prot · GF09103 · 1992-04-29 00:00:00 — I denna fråga står jag påregeringsdeklarationens grund. Det är också pådenna grund som jag är utrikesminister.Anf. 48 ():Herr talman! När den gamle vise ,sångaren som är solens årsbarn, för första gångenblickade upp ur det ägg som han föddes ur såg hanhavet. Så ungefär börjar . Många hävdaratt Kalevalamyten inte handlar så mycket omKarelen utan att den troligtvis i stället är enÖstersjömyt som nedtecknade. Detfinns också i en gammal tradition som gårtillbaka på , eller något liknande. Detfinns alltså rikliga möjligheter att citera också urÖstersjömyterna när vi skall debattera här ikammaren. Mycket av vårt Östeuropasamarbetekoncentreras naturligtvis nu kring Östersjön.Detta samarbete har satts i gång bra avregeringarna runt . Alla regeringarna harnu bildat det Östersjöråd som också tidigareregeringar har arbetat för att det skulle komma tillstånd. Så sent som ville parlamenteninstitutionalisera årliga möten iÖstersjökonferenser. Där skulle alltså allariksdagar runt mötas. Detta är baranågra exempel ur politikens värld på att det finnsett klart ökande engagemang och en efterfrågan påsamarbete runt hela mellan Östeuropasländer och de rika länderna i väst.De finns två olika motiv för hur dettaÖstersjösamarbete, som är viktigt för en stor del avvårt Östeuropasamarbete, har vuxit fram. Det enaär självklart och har debatterats ganska mycket ikammaren . Det är den hunger på samarbetesom växte fram när järnridån försvann. Depolitiska barriärer som utgjordeförsvann, militära barriärer har minskat och ävende ekonomiska gränserna mellan EFTA, EG ochCOMECON har minskat eller fallit bort. Det vet vialla. Mycket av det nya samarbetet, vare sig det ärkommersiellt, fackligt, kulturellt, konstnärligt,turistmässigt eller politiskt, kommer ur detta.Det andra motivet är också viktigt att ta fram. Dethandlar väldigt mycket om utvecklingen inom EG.Den främjar ju på ett systematiskt sätt en regionalsamverkan. Det sker både genom marknadenskrafter och genom koncentrade samhälleligainsatser på de framgångsrika områdena i EG. Detsker också i högsta grad genom EG:sregionalpolitik för att stärka de eftersattaregionerna i EG.Den del av diskussionen om ett ökat samarbetemellan och kring somhar initierats av våra vänner i har juinte minst haft regionaliseringen av pånäthinnan och även oron för att vår del av världenkommer att marginaliseras. Det har ju varit endrivkraft bakom den strävan som exempelvis BjörnEngholm och andra i ochNordtyskland har haft som bakgrund när man harmyntat slagordet den nya Hansan.För att kunna diskutera hur vi praktiskt skallutforma vårt samarbete med den del av Östeuropasom ligger runt är det viktigt att ta denutgångspunkten och EG:s ambitioner på allvar. Detpågår utomordentligt avanceradenätverkssamarbeten inom EG. Det kan gällajärnvägar såväl som kunskapsvägar. Det handlarom avancerad teknik, nätverk mellan människoroch mycket annat.Så sent som har vi i , motbakgrund av EG:s erfarenheter som har samlats ide s.k. transeuropean networks, enhälligtrekommenderat samtliga regeringar i attåstadkomma en infrastrukturplan för . INordiska rådets tappning handlar visserligen denplanen om de nordiska länderna, men den harockså en bäring på samarbetet över föratt kunna skapa nätverk till de baltiska staterna,, och andra områden.Här kommer naturligtvis även de nordiskafinansiella institutionerna mycket väl till pass. Dehar ju sina program utformade så att de också kanfungera i en sådan ram. Det gäller t.ex. Nordiskainvesteringsbanken och det nya baltiskainvesteringsprogrammet, som utrikesministernockså nämnde.Det är viktigt att regeringarna nu fångar upp dennaenhälliga rekommendation från Nordiska rådet.Det är visserligen projekt för infrastrukturen, dvs.både den fysiska med järnvägar och vägar och föruniversitetssamarbete, vuxenutbildning ochmycket annat som handlar om . Det är tänktså att det skall kunna passa in väl i det samarbete vihar med de fattigare länderna på andra sidanÖstersjön och söder om det samarbete som vi i vårt land skall utvecklautöver detta är en av de mest praktiskt viktigafrågorna -- och kanske en av de svåraste -- inte attanslå pengar, utan att acceptera import frånÖsteuropas länder. Det gäller import på deområden där länder kan åstadkommaen konkurrenskraft.Vi har ingått ett frihandelsavtal medTjeckoslovakien, , och Litauen.Man förhandlar fortfarande mellan EFTA ochPolen och . Dessa avtal -- särskilt dem medEstland, och -- är av naturliga skälinte heltäckande. Det finns ännu inte organ i allastater som helt kan hantera alla dessa besvärligafrågor. Det handlar om att bygga upp system för atthantera handel osv.Det är viktigt att man tar till vara de möjligheter attfrämja import från som finns inom ramenför de avtal som har slutits. Det gäller de områdendär de realistiskt kan komma att exportera något tilloss, t.ex. när det gäller jordbruksvaror. Detta gällersjälvfallet också . Om vi menar allvar med attfrämja utvecklingen i måste vi ocksåöppna oss på de områden där våra grannar ärkonkurrenskraftiga. Vi skall inte uppmana dem tillmarknadsekonomi och tala om värdet av fri handeloch sedan när marknadsekonomin väl är uppnåddsäga att på de områden där vi själva har känsligproduktion får marknadsekonomin inte råda, utandär skall vi ha regleringar och protektionism. Så fårdet inte bli.De frihandelsavtal som är tecknade germöjlighet till en bättre frihandel och möjligheter attuppmuntra dessa länder att exportera till oss på deområden där det kan vara besvärligt för oss. Inteminst i en riksdag, där så många motioner handlarom att skydda produktionen i den egna regionen,är vi alla klara över att det finns många områdendär vi har en produktion som är känslig. Det gällerofta låglöneproduktionen i vårt land och deområden där våra grannar är konkurrenskraftiga.Om vi inte tillåter den exporten till oss, kommerÖsteuropa i längden att ställas inför en omöjlig nyfattigdomsmur. Vi måste i stället ta till vara demöjligheter som inte minst EG:s inre marknad ochEES-avtalet ger, för att öka vår sysselsättning ochfinna nya arbetstillfällen i stället för dem someventuellt kommer att försvinna när konkurrensenfrån ökar. Då bör vi inte alltför hårttillämpa dumpingvapen och annat.Det gäller för oss och för regeringen att, med enmer aktiv näringspolitik än den som man harvisat upp, se till att vi kan utnyttja de godamöjligheter som och EG:s inremarknad kommer att innebära, för att i ställetförstärka sysselsättningen och se till att de regioneri som kan ha det besvärligt kan utvecklas.Därför finns det en koppling till det samarbete vihar i med EG inom EES. Det måstefungera väl. Det finns även en koppling till deanpassningar i vårt eget samhälle som vi måste göraom vi menar allvar med stödet till Östeuropa.Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna.Anf. 49 (nyd) replik:Herr talman! Jag har inte lyckats bli särskiltupphetsad över vad anförde här.Men i mitt tidigare anförande var min indignationmycket äkta. Det gällde allt, hela kedjan, de 50åren med , guldet vi gav bort,människorna vi lämnade ut och skulden som vi numyglar med. Jag var faktiskt så indignerad att jagglömde en formalitet, nämligen att yrka bifall intebara till reservationerna 4 och 5, utan även tillföljdreservationen 6. Denna formalitet vill jaghärmed anmäla.Anf. 50 ():Herr talman! Tusentals svenskar är ivriga att hjälpavåra grannar i de baltiska staterna. Engagemangetär personligt och spontant. Det känns som om vihar fått kontakt med syskon som vi varit skilda fråni decennier. Låt mig nämna några exempel avmånga möjliga från Dalarna.Jaak Kerstell i lämnade sin post somkommunalråd och arbetar nu i för att byggaupp ett samarbete.Borohus ägare har gått med på att Gagnefskommun får ta över fabriken för att bygga hus tillEstland.Estniska socialministeriet, i Viljandioch Estlandshjälpen i skapar nutillsammans ett pilotprojekt för att belysa hurmodern handikappvård bedrivs.Journalisten vid Dalabygden satsarpå rådgivning för ett uthålligt energisystem iDalarnas vänlän i . Det är viktigt att visahur man med enkla medel kan spara pengar ochenergi i hushållen.SERC, ett internationellt centrum försolenergiforskning, knutet till /Borlängehögskola, är redo att sätta upp endemonstrationsanläggning som visar hur solenvärmer vatten.Det är lätt att inse svårigheten att samordna alldenna goda vilja med mottagningskapaciteten iEstland. Det är klokt av regeringen att inrätta ensärskild beredning i somtänker igenom organisationen ordentligt. Detförsta budgetår som vår regering ansvarar förbörjar faktiskt inte förrän . Jag ärövertygad om att linjerna snart klarnar, så att allasom vill engagera sig på ett enkelt sätt kan få dekontakter som gör deras insats mest meningsfull.Herr talman! När återförenades,stoppades de farliga östtyskakärnkraftsreaktorerna . Ingen försöktelappa och laga för att ''öka säkerheten'' vid dessapotentiella katastrofanläggningar. Det ledandetyska kraftföretaget har enligt uppgiftövergett kärnkraften därför att den är bådeekonomiskt och tekniskt död. Tysklandsmiljöminister pläderar kraftfullt för enstängning av alla de uttjänta östreaktorerna.Jag anser att bör noga undersöka hur vi bästoch snabbast hjälper och ,särskilt , bort från kärnkraften.Kärnkraftsinspektionen och Strålskyddsinstitutethar stora uppgifter när det gäller nedmonteringenav kärnkraftsreaktorer och den svåra uppgiften attta hand om det livsfarliga avfallet.Framtidens energisystem måste vara uthålligt, dvs.lita till solen och en allt effektivareenergianvändning. Det är dit alla ansträngningarskall sikta. I en övergångsperiod är naturgasen denbästa energikällan. ABB har t.ex. enligt uppgiftföreslagit att man skulle hyra ut naturgasturbineroch frakta dem dit på fartyg. Dessa kunde genereraden el som föll bort när och S:tPetersburgsreaktorerna avvecklades.Miljö- och naturresursdepartementet håller på ochbygger upp ett samarbete med svenska företag somförstått hur man uthålligt hanterar naturresurserna.Det gäller i hög grad också energisystemet.Herr talman! Baltguldet skapar fortfarandeproblem, som egentligen borde kunna lösas på ettenkelt sätt, om den goda viljan funnes. Jag kan inteöverge förslaget att skulle kunna hjälpatill med detta. Låt mig lämna några praktiskauppgifter, som jag har listade, för att visa hurmöjligt det i själva verket är.Sveriges riksbank lyder direkt under ,inte som de statliga verken under regeringen. Detär alltså som kan ta initiativ när det gällerriksbanken, inte regeringen. Till skillnad från deaffärsdrivande verken förfogar över enegen förmögenhetsmassa. har avtradition en självständig ställning -- det är självklartmed hela valutaansvaret och allt detta -- ochriksbanken har mycket stor makt, men det ärriksdagen som väljer riksbanksfullmäktige, som isin tur utser riksbankschef.Riksdagen beslutar hur bankens vinst skalldisponeras. revisorer, som jag har äranatt tillhöra, granskar tillstånd,styrelse och förvaltning. Riksbanksfullmäktigesförslag till disposition av vinst granskas nui finansutskottet. föreslås att 7 700 milj.kr. avvinsten skall inlevereras till staten, medan 965 milj.skall läggas till dispositionsfond.Bankens dispositionsfond kan tas i anspråk efterbeslut av riksbanksfullmäktige och har alltsåingenting med statens budget att göra.Riksbanken äger drygt guld, vid årsskiftetmarknadsvärderat till ca 12 miljarder kronor.Guldtackorna ligger i huvudsak i speciella förvar iUSA. Det guld som och Litauendeponerade hos oss utgör alltså av vårguldreserv.I finansutskottets yttrande 1991/92:FiU5y, sombifogas betänkandet UU16, framgår det attutrikesutskottet skall bedöma på vilket sätt Estlandoch skall kompenseras för de guldreserversom överlämnades till . Vi är alltså helteniga om att resurser skall överföras till dessa bådaländer.Finansutskottet framhåller att det inte bör kommai fråga att utgifter på statsbudgeten finansierasgenom att från tillfälle till tillfälleändrar principerna för inleveranser till statsverket.Jag instämmer till fullo i detta. Av det följeremellertid att riksbanksfullmäktige har möjlighetatt ur dispositionsfonden eller ur guldreservenöverlämna det guld till och somdessa länder deponerade i vår riksbank. Dettaskulle inte inverka på inleveransen till statsverketoch inte heller på något annat sätt belastastatsverkets budget.Herr talman! Jag hoppas att en delprestige skulle kunna lätta och att det blir möjligtför finansutskottet att vid sin behandling avriksbanksfullmäktiges förslag eller vidbehandlingen av kompletteringspropositionen, därju regeringen har anvisat en annan möjlighet, elleri någon annan ordning pröva möjligheten att isamråd med riksbanksfullmäktige lösa frågan omåterlämnandet av baltguldet!Anf. 51 ();Herr talman! Under en lång följd av år har vi följtde baltiska staternas frihetskamp. Vi har påmåndagar samlats på i på andra platser i landet för att bl.a. visa vårsolidaritet med de baltiska folken. Vi har krävt debaltiska staternas rätt att existera som fria stater. Påmånga olika sätt har vi protesterat mot invasionenav , utsuddandet av de baltiska staternasgränser och att det dröjde så länge innan Sverigesdåvarande regering kunde erkänna de baltiskastaterna och därmed också förklara att Sverigesgodkännande av intelängre gällde.Engagemanget för staterna i inkl. debaltiska staterna är stort. Det visar bl.a. de olikahjälpsändningar som gått och går från vårt land tillPolen, , , m.fl. länder.Det är viktigt att vi nu på olika sätt stöttar de unganationernas -- som man väl kan kalla dem --nyvunna frihet. Det är viktigt att vi på olika sättvisar och förklarar vad begreppet demokratiegentligen står för. Vi måste också tala om attdemokrati är en skör planta som måste vårdas ochansas. ockupation och odemokratisktstyre sätter sina spår. Det är inte så enkelt att heltplötsligt börja bestämma, när andra tidigare alltidvisat vad ländernas invånare haft att rätta sig efteroch genom sanktionsmetoder krävt total lydnad. Pågrund av det utbredda angiverisystemet har det integått att lita på någon. Alla har varit rädda för allaoch misstänksamma mot varandra.Men de baltiska staterna tror ännu inte riktigt på sinfrihet. Orsaken är bl.a. att de ryska soldaternafortfarande finns kvar, som också utrikesministernnämnde. Hur skall exempelvis folk kunnatro på friheten, när ryska soldater i uniformerfortfarande patrullerar på gatorna? Många balterupplever de ryska soldaternas närvaro som ett storthot och önskar intensivt att de skall försvinna.Vi vet att de tidigare sovjetiska staterna, numeraOSS-staterna, har många hemvändande soldateratt ta hand om. Jag anser att det därför är en sak förvärldssamfundet att se till att det ordnas försoldaternas uttåg ur de baltiska staterna och attsoldaterna har någonstans att ta vägen. Innan dethar skett har inte balterna någon verklig frihet ochhar svårt att i praktiken se vad orden frihet ochdemokrati konkret står för.Det är inte svårt att förstå balternas inställning tillde ryska soldaterna. Vem skulle inte efter femtioårs ockupation önska att den tidigare förtryckarenförsvann?Samtidigt är det viktigt att den ängslan och oro sombalterna känner mot ockupationsmakten inte försöver till de vanliga ryssar som inte önskar någothögre än att få bli medborgare i exempelvisEstland. Det är därför också viktigt att begreppetmänskliga rättigheter gäller alla.Vi känner de baltiska folken som fredliga folk. Dehar inte använt vapen i sin frihetskamp. De har istället samlats för att i stora skaror sjunga ut sinsamlande längtan till frihet. Sången har varit ettvapen mot en som man trodde oövervinneligsovjetisk armé.Det svenska kungaparets gjorda besök iEstland är det första statsbesöket i det självständigaEstland. av kommunistiskockupation har det besöket ett stort symbolisktvärde, speciellt med tanke på att vi har en del påvårt samvete när det gäller de baltiska staterna. Detär bra att vi nu på olika sätt försöker rätta till det.Enskildas och organisationers engagemang för debaltiska och andra östeuropeiska stater är stort. Ibåt- och billaster forslas mängder med material,sjukvårdsutrustningar, kläder och andraförnödenheter till behövande i de olika länderna.Vänorter, vänsjukhus, vänkyrkor och annat vänligthar vuxit upp. Det är bra. Det är viktigt att intresseoch engagemang behålls. Det är roligt att kunna ge.Men det får inte vara så att vi fredar våra samvetengenom att sända det som ändå skall utrangeras ellerge rum i våra garderober för den nyavårkollektionen. Regeln måste vara att utgå frånmottagarnas behov.Det behövs en struktur i hjälparbetet både medtanke på de länder som får hjälp och på vårt egetland. Vi måste få kunskap om vad som förs ut, huroch till vem. Kanske är det inte alltid de som bästbehöver hjälpen som får den. Kanske det somskickas ut också behöver ses över och repareras.Kanske de som skall använda instrument ochapparater behöver utbildas, så att de klarar av attsätta upp den nedmonterade apparaten och skötaden. Jag anser att det är viktigt att de svenskainsatserna samordnas både när det gäller nytt ochgammalt material och utrustning, proviant,utbildning och annat.Sverige har, som jag redan nämnt, en del på sittsamvete när det gäller de baltiska staterna. Det harvi talat om här . Det är därför bra att vi nu kanbetala av den skuld vi redan har betalat, fast då tillfel gäldenär. Jag tänker på ''guldet''.De flesta av oss önskar säkert att den betalningenkunnat ske vid sidan av gåvan på 1miljard kronor. Enligt utskottets förslag är det nuupp till regeringen om den vill utnyttja de 199,5milj.kr. som utskottet ställt till regeringensförfogande, för återbetalning av en del avguldskulden.Vi kristdemokrater anser att det också är bra attbistånd och samarbete med , Central- ochÖsteuropa sker utifrån andra konton än de som ärämnade till . Även om våra nära grannarhar det bekymmersamt är nöden och svälten långtvärre i världens fattigaste länder. Jag kan inte se attsolidaritet och vilja att hjälpa känner av någrageografiska avstånd.Det är också viktigt att de insatser vi gör inte pånågot sätt kan stämplas som kolonialism, vare siginsatserna sker i vårt nära grannskap eller långtborta i den tredje världen. Hjälpen måste vara tillsjälvhjälp och inte bli som ett bedövningsmedelmed apati och oföretagsamhet som följd. den aspekten är det därför bra att de nordiskaländerna backar upp ett baltiskt medlemskap iinternationella valutafonden genom att dela påstyrelserepresentantskapet. Ett sådantmedlemskap gör att de baltiska staterna kommermed i den internationella kreditgivningen och är påväg mot ekonomisk självständighet med egnavalutor. Jag glädjer mig å deras vägnar och och åalla de vänners vägnar som jag -- vi -- har i debaltiska staterna. är på många sätt placeratnära de baltiska staterna.Herr talman! Jag yrkar i alla moment bifall tillutskottets hemställan.Anf. 52 ():Herr talman! Det är klart att vi fortfarande gläds åtfrigörelsen och demokratiseringsprocessen iÖsteuropa. Men jag vill också säga att man någotförenklar historieskrivningen när man säger attbristen på demokrati har varat . Jag villinte beteckna tillståndet somdemokrati i exempelvis , ,och delvis också i . Vi måstebetrakta det som har hänt i denna del av världen iett historiskt sammanhang.Om inriktningen av samarbetet med Östeuroparåder, vad jag kan förstå, en ganska storsamstämmighet. Det är bra att resurserna nu intetas från biståndsmedlen till tredje världen.Vänsterpartiet har haft en del synpunkter på hurmedlen skall fördelas. Vi hade också för vår delgärna sett att en nordisk fondkonstruktion fått merresurser i stället för den europeiskaåteruppbyggnadsbanken banks hårda inriktning mot privatiseringhämmar möjligheterna att ta itu med reellaproblem. Om man t.ex. vill ge lån till uppbyggnadav mycket angelägen infrastruktur och viktigaprojekt för omställning av krigsindustri, kolliderardet med kravet att av lånen skall gå till privatverksamhet. Banken kommer därmed att få krävaatt sådant som man inte ens i västvärlden normaltprivatiserar eller tillåter utlänningar att äga, skallprivatiseras. Frågan är om t.ex. ryssarna, som hotasav konflikter runt om i f.d. , ilängden är villiga att sälja sin krigsindustri till väst,som föreslog i fjol.Den andra punkt där jag vill framföra en viss kritikär den geografiska avgränsning som tycksvidlåda mycket av vad statsmakten företar sig. Närvi ser på kartorna över östsamarbetet verkarSverige vara avklippt i höjd med . IanWachtmeister sade tidigare att vi skulle ta ansvarför vårt närområde. har faktiskt den endalandförbindelsen med och andra stater viaHaparanda. hittar jag ingenstans i betänkandetatt inte skulle få samarbeta medÖsteuropa, och någon liten rännil av pengarna harockså sökt sig dit.Miljöproblemen på berör norra högsta grad och naturligtvis också ochNorge. President har enligt ochSvenska givit order om att förberedelserför kärnvapensprängningar på skallgöras. har också erbjudit sig att medkärnvapensprängningar förstöra miljöfarligt avfall.Folken på känner till de lidanden somkärnvapenproven har orsakat befolkningen iKazakstan och Semipalatinskområdet, och mångaär givetvis oerhört upprörda.Den ligger också lågt när detgäller att driva provstoppsfrågan. Om världenskulle få ett stopp på och Frankrikeskärnvapensprängningar, har också president ett av sina viktigaste argument. Det räckerinte att kritisera Jeltsin. Den nya svenskautrikespolitiska profilen präglas inte av någonenergi när det gäller provstoppsfrågan.Världens största koncentration av kärnreaktorer,såväl militära som civila, finns på Kolahalvön.Atomavfall förvaras på ett obetryggande sätt. Ettfemtontal kärnreaktorer har dumpats påhavsbottnen i och . Åtta avdem har bränslestavarna kvar. 17 000 containrarmed radioaktivt avfall har dumpats, trots att dettaär förbjudet. Radioaktiviteten i vattnet är förhöjd.Den ekologiska öknen runt smältverken iMontjenegorsk och Nikel sprider sig med enhastighet på , och troligenpåverkar dessa utsläpp också norra ochnorra . I har uppmätts mycket högaPCB-halter, landets högsta, och i Moudoslompolomycket höga halter av tungmetaller. Likartade uppgifter finns frånnorra . Sjukligheten ökar på Kolahalvön.Medellivslängden sjunker. Barnadödligheten ärbland de högsta i hela f.d. . T.o.m.småbarn dör i lungcancer.Miljöproblemen på är egentligen ettglobalt problem och borde behandlas i deJaneiro . Ett nytt stort utsläpp avradioaktivitet kan mycket väl komma från dettaområde. Jag anser därför att Kolaområdet bör bliett lika prioriterat område som och S:tPetersburgsområdet när det gällermiljösamarbetet.Det växande intresset för ekonomiskt samarbete ivästra intresserar också många företag,och initiativ tas. Affärsuppgörelser österut ses somett hälsosamt alternativ till det längre bort belägnaEG-området. Också ur denna synpunkt bordeKolaområdet bli prioriterat. Det finns naturligtvisrisk för att folk i det området frågar sig vad rättvisanoch klyftor när det gäller hjälpen egentligenbetyder.En viktig drivkraft för demokratiseringssträvandeni såväl Öst- som och Sovjetunionenvar miljörörelsen. tog studenteroch forskare upp kampen för naturreservat ochbiologisk mångfald. Protesterna för att räddaBajkalsjön och hindra vändandet av de sibiriskafloderna föregick också perestrojkan. fick miljörörelsen förstärktkraft.De växande ekonomiska problemen inte minst if.d. leder nu till krav på snabbövergång till marknadsekonomi, och det tidigaremiljömedvetandet trängs tyvärr tillbaka. Det voreen fördel om den styrning av marknadsekonominsom vi i vår del av världen eftersträvar, från börjankunde bli en väsentlig del av reformerna i Öst- ochCentraleuropa. I annat fall kan växande sopberg,kraftig expansion av privatbilismen och fler i ställetför färre typer av föroreningar av mark, luft ochvatten bli följden.Också kriminaliteten är ett problem. En delentusiastiska svenska företagare reser till öst för attteckna stora order men kommer tillbaka utanplånbok, och i stället för köpekontrakt har de bula i huvudet.