prot · GF0950 · 1992-01-10 00:00:00 — Jag hoppas att finansministernkommer att fortsätta att tillhöra dem som får äranatt förbli långtidsfriska.Jag skall svara på de frågor som har ställts. Ja, vihar många förslag till utgiftssänkningar. Det är baraatt läsa dessa förslag när de kommer. Jag harfaktiskt nämnt en hel del , men det kanske intevar så intressant. Jag nämnde partistödet, vilket ärfarligt att tala om här. Jag nämnde presstödet, ochpressen sitter ju på läktaren. Jag talade om att manskulle ta bort landstingen, där era polare sitter. Jagtalade om organisationsstödet, som smörjer helavänskapskorruptionen. Jag talade om enomläggning av u-hjälpen. Det finns mycket attgöra.Jag har gjort en liten observation i fråga omdynamiska effekter. Då och då talas det mycketföraktfullt om dynamiska effekter. Man talar om attdet inte finns några dynamiska effekter. Men hurkommer det sig då att det gamlasocialdemokratiska budgetunderskottet, som inteskulle bli något underskott, blev 50 miljarder? Vardetta inte en dynamisk effekt? Hur kommer det sigatt man tror att ränteläget påverkar hur folk gör? Isjälva verket består hela tillvaron av dynamiskaeffekter. I regeringens egna skrivningar skyller manalla problem i årets budget på den ekonomiskastagnationen. Det är dynamiska effekter.Sedan vill jag säga en sak som är mycket viktig.Sverige måste i handling satsa på småföretagen.Det talas mycket om detta, men det återstårfortfarande att se att det blir något av. Vi skallockså satsa ordentligt på turismen. står det åternågon lakonisk formulering om att det enda somman skall göra på den sidan är att lägga nedturistrådet, trots att jag trodde att regeringen fickbakläxa på detta i . Men jag kanske ärovan vid arbetet här.Riskvilligt kapital för småföretag utgör fortfarandesamma problem. Vi har förslag, och de kommer attframföras i motioner, och jag har nämnt ett här,nämligen det om investeringsbank ochutvecklingsbank. Detta är mycket viktiga frågor förSverige. Det är fortfarande mycket svårt att få framriskvilligt kapital. Det är bara att läsa tidningen föratt få veta det, om ni hinner med det.En annan sak som jag vill ta upp är ungdomslöner.Jag vänder mig här till arbetsmarknadens parter, dekanske hör på, och en del av dem sitter väl ikammaren. Bit er inte fast i bordskanten, eftersomni då kommer att bita er själva i baken. Se till attdet blir ungdomslöner, och se till attungdomsarbetslösheten inte ökar utan tvärtomförsvinner.Ta även bort det som jag vill kalla för den politiskamasochismen, alltså att man håller på att straffa sigsjälv. Vi i håller på att straffa oss själva medkonstiga saker. Vi inför miljöavgifter och speciellaenergiskatter, så att vi inte kan tillverka saker här iSverige utan måste köpa dem utomlands. Då tyckervi att vi har varit mycket duktiga. Jag tycker inte attvi har varit duktiga, utan jag tycker att vi i så fall harvarit dumma. Vi måste inse att vi lever i en värld.En annan sak. Plocka bort särintressena ur verk ochmyndigheter och överallt. Vi har fortfarande storadelar av korporativismen kvar. Den trodde jag atten del av regeringspartierna var emot innan de komi regeringsställning, men detta kanske försvann påvägen någonstans.Ett tragikomiskt hot mot budgeten är att brott trotsallt kanske inte lönar sig. stal statenmassvis av miljarder från pensionärerna. Det var dåen annan regering. Greppet som kraftigtkritiserades av lagrådet kallades för engångsskatt,och det var en grundlagsstridig retroaktivinkomstbeskattning som endast kan tänkas i ettnästan totalitärt system. Nåväl, notan med ränta påränta är 25 miljarder, och fallet skall, som nivet, avgöras av regeringsrätten, som harmöjlighet att visa att den utgår från lagen och intefrån politisk eller korporativ makt. Det är inte sålätt att vara tjuv om man åker fast.Beträffande behovsprövade bidrag vill jag sägaföljande. En vacker dag måste det vara riktigt attpröva bidragen. I ett välmående samhälle bordebidragen egentligen alltid vara behovsprövade.Varför inte börja nu och se över barnbidragen? Äralla de 14 000 milj.kr. rättvisa, motiveradeoch samhällsekonomiskt rimliga? Är det egentligennågon som tror det? Den totala barnomsorgen iSverige, om man lägger ihop dessa poster, uppgårtill ungeför 54 miljarder inkl. föräldraförsäkringen,barndaghem, osv. Jag tycker att man nu skulle taoch se över detta.En annan sak. Tänk om folk alltid fick se vadskatten är. Tänk om vi alltid vågade redovisaskatten. Tänk om det fanns en skyldighet för alla attalltid visa hur mycket som är skatt på lönen och påallt som vi köper. Då skulle folk koka över, ochhögskattebevararna skulle kanske duka under.Anne sade någonting om motorn i densvenska ekonomin. Se upp med en sak: Motorn iden svenska ekonomin håller på att bli svart pågrund av regler, politiska beslut, förordningar,pålagor och skatter.En sak som vi jämt efterlyser är mera avkonsekvens och mindre av halvmesyrer.Yttrandefrihetsgrundlagen, YGL, går inte att hakvar så länge man inte har yttrandefrihet. Vi måsteta upp den till omprövning. Det går inte lika lättmed ett YGL utan Y som det går med ett vpk utanpk, om fru talmannen eller i varje fall näste talareförstår.(Applåder)Anf. 12 ():Fru talman! Av och fördelningspolitiska effekter, sadefinansministern. Men är det ändå inte så att ni gerer på de svagare grupperna i samhället för attfrämja den politik som ni vill föra? Karensdagarnadrabbar ju de svagare grupperna, försämringen avdelpensionen likaså samt sjukersättningen vidbarnledighet. Det är de svaga grupperna ni ger erpå. Allt detta säger ni skall skaffa fram jobb. Hurmånga nya jobb ger detta? Hur många nya jobbskaffar ni åt de tusentals byggnadsarbetare som nirått och medvetet kastar uti stor arbetslöshet?Får jag sedan passa på att ställa en fråga omarbetsgivaravgiften. Planerar ni att höjaarbetsgivaravgiften för att klara införandet avkarensdagarna?Jag hävdar fortfarande att det blir mindre pengartill gymnasieskolan. Jag kan inte utläsa någotannat. Det är en åtgärd riktad mot kommunerna,en åtstramning.Skåpmat, sade också. När ni plockarfram saker ur skafferi är det väl inte såkonstigt att det blir resonemang om skåpmat. Jagtycker att den här regeringen inte är särskilt mycketbättre förberedd än borgerliga regering. Nibedriver i stort sett samma ekonomiska politik.Dagens borgerliga regering sänkerförmögenhetsskatter och kapitalskatter, precis som1976 års regering. Dagens regering vill ändra isjukförsäkringssystemet, precis som 1976 årsregering. Mundebo och talade den gångenom fem magra år. Skillnaden är att det nu visst baraskall bli två magra år. Dagens regering fördyrarbyggandet, precis som regering gjorde närden införde byggavgiften på . Dagens regeringkommer att få ett ökande budgetunderskott, precissom regering.Så här skulle vi kunna fortsätta resonemanget. Detär inte bara tal om skåpmat, utan det är en realitetatt ni för i stort sett samma politik som den tidigareborgerliga regeringen gjorde.Det är riktigt att inget parti har några trollspön somman kan ordna tillväxt med. Men vi för vår delmenar att ett program för långsiktig tillväxt måsteinnehålla vissa grundläggande element, t.ex. enpolitik för frihandel, såväl med EG-området sommed andra handelsområden, inkl. tredje världen.Fasta spelregler för företag och löntagare måstefinnas. Företagarna måste få oss att förstå attpolitikerna inte kan lösa industrins problem genomgenerella skattesänkningar. Det finns ingen annanväg än att förnya arbetslivet, bl.a. genominvesteringar som kan leda till bättre arbetsmiljöer.Ett annat element i en sådan tillväxtpolitik måstevara en aktiv fördelningspolitik, en rättvisfördelningspolitik. är inflationen underhygglig kontroll. Men en orättfärdigfördelningspolitik skapar en fördelningsbomb, somriskerar att brisera, om inte förr så närRehnbergavtalet löper ut.Ännu ett annat element måste vara kontroll överbudgetunderskottet. Det förusätter att man för attbevara välfärdspolitiken inte lättsinnigt går ut ochströr löften om generella skattesänkningar. Denborgerliga budgetbomben leder däremot till högreräntor och hotar alltså tillväxten.Ytterligare ett annat element måste självfallet varainvesteringar i infrastrukturen, vägar ochkollektivtrafik. Att de senaste årens regeringar harlåtit kollektivtrafiksystemen delvis förfalla är intenytt. Men att en borgelig regering även låter vägarsakta men säkert förstöras tycker jag är en nyhet.Jag vill avsluta min uppräkning av dessa frågor medatt fråga om talet om den enda vägen pånågot sätt skall uppfattas bokstavligt.Allan har talat om att regeringen är inne ien återvändsgränd. Jag skulle egentligen viljaanvända ett annat ord. Den enda vägen harregeringen berömt sig av att ha hittat på. Jag tyckeratt man i själva verket har kommit in i en rondell. karusellsnurren har man tappatbudgetbalansen.(Applåder)Anf. 13 Finansminister ():Fru talman! Det glädjer mig att de härinfrastrukturinvesteringarna så till den milda gradupptar kammarens intresse att allting uttrycks itermer av vägmärken. Jag skall också bidra tilldetta under dagens lopp.Får jag först till säga att jag tycker atthan skall vara litet försiktig med vilka hjältar inomden ekonomiska litteraturen han åberopar. PaulKrugman är på många punkter kritisk mot en sådanfördelningspolitik som parti harföreslagit. Han ogillar höjda marginalskatter ochhöjda kapitalskatter. Han förespråkar också attarbetslösheten inte skall vara lägre än . Det ärinte den hjälte som jag vill åberopa i allasammanhang. Jag tycker att skulletänka en gång till även på detta.Lars frågade om byggsysselsättningen. jagvill påminna om att det i budgetförslaget finns enbetydande satsning på ombyggnadsverksamhet.Om man tittar på siffrorna skall man finna, attresultatet innebär att den överhettningspuckel somden socialdemokratiska politiken ledde till, fr.o.m.1993 återgår till en mer normal omfattning. Det äralltså inte någon annan förändring som sker i denbranschen än en mer normaliserad utveckling.På frågan om arbetsgivaravgifterna ochkarensdagarna vill jag svara att de här pengarna --vilket framgår av bilaga tillbudgetpropositionen -- skall dras in till statengenom t.ex. en höjd arbetsgivaravgift. Det går lättatt se i bilagan. Det står klart uttryckt, rätt upp ochner.För vill jag nämna, vilket intekan vara förvånande vare sig för honom eller förnågon annan, att jag mycket starkt ogillarbehovsprövade barnbidrag. Den typen avvälfärdspolitik strider mot för mig oerhörtväsentliga värderingar. jag vill ha en generellvälfärdspolitik. Det är en sådan politik som skapardet samhälle där människor har ett lika värde ochett likaberättigande och inte utsätts för ''snokerier''och annat mycket bekymmersamt.Den bärande tanken, fru talman, i mycket av AllanLarssons kritik tycks vara en slags flykt till andraländer och för den delen även . Hantittar på vad som händer i och vad som harhänt i andra länder för många decennier sedan. Nuhandlar faktiskt finansplanen och budgetförslagetom , här, nu och , och inte omvad som hände i eller i Englandeller någon annanstans ens på 70-talet.Jag tycker att det är litet bekymmersamt att det somjag bedömer som det centrala problemet för denekonomiska politiken, och därmed förmedborgarnas levnadsstandard, egentligen inte hartagits upp av någon, annat än mycket indirekt. Detcentrala för mig är att stärka utvecklingen mot enlåg inflation, att få låga kostnadsökningar och enhög produktivitetsökning. De lågakostnadsökningarna och den höga produktivitetenkräver en sammanhållen ekonomisk strategi medavregleringar, skattesänkningar,konkurrensbefrämjande åtgärder, satsningar påinfrastruktur och utbildning samt förändringarinom den offentliga utgiftspolitiken. Bådakomponenterna är strategiska och nödvändiga föratt skapa och vidmakthålla trovärdigheten i denfasta växelkursen och den förbättradekonkurrenskraften. Detta är i sin tur heltnödvändigt för att ge en stark ekonomi ochinte minst för att vi skall klara den internationellautveklingen och EG-villkoren.Allan påståenden kan man tolka påmånga sätt, varav flera är klart bekymmersamma,men de har verkligen ingenting med regeringensekonomiska politik att göra. Hela vår ekonomiskapolitik är inriktad på att skapa en så starkekonomisk utveckling i att vi kan blimedlemmar i från en styrkeposition. Vi skallklara de villkor som inte bara medlemskap i även i den internationella integrationen överhuvud taget kräver, nämligen att ha en låg inflation,som inte är många procentenheter högre äninflationen i andra länder. Vi skall därigenom få engrund för en låg ränteutveckling, som inte är mångaprocentenheter högre än man har i andra länder. Viskall klara att upprätthålla den fasta växelkursenmed trovärdighet. Vi skall klara att se till attstatsbudgeten inte är för hög i förhållande tillproduktionen, och vi skall klara utformningen avdet som kallas för konvergensvillkor, men somfaktiskt har en ekonomisk innebörd.Det bekymmersamma, som jag ser det, är att denpolitik med stimulerande av den inhemskaskyddade sektorns efterfrågan, somsocialdemokraterna tycks förorda inte leder till attSverige får en sådan styrkeposition att vi klarareuropiseringen. Detta bekymrar mig mycket. Jaghoppas att det var en övertolkning av AllanLarssons anförande.Jag kommer självfallet att med stort intresse läsa dekommande motionerna från oppositionspartierna.För regeringens del är det centrala budskapet ifinansplan och budgetproposition att vi måsteförbereda så att får en sådanekonomisk styrka att vi klarar den internationellakonkurrensen och därmed vidgar basen för välfärdoch höjning av den framtida levnadsstandarden iSverige. (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.9 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:23 till utrikesutskottet1991/92:78 till konstitutionsutskottetMotionerna1991/92:Fö1 och Fö2 till försvarsutskottet10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 december1991/92:81 av () tilljordbruksministern om naturvårdshänsynen iskogsbruket:I två rapporter, en från och en frånnaturvårdsverket, behandlas skogsbrukets hänsyntill naturvården. I båda fallen har en uppföljninggjorts hur skogsbruket lever upp till den hänsynsom krävs enligt 21 § i skogsvårdslagen.Enligt omnaturvårdshänsynen vid slutavverkning, inomramen för det s.k. , tas intetillräcklig hänsyn till var tredje regel knuten till 21 §i skogsvårdslagen. Endast på hälften av denavverkade arealen hade samtliga krav, somreglerna ställer, uppfyllts.Mer detaljerat kan resultatet av den aktuellaGRÖNSKA-studien sammanfattas i följandetabell, som redovisar hur naturvårdshänsynen, viden jämförelse med skogsvårdslagens krav, hartillgodosetts för sju olika funktioner:nh1,15 > pp8,8 > t5,4,3,3 > tFunktiontBetydligttTillräckligtOtillräckligtttbättre hänsynthänsynthänsyntl4 > h1,15 > tHyggesavgränsningtt99 %t 1 %ttImpedimentt 8 %t54 %t38 %ttSmåbiotopert 12 %t42 %t46 %ttTräd och buskart 11 %t45 %t44 %ttDrivningt 3 %t75 %t22 %ttUpplevelsehänsynt 20 %t69 %t11 %ttKulturminnet 2 %t75 %t23 %tl4 > h1,15 > snHärav framgår att ett tillfredsställande resultatendast erhållits avseende hyggesavgränsning ochmöjligen upplevelsehänsyn. Hänsynen till den s.k.vetenskapliga naturvården är sämst.Bristerna avseende naturvårdshänsynen är såledesfortfarande stora. I rapporten formulerar man sigmycket försiktigt men ändå talande i kapitlet omslutsatser: ''En viss förbättring av hänsynen tillnaturvårdens intressen har inträtt i skogsbruketefter ett och ett halvt decenniums påverkan. Fleratecken tyder på att förbättringsprocessen ännufortgår.'' Eller med andra ord: Trots femton årsinsatser för ökad naturvårdshänsyn harförbättringarna blivit begränsade och vissosäkerhet råder om hur det blir i fortsättningen.Den utvärdering som länsstyrelserna gjort avefterlevnaden av 21 § i skogsvårdslagen verifierarGRÖNSKA-rapportens slutsatser.Naturvårdsverket sammanfattar påföljande sätt: ''Bedömningen har för samtligaföreskrifter givit ett medelvärde som inte uppnårlagens minimikrav. Utvecklingen under 1980-talethar bedömts som svag, från något över 'ingenhänsyn' till klart under 'lagens minimikravuppfyllda'. Allra sämst är resultatet avbedömningen för avverkning, transport ochskogsvägsbyggnad. ''konstaterar också, att lagenskrav (i lag, förordning och föreskrifter) inte ärtillräckliga och säger: ''Artbevarandet,hänsynskrävande flora och fauna kräver mera föratt .'' En serie förslag från länsstyrelsernaredovisas.Jag vill ställa följande frågor tilljordbruksministern:1. Delar statsrådet uppfattningen att bristernafortfarande är stora avseende naturvårdshänsynen iskogsbruket?2. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta föratt näringen skall efterleva gällande lagstiftning pånaturvårdsområdet?3. Finns det anledning mot bakgrund av deerfarenheter som bl.a. länsstyrelserna redovisat attskärpa kraven på naturvårdshänsyn iskogsvårdslagen?4. Anser statsrådet att borttagandet avskogsvårdsavgiften underlättar möjligheterna tillnaturvårdshänsyn?5. Hur långt bör markägarnas ansvar sträcka sigför den biologiska mångfaldens bibehållande isvensk skog?den 9 januari1991/92:82 av () till miljöministernom försurningen:Försurningen av vårt lands marker och vattendragfortgår. Det är framför allt utsläppen av svavel- ochkväveoxidföreningar som orsakar den långsammamen fortfarande tilltagande försurningen.Sverige har reducerat sina svavelutsläpp kraftigt.Även i många andra länder pågår reduceringar avutsläppen. Problemet är att kväveoxidutsläppeninte har minskat och att reduceringen avsvavelutsläppen inte är tillräckliga för att kommaner på nedfallsnivåer som är oskadliga.De avtal som finns om begränsningar avsvavelutsläppen förväntas inte minskasvavelnedfallet över med mer än 5--. För att vi skall kunna räkna med en varaktigförbättring krävs utsläppsreduceringar med ca 75 %i förhållande till dagsläget. bör i deinternationella förhandlingarna inte nöja sig medmindre.Beträffande de svenska kväveoxidutsläppen måsteregeringen visa hur målet med en 30-procentigreducering skall ske. harfrån 1980 till 1990 ingen nämnvärd minskning överhuvud taget skett. De utsläppsminskningar somskett vid fasta anläggningar har tyvärr motverkatsav ökade utsläpp från trafiken. Katalysatorer påbensindrivna personbilar räcker ej för att minskautsläppen av kväveoxid från vägtrafiken till enacceptabel nivå.Beslut som innebär ökad vägtrafik måste av bl.a.dessa skäl avvisas. En för vägtrafikkan t.ex. aldrig accepteras -- speciellt inte närtrafikökningen på bron kommer att generera ochtill största delen drabba den miljömässigt mestutsatta delen av vårt land.De senaste forskningsrapporterna är alarmerandeoch djupt oroande. I monitor 12 ''Försurning ochkalkning av svenska vatten'' från SNV, konstaterasbl.a. följande:''Någon nämnvärd minskning av nederbördenssurhet har ännu inte ägt rum. I uppgårpH-värdet inte till mer än 4,2--4,3 vilket innebär attnederbörden är mer än tio gångersurare än i förindustriell tid. I ochlängs är det sura nedfallet nästanlika omfattande -- det genomsnittliga pH-värdet iregn och snö är där 4,4--4,5. ''''Kväveoxidutsläppen(-- -- --)har inte kunnatreduceras påtagligt, vare sig i eller iutlandet. ''''Ett fortsatt kraftigt kvävenedfall kan emellertidmedföra kvävemättnad. Det kväve som i så fallbörjar läcka ut till närliggande vatten bidrar påsamma sätt som svavlet till försurningen. ''av landets sjöar riskerar att drabbasav försurning om ytterligare effektiva åtgärder ejgenomförs. I ett försök att uppskatta denvärdeförlust som våra försurade sjöar medförhamnar summorna på 1--2 miljarder kronor.Det mest oroväckande är de tröskeleffekter somkan inträffa i våra marker, vilket betyder att närbl.a. pH-värdet sjunkit ner till en viss gräns, kan detsnabbt ske kemiska och därmed biologiskaförändringar i marken som bl.a. snabbt minskarträdens överlevnadsgrad. Även kvävemättnadenger tröskeleffekter. Allvarligt är också att markensinnehåll av ämnen som neutraliserar det suranedfallet närmar sig kritiska nivåer på många håll.I t.ex. nordvästra och sydvästra , delar avvästkusten, och är vi nu nära ettpH-värde i marken där det plötsligt kan skedramatiska förändringar i markens kemiska balans.Sjunker pH-värdet ytterligare frigörs bl.a. giftigametaller -- t.ex. aluminium, som normalt är bundetoch inte påverkar biosfären -- vilket medför attbåde växter och djur dör.Redan i dag syns det stora förändringar i fauna ochflora. Kväveälskande arter tar över på bekostnadav andra; grönalger, gräs, hallon, nässlor m.fl. arterökar och , blåbär, lavarter och andra arterminskar.Även försurningsläget i , bl.a. i höjdlägeni fjällvärlden, inger farhågor. Beroende på bl.a.jordart är stora områden hårt drabbade avförsurningen, och vidsträckta områden tycks haliten motståndskraft mot ytterligare försurandenederbörd.ÅtgärderPå -- kanske -- hotasskogstillväxten och timmerkvaliteten och därmedstora ekologiska och ekonomiska värden.Sverige måste vidta egna åtgärder för att minskavåra inhemska utsläpp av svavel och kväveoxider;det är fråga om trafiksektorn -- t.ex. kan enÖresundsbro för vägtrafik ej komma i fråga,ytterligare åtgärder inom energisektorn, jord- ochskogsbruket m.m.Forskningen måste intensifieras för att bl.a. utrönavilka uppehållande åtgärder som kan sättas in föratt rädda den hotade skogsmarken och sjöarna,kanske mer omfattande kalkning av mark bliraktuell.Naturvårdsverket bedömer att anslagen förkalkning borde vara minst 240 milj.kr. föratt klara de mest angelägna områdena. Viförutsätter att regeringen tar hänsyn till det ibudgetarbetet.Det är också fråga om att informera och påverkavåra grannländer. Denna fråga måste vara myckethögt prioriterad i alla berörda internationellasammanhang där deltar.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställaföljande frågor till miljöministern:1. Kan miljöministern nu meddela att enÖresundsbro för vägtrafik inte kan komma i frågabl.a. på grund av den allt allvarligareförsurningssituationen?2. Vilka extraordinära åtgärder och krav kommerregeringen att vidta och ställa för att förmå våragrannländer att minska sina försurande utsläpp?3. Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attfastställda mål beträffande reduceringen avkväveoxidutsläppen skall nås?4. Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attminska försurningsskadorna tills utsläppen harreducerats till en nivå som naturen tål?11 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 3 januari1991/92:287 av () tillmiljöministern om miljöskadeförsäkringen:Den 1 juli 1989 infördes en särskildmiljöskadeförsäkring. Den som drabbas av enmiljöskada kan få ersättning genom dennaförsäkring.Miljöskadeförsäkringen finansieras genom att desom driver vissa typer av miljöfarlig verksamhetbetalar en årlig avgift. Personskador kan ersättasupp till 5 milj.kr. och sakskador upp till 50 milj.kr.Trots att möjligheten för skadedrabbad att fåersättning funnits i , har inga medel utbetaltsfrån försäkringen.Med stor sannolikhet har enskilda personerdrabbats av miljöskador med ekonomisk förlust,men inte haft vetskap om möjligheten att fåersättning ur försäkringen. Med anledning däravvill jag ställa följande fråga till åtgärder är miljöministern beredd att vidtaför att sprida kännedom om möjligheten att erhållaersättning från miljöskadeförsäkringen?1991/92:288 av i (m) tilljustitieministern om åtgärder mot bombhot:I anslutning till nyårshelgen 1991 förekom ett 30-talbombhot runt om i . Alla utom ett visade sigvara falska. Hoten orsakade stora problem och orobland allmänheten samt tvingade samhället tillmycket kostsamma insatser.En skärpning av straffsatser samt krav på rejälaskadestånd skulle kunna verka återhållande påpersoner som ''roar'' sig med att uttala denna formav hot.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att minskabenägenheten att bombhota det civila samhället?den 7 januari1991/92:289 av () till statsrådetBo Lundgren om investeringsbidrag förbostadsbyggande:Genom regeringens agerande blir det nu tvärstoppi byggbranschen.