedan kan disponeras fritt avolika järnvägsföretag.Detta betänkande är enigt, om man bortser frånVänsterpartiet. Att går emot dettaär inte direkt förvånande. Vi vet ju attVänsterpartiet aldrig har varit direkt positivt till enökad konkurrens. vill ha planering,gärna monopol, och tror att just det politiskabeslutssystemet är det bästa, även när det gäller atttillhandahålla så pass kundorienterade produktersom just transportsystemet är.I stort sett hela världen har insett konkurrensensfördelar. Dess värre har ännu integjort det.Herr talman! Det riksdagsbeslut som viförhoppningsvis kommer att fatta innebär enfortsatt utveckling mot ökad konkurrens, och det ärbra. Ökad konkurrens gynnar konsumenterna,vilka egentligen är uppdragsgivare,och kollektivtrafikens utveckling. Ändå sägerVänsterpartiet nej. Även om jag känner tillVänsterpartiets grundläggande ideologi är detförvånande. Jag förstår att kan hasvårt att för sina uppdragsgivare -- väljarna och dekollektivtrafikresande -- förklara logiken i det mannu gör när man går emot regeringens förslag pådetta område.Herr talman! Jag yrkar bifall tillutskottsmajoritetens förslag.Jag vill även kommentera en del av det som BengtHurtig har sagt. Är inte de framgångar som vi harsett när det gäller statens järnvägars utvecklingunder , t.ex. X2000 och annat,egentligen till stor del ett resultat av att vi har ställtstörre krav på SJ och att vi har öppnat uppmarknaden för konkurrens, vilket i sig har gett tillresultat att SJ i stora stycken har utvecklatspositivt? Jag vill påstå att SJ som företag och SJ:sekonomi utvecklas i rätt riktning. Jag tror att en avhuvudanledningarna är just att vi har satt press påSJ dels genom politiska beslut, dels genom attöppna upp för konkurrens och alternativ inomdenna sektor.Jag vill avsluta med att ställa två frågor tillVänsterpartiets representant ändring som utskottsbetänkandet innebär gerju konsumenterna fler alternativ inomkollektivtrafiken. Vad är det för dåligt med det? Jagtrodde att tyckte att kollektivtrafikvar bra. Om vi kan ge större möjligheter för fler attutnyttja kollektivtrafik med tätare turer och bättretransporter i allmänhet gynnar väl detkollektivtrafiken?I dag finns det i stort sett endast ett alternativ tillkollektivtrafiken i form av järnväg på desträckningar som vi diskuterar , och det ärbilen. Detta förslag gynner även andra kollektivatrafiksystem, t.ex. busstrafik. Anser hans förslag egentligen gynnar miljön ellerkollektivtrafikens utveckling?Anf. 221 ():Herr talman! Det går redan en hel dellångfärdsbussar i som de facto konkurrerarmed SJ:s tågtrafik. En del kör ju SJ självt. Jagbrukar själv ibland välja mellan att åka buss och attåka tåg. Man kör t.ex. buss från ochända upp till . Jag har inte föreslagit attdenna busstrafik skall avvecklas. Jag säger att dettaöppnar dörren för att skadeprövningen mjukasupp, så att det blir ännu mer s.k. olönsam trafik påSJ:s tåg som vi sedan får köpa upp. Eller ocksåkommer vi inte att ha råd med det, och då får vilägga ned denna trafik.Innan vi har låtit för SJ:srekonstruktion eller förnyelse ta slut, borde vi haskjutit på denna lagstiftning.Anf. 222 ():Herr talman! Jag tycker inte att på mina frågor. Vad detta handlar om är öppnar upp för fler alternativ och ökadkonkurrens av alternativa kollektivatransportmedel. På många av dejärnvägssträckningar som vi talar om , och därvi under vissa förutsättningar är beredda att släppain alternativ kollektivtrafik, är det faktiskt intetåget som man väljer. Det är bilen. Med dettaförslag får man större möjligheter att välja någotannat än bilen. Det trodde jag faktiskt att BengtHurtig inte hade något emot.Om säger att man skall avvakta ochlåta SJ rekonstrueras och utvecklas, undrar jag omBengt kan visa på något exempel där fortsattmonopol och fortsatt politisk styrning har gynnatkollektivtrafiken eller miljön.Anf. 223 ():Herr talman! Den skadeprövning som gäller enligtnuvarande lag innebär att om man uppnåravsevärda trafikförbättringar, kan man släppa lossbusstrafiken ytterligare.Fram till 30-talet hade vi väsentligen olikatrafikoperatörer på det svenska järnvägsnätet. Pågrund av behovet av samordning och effektivitetblev det ett enda stort SJ. Det varalltså den typiska processen från flera olika till ettstort som ledde till att man fick fram monopoletsfördelar.Jag har ju själv verkat för att det för vissa delar avdetta järnvägsnät, t.ex. de delar som harregionaltrafik, kan vara fördelaktigt att ha olikaoperatörer. Men när det gäller själva trafiken påstamnätet, tror jag att man måste vara betydligtmer försiktig med att låta flera olika företag körapå samma nät. Det är också den bedömning som SJgör.Anf. 224 () replik:Herr talman! Jag tror att de som läsersnabbprotokollet , eller när det nukommer från trycket, kan konstatera att det BengtHurtig nu sade i vissa delar var ett stöd för attutskottsmajoritetens uppfattning skall genomföras.Om man skall hårdra det hela är situationen i dagden, att om något bussföretag vill etablera enkonkurrerande linje parallellt med SJ:s, får mandet inte om SJ säger nej. Men -- och här skall manjämföra vad utskottsmajoriteten säger ibetänkandet med det just sade -- omavsevärt bättre trafikförsörjning uppnås, skalltillstånd ändå kunna beviljas.Detta är vad som står i majoritetens skrivning ibetänkandet, och det var i stort sätt ordagrant vadBengt tidigare sade. Egentligen borde inteBengt yrka bifall till något annat änutskottsmajoritetens förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )21 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1991/92:AU15 Uppskov med behandlingen av vissaärenden.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )22 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av förs. 1991/92:19 Riksdagensrevisorers förslag angående ochnormgivningsprocessen1991/92:K28 av ()1991/92:K28 av ()1991/92:K30 av och ()betänkanden1991/92:FiU21 Utskiftning av löntagarfondernastillgångar m.m.1991/92:FiU27 Uppskov med behandlingen av vissaärendenUtrikesutskottets betänkande1991/92:UU25 Uppskov med behandlingen av vissaärendenFörsvarsutskottets betänkanden1991/92:FöU12 Totalförsvarets fortsatta utveckling1992/93-1996/971991/92:FöU13 Uppskov med behandlingen avvissa ärendenSocialförsäkringsutskottets betänkande1991/92:SfU17 Lokal försöksverksamhet medfinansiell samordning mellan socialförsäkring ochhälso- och sjukvårdTrafikutskottets betänkande1991/92:TU25 Tilläggsbudget II inomkommunikationsdepartmentets områdeNäringsutskottets betänkande1991/92:NU33 Ombildning av domänverket tillaktiebolag23 § Kammaren åtskildes kl. 22.01.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6 §anf. 51 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 103(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf.140 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 18 § anf.203 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.