prot · GF0975 · 1992-03-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:75Torsdagen den 12 marsKl. 12.001 § AvsägelseFörste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget att vara suppleant iarbetsmarknadsutskottet.Kammaren biföll denna ansökan.2 § Anmälan om kompletteringsval tillarbetsmarknadsutskottetFörste vice talmannen meddelade att Centernsvalberedning på grund av uppkommen vakansanmält som ny suppleant iarbetsmarknadsutskottet efter vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i arbetsmarknadsutskottetTage ()3 § Svar på interpellation 1991/92:91 omåtgärder mot narkotikasmugglingAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! i har frågatfinansminister vilka åtgärder hon ärberedd att vidta med anledning av uppgifterna omen omfattande knarksmuggling från/via tillSverige. Arbetet inom regeringen är så fördelat attdet är jag som skall svara på interpellationen.Tullens bekämpning av narkotikasmuggling är ettviktigt led i samhällets insatser mot narkotika. Attge tullen erforderliga resurser för denna uppgift harsedan länge prioriterats i budgetarbetet hos såvälregering som riksdag. Det är således inte så somSten i påstår, att välbehövligasatsningar på tullens narkotikabekämpning haruteblivit. Jag vill därför här bara ge några exempelpå åtgärder som har vidtagits för att förstärkatullens insatser för narkotikabekämpningen.Riksdagen har tidigare anvisat särskilda medel förinrättande av två rörliga gränskontrollstyrkor förSödra resp. Västra tullregionen, vilka har inlett sinverksamhet under senare delen av 1989.Kontrollstyrkorna består vardera av 19 man somdisponerar specialfordon, narkotikahundar ochteknisk utrustning för narkotikabekämpning och äravsedda att sättas in inom stora geografiskaverksamhetsområden med huvudinriktning påinförselorter med betydande godsoch persontrafik.Den för Polentrafiken aktuella styrka Syd ärstationerad i och , men skalläven vara operativ på de övriga införselorterna isödra . Ytterligare en gränskontrollstyrkahar byggts upp, nämligen den inom Östratullregionen, vilket bl.a. skall kunna möjliggöramer frekventa kontrollinsatser mot Polentrafiken iOxelösund. Även i Norra tullregionen förstärksinsatserna genom att medel för narkotikautrustninghar föreslagits i årets budgetproposition.Vissa medel har också tidigare anvisats för enutbyggnad av tullens spaningsregister SPADI, somi samband med polisens spaningsregister ger viktigtinformationsstöd i tullkriminal- ochtullkontrollarbetet. Regeringen har även i åretsbudgetproposition föreslagit attgeneraltullstyrelsen får de medel som man harbegärt för en fortsatt utbyggnad av terminaler iSPADI-systemet till bl.a. de tullplatser sombedöms få en förändrad hot- och trafikbild.Sedan november 1991 är ett tullsamarbetsavtal medPolen i kraft, och med stöd av detta har ett lokalttullsamarbete mellan färjeorterna kunnatformaliseras. I årets budgetproposition harregeringen vidare föreslagit att medel anvisas föratt öka antalet sambandsmän i med entullsambandsman i , med ett arbetsområdesom också omfattar och Tjeckoslovakien.Inom har vidare utarbetats en nykontrollstrategi som avser att göra kontrollen avnarkotikainflödet effektivare. Strategin innebär enökad målinriktning och rörlighet i kontrollarbetetmed möjlighet till överraskning och kraftsamling itullinsatserna med en breddad och fördjupadunderrättelseverksamhet som grund. Utvecklatsamarbete såväl med myndigheter och näringslivinom landet som på det internationella planet ärviktiga inslag i den nya kontrollstrategin, som ocksåkan ses som en förberedelse inför en svenskanslutning till EG.Det är således, som framgår av min redogörelse,betydande resurser som avsätts för attbekämpa narkotikasmugglingen. Dennaverksamhet, som tullkontrollen i allt högre gradkommit att inriktas på, har också undantagits frånde olika sparkrav som har uppställts ibudgetarbetet.Även om det således har gjorts många offensivasatsningar på tullens narkotikabekämpning är detnaturligtvis viktigt att inte låta sig nöja med detta.Utvecklingen i med den ökaderörligheten över gränserna är en hotbild isammanhanget som måste ägnas storuppmärksamhet och noga följas upp. Jag har ocksåförstått att gör samma bedömning ochnoga följer trafikutvecklingen på bl.a. , ochnär så är påkallat gör de omfördelningar avtullresurserna som bedöms nödvändiga.Anf. 2 i (m):Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Det är inte ofta man erkänner att man lämnat feluppgifter i en interpellation. Det var bättre att jaghade fel än att tullen hade dåliga resurser. Men detfinns, herr talman, en förklaring.I ett stort nyhetsinslag i TV i för någramånader sedan talade man om från tullen i ,att det var mer eller mindre fritt fram när det gälldeatt komma in till den vägen. Detta fick stortgenomslag i pressen, och t.o.m. norska massmediaoch den norska tullen började ställa litet besvärligafrågor.Nu är det bra att detta har rättats till, och jag tyckeratt det är en bra förklaring och en bra beskrivningsom statsrådet har gett när det gäller densvenska tullens möjligheter att arbeta och agera.Det var skillnad, måste jag tyvärr säga, när BengtWesterberg var ute och retade uppframför allt tullarna i i ett ämne som hantydligen inte är lika insatt i som statsrådetLundgren.Det finns en del skönhetsfläckar. De mobilastyrkorna är bra, men de är låsta vid ett schemaunder . Vad man t.ex. vill ha iTrelleborg är möjlighet att disponera den ordinariepersonalen på bättre sätt än man kan göra i dag.Det samarbetsavtal mellan och somstatsrådet talar om är, om man skall var ärlig, ännuså länge inte mer än ett avtal på papperet. ären ny, ung nation, och det finns språkproblem somgör att det inte ännu har fungerat. Vi kan barahoppas att det blir bättre framöver.Här finns en del problem som kanske främst ärinterna tullproblem och som väl inte skalllägga sig i, men som det ändå kan vara bra attaktualisera. I har man t.ex. 156 tjänster,men bara 145 har besatts. Man får inte pengar förde tjänster som är besatta, t.ex. för att kunnaanvändas till övertidsinsatser, som är mycketeffektiva. Framför allt tack vare att man fick ettextra anslag -- och kanske måste vänta på pengarlångt in detta år -- lyckades man till storadelar stoppa den s.k. polacktrafiken. Polackernaåkte från till och kom kl. 2 pånatten. Då fanns det bara två tullare, och det var istort sett fritt fram. Sedan satte tullen i Trelleborgin extra resurser -- för pengar som man ännu intehar fått -- och lyckades bekämpa den härverksamheten. är det kanske en budgetfrågainom . Men jag tycker att börskaffa sig en så pass modern budgetteknik att mankan vara mera rationell än vad man har varittidigare.Herr talman! Vid mina kontakter med tullare ochandra har jag fått förslag om att man skulle kunnaeffektivisera verksamheten litet bättre än vad somsker . Man kan t.ex. låta passpolisen och tullensamarbeta och använda sin kapacitet bättre . Det är nu litet konstigt att när man kommer tillSverige skall man först visa sitt pass för enpasspolis, sedan köra -- och så kommerdet en tullare. Jag tycker att det finns skäl att utredaom man inte på något vis kan slå samman de här tvåfunktionerna.Som ett ord på vägen kan jag väl säga att när BjörnEriksson var chef för tullen, var han mycketintresserad av att låta tullen överta passpolisensverksamhet. är chef förrikspolisstyrelsen -- och är mindre intresserad av attta initiativ i den här frågan.Herr talman! Jag tackar än en gång för ett bra svar.Anf. 3 ():Herr talman! har i svaret till StenAndersson redogjort för att tullen erhållit ökaderesurser till narkotikabekämpningen. Vi är överensom att det de facto förhåller sig så.Jag har liksom noterat TT-notiseni från . Där refererastill ett uttalande av . Jag citerar:''Det är ju inte gränskontrollen som är vårthuvudvapen i bekämpningen av narkotika, tullenär inte särskilt effektiv i att hindra den. ''Med hänvisning till detta vill jag fråga Bo Lundgrensom ansvarigt statsråd för tullen: Delar BoLundgren den inställning som har gjort sig till uttryck för, och är detta ettuttalande som regeringen står bakom?Anf. 4 Statsrådet ():Herr talman! Jag är glad att för en gångs skullkunna delta i en debatt där vi i grunden är överensom behovet av satsningar och inriktningen avåtgärderna. Vi har också varit överens genom åreni både riksdag och regering oavsett vilken regeringvi haft om att här krävs rejäla satsningar.Självfallet gör tullen stora insatser och är ett mycketviktigt led i narkotikabekämpningen. Jag tänkerinte kommentera några uttalanden refererade itidningar. Vi vet ju alla hur uttalanden kan varalösryckta från sitt sammanhang i diskussionen. Mittansvarsområde gör emellertid att jag mycket klartkan uttala att tullen gör stora insatser på dettaområde, och den kommer säkert att göra det även ifortsättningen.När det gäller de nog så viktiga detaljsynpunktersom tog upp rör det sig som hansjälv sade i stor utsträckning om interna frågorinom där man genom detdecentraliserade beslutsfattandet skall utnyttja allamöjligheter till effektivisering och även tillsamverkan när det gäller sådant som är utöver vadtullverket självt kan göra.Självfallet skall vi försöka utveckla samverkanmellan tull och polis. Det tror jag inte att någon harnågra invändningar emot. Jag förutsätter också atttullverket är mycket lyhört för och tar till vara allaförslag till effektiviseringar och möjligheter attutnyttja resurserna på ett bättre sätt, exempelvisgenom överraskningsinsatser. Det är också någotsom man sysslar med.Anf. 5 i (m):Herr talman! För att det inte skall uppstå någotmissförstånd vill jag bara säga att jag inte talade omett samarbete mellan tullen och polisen utan om ettsamarbete mellan tullen och passpolisen.Samarbetet mellan tullen och den vanliga polisenfungerar såvitt jag förstår på ett utmärkt sätt i dag.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1991/92:100 omtullens narkotikakontroll vid en EG-anslutningAnf. 6 Statsrådet ():Herr talman! i har frågatmig hur jag avser säkra möjligheterna att efter ettsvenskt EG-medlemskap effektivt kunna ingripamot smuggling av narkotika till Sverige.Ett medlemskap i medför en rad nyaförhållanden för . Innan kan blimedlem kommer EG att ha infört sin s.k. inremarknad. Hur denna närmare kommer attutformas finns det mångaoklarheter kring. Ett viktigt led i införandet av deninre marknaden är dock att några tullformalitetereller tullkontroller vid ett gränsöverskridandemellan två i princip inte längre skallförekomma.I en skrivelse till regeringen hargeneraltullstyrelsen dels redovisat ensammanfattning av pågående utrednings- ochanalysarbete om tullen och EG, dels fört fram vissagrundläggande synpunkter på hur tulluppgifternabör hanteras och begärt besked frånregeringen i några för tullverksamheten centralafrågor. En av dessa utgör tullverketskontrollverksamhet och i synnerhet denprioriterade narkotikabekämpningen för vilkentullstyrelsen anser det angeläget att även vidsvenskt EG-inträde så långt möjligt upprätthålla ens.k. inre gränskontroll gentemot andra EG-länder.Enligt tullstyrelsen bör därför regeringen läggafram förslag till en lagstiftning som gertulltjänstemän sådana befogenheter att de även idessa fall skall kunna ingripa vid misstanke omnarkotikasmuggling.Utan att föregripa regeringens behandling avgeneraltullstyrelsens skrivelse vill jag barakonstatera att det vid ett svenskt EG-medlemskaptorde komma att behövas en delvis nykontrollstrategi för att förhindra att t.ex. narkotikaförs in i från ett annat . Ettväsentligt inslag i en sådan strategi kommersäkerligen att bli ytterligare utökat internationelltunderrättelse- och kontrollsamarbete. Det äremellertid inte möjligt för mig att redan i dagnärmare ange vilka åtgärder som skulle behövavidtas för att även i ett EG-perspektiv skapaförutsättningar för en effektivnarkotikabekämpning. Hur EG:s inre marknadnärmare kommer att utformas och därvid också hurEG-länderna avser samordna sina åtgärder pånarkotikabekämpningens område råder detnämligen fortfarande många oklarheter om. Jagförutsätter dock att vi från svensk sida även i ettEG-perspektiv skall kunna forsätta att driva enoffensiv narkotikapolitik med en effektivsmugglingsbekämpning som ett viktigt led iutnyttjandet av samhällets totala insatser.Anf. 7 i (m):Herr talman! Jag tackar även för detta svar.Låt mig understryka att jag är en stor EG-vän. Mensamtidigt finns det en del problem, och de skall vidiskutera innan vi tar ställning till EG. Ett av deproblemen är tullens framtida möjlighet att kunnaingripa vid t. ex. narkotikasmuggling.I dag kan tullen i stort sett kontrollera vem somhelst. Men enligt uppgifter är det när blirmedlem i EG i princip förbjudet att kontrolleradem som kommer från ett . Den kontrollsom vi har kan huvudsakligenenbart göras mot dem som kommer från ett ickeEG-land. Tullarna hamnar då i samma situationsom en polis, dvs. att man måste ha stark misstankeför att kunna göra ett ingripande. Det krävs i regelbeslut från en åklagare.Jag hoppas att var och en inser att detta blir mycketbesvärligt för en effektiv kontroll och förbekämpning av narkotikasmugglingen. När visedan också vet att av allt amfetamin i Sverigekommer från , som ju är ett , gördetta inte problemet särskilt mindre.Statsrådet talar här om att man kan förutsätta ettökat internationellt samarbete. Det finns , men resultatet har inte varit specielltuppmuntrande eller positivt. Vi kan jämföra medNorden där vi haft passfrihet mellan denordiska länderna och rätt att söka jobb i ettnordiskt land. Det har fungerat bra. Ändå har detbedrivits en effektiv tullkontrollverksamhet mellanländerna.Detta är en fråga för dem som aktivt talar förEG att driva inom EG. Vi måste se till att lösa dessasom vi alla anser mycket allvarliga problem kringnarkotika. Vi skall inte underlätta för dem somdriver denna verksamhet genom att vi går med iEG. Jag tycker att det är en bra fråga för oss attdriva.Jag har här en statistik som jag vill läsa upp förriksdagens protokoll som visar tullens effektivitet.Det här är statistik . Då beslagtog tullen481 kg cannabis och polisen . Tullen tog 1 opium och polisen . Tullen beslagtog 5,7 kgheroin och polisen . När det gäller kokain togtullen och polisen . Tullen tog 45 kgamfetamin och polisen -- där var poliseneffektivare. det nya moderna qat där tullentog och polisen . Tullen gjorde 1 561beslag och polisen 8 599.Dessa siffror nämner inte jag för att kritiserapolisen. Deras arbete är mycket besvärligare, ochdet måste vi räkna med. När narkotikan en gångfinns i landet krävs det oerhört stora resurser för attbekämpa denna fördärvliga verksamhet. Jag anserdärför att det är viktigt att vi får behålla någon formav effektiv gränskontroll. Jag vill än en gångunderstryka: När narkotikan har kommit in i landetär det hopplöst. Att jaga dessa små beslag påSergels torg kräver tyvärr alltför mycket resursersom borde kunna användas på annat håll.Anf. 8 Statsrådet ():Herr talman! Som själv sade är detsvårt att dra några slutsatser av denna form avjämförande statistik. Det man hade önskat sig ärnaturligtvis att polisen inte behövt göra någrabeslag alls av det enkla skälet att ingenting kommitin i landet. Det vore en statistik som i så fall skullege en helt sned uppfattning om de insatser somgörs.I samband med det EG-medlemskap som är sånödvändigt för är det viktigt att också taställning till de förändringar som sker. Det äruppenbart att gränskontrollförutsättningarnakommer att förändras vid ett EG-medlemskap. Detär ett syfte med förändringen inom EG och även ettav syftena med vårt medlemskap. Då gäller det attanpassa insatserna på det område som vi nudiskuterar, liksom även på många andra områden.Då kan vi få samma effektivitet genom andra typerav insatser.Vi måste ju också vara medvetna om att de andraländerna inom det EG som hoppas tillhöra,har intresse av att förbättra kontrollrutinerna närden inre marknaden genomförs. Inom EG finns deten uppslutning kring ett narkotikaprogram sominte ligger så långt ifrån den svenska inställningen.Ett medlemskap i ger oss möjligheter attvidmakthålla den inriktning vi själva har ochsamtidigt få till stånd en bättre internationellsamverkan. En sådan utvecklas och underlättas ju idet nya gränslösa EG. Det kommer att ställa störrekrav på länderna. Men det kommer också attmedföra ett större intresse för det internationellasamarbetet.Enligt min bedömning är det viktigt att bådegeneraltullstyrelsen och regeringen följerutvecklingen och vidtar de förändringar som gör attvi kan upprätthålla en effektivnarkotikabekämpning och intensifiera detinternationella samarbetet. Jag tror att det ger ossstora möjligheter att klara våra uppgifter även iframtiden.Anf. 9 i (m):Herr talman! Jag håller förvisso med statsrådet omatt statistik kan tolkas och läsas på många olika sätt,oftast på det sätt som passar det egna syftet bäst.Jag tog upp dessa siffror därför att de visar så klartpå att tullen är betydligt effektivare än polisen idagsläget. Det beror på att tullen har det lättareeftersom man passerar gränsen vid ett fåtalpunkter. Polisen skall gå ut och slåss på hela densvenska ytan. Jag förstår att det är mycketbesvärligare och att det bara blir småkap som mangör.Jag är också nöjd med att statsrådet säger att det nufinns ett narkotikapolitiskt program inom EG somliknar det som vi har i . Jag hoppas att vi fåren väl fungerande narkotikabekämpning även efterett medlemskap i , som förvisso även jag vill ha.Men jag är fortfarande litet orolig. Ingen kan dockspå . Vi får hoppas att den möjlighet attbekämpa narkotika som vi har inte blir sämrenär vi blir medlemmar i . 10 Statsrådet ():Herr talman! Jag instämmer naturligtvis i denförhoppningen. Jag avser självfallet att drivaarbetet på ett sådant sätt att vi kan uppfylla detmålet.När det gäller detta med effektiviteten säger ju StenAndersson i själv att förutsättningarna förinsatser från polisen -- som också prioriterarnarkotikabekämpning -- är annorlunda och attarbetsfältet är annorlunda än tullens. Det finns enstark samverkan mellan de här två myndigheterna.Det går inte att säga att den ena är effektivare änden andra. Jag tycker att tullen gör stora insatser,och man kommer självfallet att ha möjligheter attgenomföra effektiva insatser även i framtiden.Anf. 11 i (m):Herr talman! Jag vill bara understryka att om detvisar sig att man på något vis försämrar tullensförmåga att verka aktivt och effektivt krävs detbetydligt större insatser på andra områden. För densvenska framtidens skull hoppas jag att BoLundgren har rätt när han försöker övertyga migom, och kanske har övertygat mig om, att denframtida narkotikabekämpningen kommer att bliminst lika bra som den är i dag.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! Det gläder mig att jag har övertygatSten i Malmö.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1991/92:104 omutvecklingen i och i OSSAnf. 13 Utrikesminister ():Herr talman! har ställt följandefrågor till mig.Hur bedömer regeringen utvecklingen i Rysslandoch inom OSS?Vilka åtgärder avser regeringen att vidta på detinternationella planet och för egen del föratt främja en förstärkt demokratisk och ekonomiskutveckling?Är regeringen beredd att göra särskilda insatser iS:t Petersburgsområdet?Avser regeringen att ta nya humanitära initiativ?Herr talman! På historiskt sett harEuropa fått en ny och radikalt förändrad arkitekturtill följd av omvälvningarna i Central- ochÖsteuropa. Supermakten harupphört att existera. I dess ställe har ochytterligare elva stater uppstått. hadede baltiska staterna återfått sin frihet. Dennautveckling är givetvis mycket glädjande.Men att gå från kommunistisk diktatur tillparlamentarisk demokrati och från planhushållningtill marknadsekonomi är inte någon lätt process.De nya, självständiga staterna står införgigantiska svårigheter som de måste komma tillrätta med. Demokratiska strukturer har ännu inteetablerats till fullo i alla delar av f.d.Sovjetunionen. I vissa fall har man nått ganskalångt, i andra har man bara tagit de allra förstastegen. Förekomsten av auktoritära, iblandnationalistiska och chauvinistiska strömningar ärbitvis påtaglig. På många håll är försörjningslägetmycket svårt och sjukvården bristfällig.Miljöförstöringen är ytterst omfattande. En högarbetslöshet håller på att växa fram. Den jättelikasovjetiska krigsmaktens framtid är oklar och påflera håll i och övriga delar av f.d.Sovjetunionen har etniska konflikter brutit ut ellerhotar att göra så. Av uppenbara skäl ärmänniskornas oro stor inför framtiden.Den bild som formas av detta slags uppräkning blirförvisso dyster. Situationen i och övrigadelar av OSS är också bekymmersam ochinnehåller risker för allvarliga konflikter och andrabetydande bakslag. Men jag vill ändå varna förpessimism och uppgivenhet. Vid sidan av dessanedslående tecken finns nämligen också en radytterst positiva tendenser.Till de viktigaste hör att de demokratiska krafternafortsatt vinner terräng och beslutsamt genomförolika viktiga reformer. Inte minst gäller detta denpolitiska ledningen i under presidentJeltsin. Av största betydelse är likaså att en kraftfullekonomisk reformprocess nu har inletts och börjatuppvisa positiva effekter trots problemensomfattning och att endast har hunnit gå.Tillsammans med avsikt att minska sinkärnvapenarsenal utgör vidare ochVitrysslands utfästelser om att bli kärnvapenfriastater ett väsentligt bidrag till världsfreden. Det ärvår förhoppning att även skallta samma steg. Vi fäster stor vikt vid attsamtliga nu deltar i ESK-processen.Detta innebär inte minst att de därmed har gjortbetydelsefulla åtaganden beträffande bl.a.demokratiska fri- och rättigheter.Herr talman! Det är min bestämda övertygelse attSverige och andra länder nu måste ta fasta på dessahoppingivande tecken i stället för att hemfalla åtnågon slags uppgivenhet. För att de människor iden numera upplösta som liditunder decenniers förtryck, men också för att våraegna efterkommande generationer, skall få ett liv ivälstånd och trygghet, måste vi gemensamt försökastödja utvecklingen i riktning mot demokrati ochmarknadsekonomi i de nya staterna.Världssamfundets uppgift är omfattande ochbördan måste delas. Tillsammans med andranationer kan lämna viktiga bidrag tillprocessen.På kort sikt gäller det inte minst att göra insatser pådet humanitära området för att lösa de mest akutasvårigheterna. I detta avseende utgjorde deninternationella konferens om humanitärt biståndsom hölls i ett viktigt steg.Sverige deltog aktivt i konferensen och medverkarnu i de arbetsgruppper och de handlingsplaner somupprättades. Vi kommer på liknande sätt attdeltaga i ett uppföljningsmöte i senare ivår. De humanitära insatser som gör blirhärigenom delar av en samordnad internationellaktion. Vi måsta självfallet vara beredda påytterligare åtgärder av detta slag, bl.a. på detmedicinska området.Med tanke på de stora stödbehov som ochde andra har , kan Sverigesjälvfallet endast bidra med att försöka täcka delarav dessa behov. Regeringen har ibudgetpropositionen föreslagit att en miljardkronor avsätts för samarbete med länderna i Central-och . Trots att detta innebär entredubbling jämfört med det hittillsvarande stödet,är resurserna begränsade och kräver prioriteringar.En sådan prioritering är att vi vill koncentrera vårtbilaterala stöd till länderna i vårt eget närområde,bl.a. till och , därvi planerar att göra särskilda insatser på både kortoch lång sikt.Till de typer av åtgärder som regeringen villprioritera hör just sådant som kan främjademokrati och marknadsekonomi. Det svenskasamhällets engagemang i dessa frågor har redanresulterat i en rad initiativ, där regeringen i sin turhar fattat beslut om finansiella bidrag så attprojekten kan genomföras. Ett sådant projekt ärden ekonomiska rådgivning som professor vid sedan en tidger den .