prot · GF0965 · 1992-02-18 00:00:00 — Denna regel gäller trots att arbetslöshetenär resultatet av friställning från en helt annanarbetsgivare, som saknar varje anknytning tillmakens eller makans företag.Stefan har frågat mig vilka åtgärder jagavser vidta för att anpassa den lagstiftning och deregler som reglerar det ovan beskrivnaförhållandet, så att de blir rimliga, rättvisa och ienlighet med den nuvarande regeringensrättskänsla.Inledningsvis vill jag framhålla att det enligtgällande regler är möjligt att utgearbetslöshetsersättning till den som kombinerat endeltidsanställning med ett begränsat engagemang iett företag.Reglerna när det gäller denna grupp av arbetslösaär emellertid relativt restriktiva. Motivet för dettahar varit att man velat skapa garantier mot attarbetslöshetsersättningen fungerar som eninkomstutfyllnad.Jag vill emellertid framhålla att regeringen har föravsikt att tillsätta en utredning med uppdrag attutforma en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Denna utredning kommer att göra en allsidigöversyn av den nuvarandearbetslöshetsförsäkringen. En sådan översynkommer även att innefatta de nu aktuella reglerna.Anf. 92 (nyd):Herr talman! Jag vill framföra ett tack tillstatsrådet för svaret. Jag skall inte vara elak ochsäga att det inte var ett svar, för det är ett svar, menjag förstår inte vad som menas med att syftet är att''skapa garantier mot att arbetslöshetsersättningenfungerar som en inkomstutfyllnad''.Anf. 93 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag ber att få överlämna''Försäkringsbestämmelser'', regelbok förarbetslöshetskassor, där det finns ett antal rader omkombination av anställning och företag. Nukommer ju det här att överses, och fårStefan höra vad denna regering anser idenna fråga, men det här gäller tills vidare.Anf. 94 (nyd):Herr talman! Tack för välviljan, men jag har redandenna regelbok, t.o.m. med fler sidor än vadstatsrådet tycks ha. Jag har talat med den ansvarigetjänstemannen på AMS för att få klarhet i det fallsom ligger bakom min fråga, eftersom jag ville fåtillgång till fakta. Min spontana reaktion närpersonen i fråga ringde upp mig var: detta kan intevara sant.Jag hade först kontakt med handläggaren påtjänstemännens arbetslöshetskassa, sombekräftade att det dess värre var sant. Hon varockså den första att verifiera att förhållandet varupprörande. Hon hade ett antal fall att berätta om.Jag kollade sedan för säkerhets skull upp sakenmed AMS, som bekräftade förhållandet ochskickade över uppgifter. AMS handläggare vardäremot inte förvånad, men hon sade i klartext:Skälet till avslaget är att det inte går att kolla ominte arbetstagaren i stället expanderar sin arbetstidi det egna företaget. Det ligger alltså en ren misstrobakom detta, inte alls något sakligt skäl.Anf. 95 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Vår lilla debatt ger väl vid handen attockså denna fråga behöver överses i dengenomgång som vi gör inför direktiven för enallmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Anf. 96 (nyd):Herr talman! Jag är glad över att kunna konstateraatt uppenbarligen inte heller statsrådet är nöjd medden nuvarande lagstiftningen. blir jaglitet bekymrad -- det är nästan ett skämt att vi iSverige begraver frågor i utredningar. Jag villdärför fråga: Vilket besked skulle statsrådet vilja getill de många mnniskor, ofta kvinnor, som arbetatinom två helt skilda verksamheter?Ett aktuellt fall gäller en person som arbetat somsjuksköterska till och som undernågra timmar har konterat makensföretagsfakturor. När vederbörande blivit arbetslöshar hon inte fått en krona i arbetslöshetsersättning.Det faktum att hon varit med i enarbetslöshetskassa och betalat avgiftentill den spelar ingen roll.Anf. 97 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Enskilda fall får ju ett statsråd inteyttra sig om. Däremot anser jag -- självklart, vill jagsäga -- att vi även för den här gruppen måstekomma fram till rättvisa regler. Det kan mankanske inte göra utan att genomföra en kortöversyn -- det finns en mängd olika fall ochförhållanden. Jag tror därför inte att det är attgömma frågan i en utredning om man under ettknappt år ser igenom arbetslöshetsförsäkringarnarent allmänt.Anf. 98 (nyd):Herr talman! En kort fråga: Är det ett löfte attdetta skall vara utrett ? Utredningarbrukar inte vara så snabba.Anf. 99 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Utredningsmannen kommer att fådirektiv härom. (: Tack. )Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:384 om lagen omfastighetsmäklareAnf. 100 Statsrådet (-):Herr talman! har frågat mig omjag ämnar lägga fram förslag till en skärpning avfastighetsmäklarlagen.Svaret är ja. Behovet av skärpta regler har undersenare år belysts genom flera uppmärksammadefall, där enskilda drabbats hårt av mäklare som inteuppträtt på det sätt som bör kunna krävas av dem.Andelen mäklare som mer systematiskt bedriver enoseriös verksamhet är nog liten, men det är viktigtatt det går att ingripa mot sådana mäklare på ettkraftfullt sätt. Det är också angeläget att lagentydligare än på en rad punkter talar om vad enmäklare får göra inom ramen för sittförmedlingsuppdrag.Enligt min mening intar tillsynsfrågorna en centralplats i fastighetsmäklarlagen. En aktivtillsynsverksamhet behövs för att man skall kunnakontrollera att lagen efterlevs. Denna bedömninggjordes också när senast behandlademäklarfrågor (1990/91:LU26). Ett förslag tilländringar i mäklarlagen måste därför som jag serdet innehålla ett förslag om hurtillsynsverksamheten skall förstärkas.I arbetet med den översyn av mäklarlagen sompågår i har justtillsynsfrågorna visat sig vara svårlösta. Vi arbetaremellertid med det, och så snart vi har fått fram enlösning av tillsynsfrågan kommer ett samlat förslagtill ändringar i mäklarlagen att presenteras i endepartementspromemoria. Jag räknar med att detkan ske . Promemorian skall sedanskickas ut på remiss.Anf. 101 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Jag hade hoppats att översynen skulle vara avslutadoch tillsynsfrågorna lösta. Jag hade hoppats attlänsstyrelserna skulle kunna bli de effektivatillsynsmyndigheter som var tänkt från början. Fördetta behövs resurser, men också andra snabbaåtgärder. Förutom en skärpt lagstiftning och enutökad kontroll behövs en förbättrad utbildning avfastighetsmäklare.På bostads- och fastighetsmarknaden står ofta storavärden på spel för både köpare och säljare, och detfinns, som statsrådet pekade på, åtskilliga exempelpå hur människor har kommit i kläm då de haranlitat mäklare. Lagstiftningen har uppenbarabrister, och överträdelser av gällande regler harblivit allt vanligare. Det kan gälla vilseledandekalkyler från mäklaren över boendekostnader,fastighetsaffärer med oskäliga vinster och uteblivenåterbetalning av handpenning, trots att försäljninguteblivit. Det är några exempel på vad som kanförekomma på en marknad som har blivit alltmersvåröverskådlig.Avsikten med att reglera branschen var att få bortoseriösa mäklare och att garantera kunderna entrygghet. har det skett enöveretablering av mäklare. En växande marknadoch en ökad konkurrens medför att vissa mäklaretar till tvivelaktiga metoder. Mot denna bakgrundmåste högre krav ställas på fastighetsmäklarenskompetens. är utbildningen inte enhetlig, ochden uppvisar brister. Det är önskvärt att det sker enkompetenshöjning då det gäller kunskaper inomsåväl ekonomi och juridik som teknik ochmarknadsföring.Högskolan i har anammat detta och startaten 40-poängsutbildning, som mycket väl täckerkravet för registrering.Jag undrar om statsrådet vill lyfta framutbildningsfrågorna för att få bort de brister ibranschen som beror på angivna förhållanden.Anf. 102 Statsrådet (-):Herr talman! Självfallet är utbildningsfrågornaviktiga, men de är enligt min mening i första handen uppgift för organisationerna på marknaden. Detligger i deras intresse att värna om kvaliteten påfastighetsmäklarna. Det innebär naturligtvis inteatt vi skall bortse från de frågorna.Fastighetsmäklarnas utbildning är ju aktuell isamband med spörsmålet om registreringen avfastighetsmäklare, och vi måste se även på detta.Jag vill dock betona att jag tycker att detta nog iförsta hand är en fråga för organisationerna.Birthe Sörestedt kom också in på frågan om godmäklarsed i största allmänhet. Det är mycket svårtatt lagstifta om god mäklarsed. I en författningstextkan man bara i mera allmänna termer beskriva vadman menar med god mäklarsed. Jag menar att detär en uppgift för organisationerna att i sitt arbetemed utarbetande av etiska regler utforma godmäklarsed.Anf. 103 ():Herr talman! För att gå in på kunskaperna vill jagnog hävda att det är ett allmänt samhällsintresse attde som bedriver en mäklarverksamhet har godakunskaper på olika områden, så att varken enskildamänniskor eller samhället blir drabbade avfelaktigheter. Jag menar att det måste ställas vissakompetenskrav och att man måste motsvara dessaför att få verka som fastighetsmäklare.I dag ställs vid registrering av mäklare krav påförkunskaper motsvarande tolv poäng, men det harvisat sig att brister i kunskaperna har gjort att vissafastighetsaffärer inte har genomförts iöverensstämmelse med god mäklarsed. Jag tyckeratt man bör utvärdera vad som egentligen skallkrävas för att en mäklare skall motsvaralagstiftningens anspråk.Anf. 104 Statsrådet (-):Herr talman! Självfallet kommer man att göra det.Man måste naturligtvis fastställa en miniminivå.När det sedan gäller att gå därutöver tycker jagändå att det är organisationerna som skall agera.Anf. 105 ():Herr talman! Då vill jag ställa frågan: att dagens miniminivå är tillräcklig närdet gäller de stora transaktioner som många avfastighetsaffärerna innefattar?Anf. 106 Statsrådet (-):Herr talman! Det vill jag inte påstå. Denna frågaär ju föremål för översyn i samband med attpromemorian skrivs, men var nivån skall läggas kanjag inte säga i dag.Anf. 107 ():Herr talman! Då hoppas jag att både tillsyns- ochutbildningsfrågorna blir väl genomlysta ochtillgodosedda när förslaget kommer. Jag hoppasockså att förslaget skall komma snabbt.Anf. 108 Statsrådet (-):Herr talman! Det kommer under våren.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:383 om den svenskamjölkproduktionenAnf. 109 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att förhindra en redan inleddnegativ utveckling av den svenskamjölkproduktionen till följd av olika tolkningar avbestämmelser gällande betesdispenser.Enligt djurskyddsförordningen skall mjölkkorsommartid hållas på bete. Den kommunala nämndsom utövar tillsyn enligt djurskyddslagen får fördjurhållning i djurstallar som var i bruk den 1 juli1988 medge undantag från beteskravet om det finnssärskilda skäl.I statens jordbruksverks allmänna råd anges somsärskilda skäl för dispens bl.a. att betesmark saknasoch inte kan anläggas, att klimatförhållandena i enlandsdel gör betesgång olämplig, att det vid varjemjölkningstillfälle tar mer än att drivakorna fram och tillbaka från betesmarken tillmjölkningsplatsen eller att en starkt trafikerad väghindrar att korna drivs mellan betesmarken ochmjölkningsplatsen.Jordbruksverket genomförde enenkätundersökning hos landets miljö- ochhälsoskyddsnämnder om dispensgivningen. har mellan och april1991 totalt 845 dispensansökningar behandlats,varav 807 har beviljats dispens och 38 ansökningarhar avslagits.Således har av de djurhållare som har söktdispens också fått det. Dessa återfinns till allrastörsta delen i . Jag kan således motbakgrund av denna rapport inte se atttillämpningen i detta avseende varierar i landet.Anf. 110 ():Herr talman! Jag tackar jorbruksministern försvaret.Jag blev litet besviken på svaret. Jag vet attjorbruksministern är väl förtrogen med frågorna,och han har tolkat min fråga som att jag vill göra ettnord--syd-perspektiv över landet. Det var inte minmening.Tolkningen av dessa bestämmelser kan varieramellan grannkommuner. Det vet jorbruksministernom. Det är ett stort problem. Det kan bero på enpolitisk majoritet, eller det kan bero på en enskildtjänstemans tolkning och därmed begär han mycketav djurägarna.Jordbruksministern har bl.a. nämntjordbruksverkets enkät. Den bevisar hur stortproblemet är. På så som fram till våren 1991har det kommit in över 800 ansökningar. Dedispenser som har beviljats är inte långa.Dispenstiden är i medeltal . Det kan skilja påett till sex år.Nu har man kommit in i en period där djurägarnabehöver förnya sina dispenser. Många avdjurägarna märker att det nu sker en hårdaretolkning av lagen. Själva lagstiftningen är diffus,enligt mitt sätt att se. Jag vet inte omjordbruksministern delar den synpunkten. I 4 §djurskyddslagen står det att djuren skall hamöjlighet att bete sig naturligt. En sådan paragrafkan naturligtvis tolkas litet hur som helst. Jag skullegärna vilja veta hur jordbruksministern ser på denlagen.Anf. 111 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tycker att det är skönt att PatrikNorinder och jag är överens om att det inte är någotproblem landsdelsvis. I de fall dispenser har getts,har det varit i norra . Detkriterier för dispens som jag nämnde tidigareförekommer oftare i norra är rätt att dispenstiden i och för sig är kort. Dethär är bedömt att vara en övergångslösning.Djurskyddslagen kom till med intentionen att korskulle gå på bete . Det gäller också § 4om att bete sig naturligt. Man anser att det är ettnaturligt beteende för korna att gå på bete påsommaren. Jag tror att många delar denuppfattningen.Jag vill gärna poängtera att skillnaden beträffandebesättningsstorlek och läge gör att det ibland kanvara ganska påfrestande för djuren att gå på beteunder sommaren. Det kan göra att bedömningenblir olika i olika fall.Anf 112 ():Herr talman! Vi får troligen en lång debatt, om viskall börja tolka uttrycket att bete sig naturligt. Viskall inte ge oss in på det.Däremot går det att ifrågasätta om djuren har detbättre när de går på bete än när de sköts i envälskött ladugård med lösdrift. Det finns mångaskäl till att tro att korna har det bättre om de fårvara kvar i lösdrift. Jordbruksministern vet allaskälen väl.Jag tror att det är nödvändigt att se över dessafrågor. Lagstiftningen har fått en retroaktiv verkan.Den infördes när lantbruksnämnder och djurägareredan hade byggt sina stallar. Ett djurstall har ca 30års livstid. Djurägarna kan alltså ha byggt enladugård , och sedan har denna lagtillkommit. Då finns det inte beten tillgängliga ellermjölkningsmöjligheter. Djurägarna åläggs då attbygga nytt mjölkningsstall eller anlägga beten. Detkan få mycket besvärande kostnadsaspekter. Hurser jordbruksministern på det?Anf. 113 Jordbruksministern ():Herr talman! Först och främst tycker jag att det ärförståndigt att vi inte försöker reda ut innehållet ivare sig 2 § eller 4 § i djurskyddslagen. Det ärportalparagrafer, och det skulle ta mycket långt tidatt reda ut dem.Vidare har vi frågan om byggnader och derastillkomst. Dispenser ges i första hand tillbesättningar i djurstallar som var i bruk den 1 juli1988. Det bygger på att det skall finnas en möjlighetatt ge dispens för de ladugårdar som var i bruk straxinnan beslutet fattades. Däremot skall man iframtiden inrikta sig på att bygga ladugårdar påsådant sätt att det är möjligt att ha betesdrift.Från den synpunkten är jag medveten om att detställs högre krav om man skall bygga om eller byggatill en ladugård. Det är allmänt sätt en korrekttolkning av lagen. kan det, bl.a. medhänsyn till regionala skillnader ellerbesättningsstorlek, innebära problem. Jag vill inteuttala mig om var ett djur har det bättre, i lösdrifteller på bete. Jag tror att det beror på det enskildafallet. Det kan har det bra på båda ställerna. Jagtror att det finns anledning att ha frågan omnybyggnation under uppsikt med tanke på vilketsätt dispenser skall beviljas i de fallen.Anf. 114 ():Herr talman! Frågan gäller inte de ladugårdar somskall byggas utan de redan befintliga. Djurägarnakan åläggas att bygga nya mjölkningsstallar ellergöra andra stora tunga investeringar. I ett EG-perspektiv måste vara konkurrensdugligtgentemot omvärlden. Vi har redan sett hurDanmark har börjat konkurrera i . Vi klararinte konkurrensen i framtiden.Som det framgår av min fråga kommer mångabesättningar som är konkurrenskraftiga ochvälskötta att slås ut. Jag har fått många brev ochtelefonsamtal om hur besvärlig situationen är.Bestämmelserna tolkas olika i miljö- ochhälsoskyddsnämnder osv.Jag skulle gärna vilja att tillämpningen avlagstiftningen ses över. Jag skulle vilja attjordbruksministern samtalar med t.ex.jordbruksverket och ser över tolkningen. tolkarmiljö- och hälsoskyddsnämnder dessa fyra punktermycket strikt. Det är kanske inte meningen.Anf. 115 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror att vi påjordbruksdepartementet har ögonen öppna för vadsom händer, och vi följer frågorna mycketuppmärksamt. kan känna sigganska lugn.Jag vill understryka en sak när det gäller EG,nämligen att vi när får möjlighet, och ocksåblir tvunget, att sälja livsmedel till andra , har ett par fördelar framför huvuddelen avEG-länderna. ställer högre krav på miljö-och djurskydd än de flesta andra länder. Defördelarna är något som vi har anledning att vararädda om.Debatten som finns och har funnits under en långtid är på gång på kontinenten. Den kommer attväxa till sig. Därför skall vi i vara hårda påatt upprätthålla de krav vi har ställt och som detfinns en stor enighet om. Men det innebär inte attvi för den skull skall bortse från hur det ser ut påden enskilda fastigheten och försöka hantera fråganpå ett förståndigt sätt.Anf. 116 ():Herr talman! Man måste också se tillkostnadskonsekvenserna. Sådant bedöms inte imiljö- och hälsoskyddsnämnderna. Det här är enfråga jag skulle vilja att jordbruksministerndiskuterar när det gäller tillämpningen.Det är bra att departementet följer frågan. Men jagskulle känna mig ännu mera trygg om jag fick enutfästelse av jordbruksministern att han skall föradiskussionen vidare.De djurägare som kommer att åläggas att byggaut och som inte klarar det och slås ut är nog intesärskilt glada åt att har en högdjurskyddsmoral eller etik. De blir utslagna. Detgäller ofta mycket välskötta ochkonkurrenskraftiga ladugårdar.Min förhoppning är att jordbruksministern gårvidare med frågan. Jag hoppas att man kommer attse mera liberalt på dispensförfarandet. Det gällerspeciellt nu när dispenser skall omförhandlas.Anf. 117 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag är inte så säker på om vi skall semer på kostnaden. Det görs naturligtvis entotalbedömning även . Men när vi talar omdjurskyddsfrågor, måste i första hand ses till måletför djurskyddet och djurskyddslagen, nämligen detbästa för djuren.Jag tycker att det är angeläget att tillämpa lagen påett förståndigt sätt. Om det är som , nämligen att de bästa och mest välskötta ochvälmående djuren skulle bli utslagna, stämmer detinte med djurskyddslagens intentioner.Jag tror inte att det behöver vara så. Jag uppreparockså vad jag har sagt tidigare, nämligen att vi påjordbruksdepartementet följer frågan. Jag utgårfrån att hanteringen kommer att skötas på ettförståndigt sätt i framtiden.Anf. 118 ():Herr talman! Tyvärr, jordbruksministern, bedömsfrågorna mycket olika. Jag vet en gård som harblivit ålagd att söka dispens för djurförsök när detegentligen gäller teknisk utveckling. Det är ettabsurt sätt att se på lagen. Jag vet också en gård därveterinärer och andra har sagt att det bästa är attkorna får ha det som det redan är. Det skulle varaen försämring för djurens hälsa, miljön osv. ombestämmelserna skulle tillämpas strikt.Miljö- och hälsoskyddsnämnderna ser på ett annatsätt på dessa frågor. Det finns många praktiska fall.Vi kan gärna diskutera frågorna någon annan gång.Min förhoppning är fortfarande attjordbruksministern skall se över frågorna så snartsom möjligt. Jag tackar så mycket för svaret.Anf. 119 Jordbruksminister ():Herr talman! Om man följerdjurskyddslagstiftningens intentioner, skall detrimligen inte bli sämre för djuren. Jag utgår ifrånatt det inte heller skall bli så om djurskyddslagenföljs i det här avseendet.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:388 om avgifternaför djursjukvårdAnf. 120 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser medverka till att den föreslagna höjningenav djursjukvårdsavgiften inte leder till attdistriktsveterinärorganisationen slås sönder elleratt djur utsätts för onödigt lidande genom attdjurägare avvaktar att ta kontakt med veterinär närett djur är sjukt.Distriktsveterinärorganisationen finansieras delsgenom djursjukvårdsavgifter, dels av medel somanvisats över statsbudgeten. Av de 84,2 milj.kr.som har anvisats över statsbudgeten förfinansiering av distriktsveterinärorganisationen förinnevarande budgetår, utgör 52,7 milj.kr. medelsom jordbruket skall tillföras i form avbudgetmedel sedan regleringsekonomin avskaffatsden . Höjningen av avgiften motiveras avstatsfinansiella skäl och leder även till att dedjurägare som utnyttjar organisationens tjänsterfår stå för en större andel av kostnaderna än vad degör . Frågan omdistriktsveterinärorganisationens framtid utreds förnärvarande inom ramen för den av regeringentillsatta utredningen om veterinärväsendet.Utredningen skall vara avslutad iår. Jag avser därefter att återkomma med förslag långsiktig lösning av veterinärväsendetsorganisation och finansiering.Distriktsveterinärorganisationen är främstanpassad för att tillgodose det behov av vård somfinns för animalieproduktionens djur. Om det finnsdjurskyddsskäl eller där det saknas möjlighet attanlita annan veterinärvård, är distriktsveterinärenskyldig att även utöva djursjukvård för övrigahusdjur. För de djurägare som bedriveranimalieproduktion gäller att kostnader förveterinärvård är en avdragsgill omkostnad iverksamheten. Nivån på den föreslagnaavgiftshöjningen bör ses även mot denna bakgrund.Enligt djurskyddslagen skall djur behandlas väl ochskyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Ettsjukt eller skadat djur skall ges nödvändigvård, om inte sjukdomen eller skadan är så svår attdjuret måste avlivas . Det är såledesvarje djurhållares skyldighet att se till att ett sjuktdjur får den vård som behövs. Jag utgår från attdjurhållaren, oavsett den föreslagna höjningen avdjursjukvårdsavgiften, även i fortsättningenkommer att följa djurskyddslagens bestämmelser.Anf. 121 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på min fråga, ett svar som tyvärr inte stillarmin oro. kanske det inte var den lättaste fråganatt svara på, och det förstår jag. För att jag skulleha blivit nöjd, skulle jordbruksministern ha fåttsträcka sig så långt som till att återta förslaget omden mycket kraftiga höjningen av avgifterna.Detta är en fråga som jag har varit engagerad iunder mycket . När jag förra gången varledamot av denna församling var jag också ledamotav jordbruksutskottet. Det var mer än en gång somjag och mitt parti tillsammans med bl.a. centernstoppade den dåvarande regeringens försök atthöja dessa avgifter. Det förvånar mig mycket att departier som då, tillsammans med mitt, stoppadedessa höjningar av de skäl jag har angett i minfråga, nu slår till med de största höjningar somnågonsin har företagits.Jag skulle vilja fråga jordbruksministern om haninte kunde ha väntat med denna kraftiga höjningtills man har utrett det hela. Jag tycker att det ärlitet bakvänt mot vad som är brukligt, att man förstslår till med en höjning som kan få negativakonsekvenser på en del håll i landet, innan manförsöker hitta en ny form för att finansiera dennaverksamhet.Anf. 122 Jordbruksminister ():Herr talman! Det må vara hänt, ,att det inte är brukligt att göra på detta sätt. Mensituationen är den att vi har en ny regering, som gören mängd saker som inte har varit brukliga.Det gör vi därför att vi tror att det är nödvändigt.Jag kan försäkra att jag egentligeninte har ändrat ståndpunkt sedan vi satttillsammans i oppositionen i jordbruksutskottet.Men jag har något bytt roll.