prot · GF0954 · 1992-01-21 00:00:00 — sade attplaneringsförutsättningarna i kommunerna rycksundan. När kommunerna skall planera sinainvesteringar för skolupprustningar, kan de interäkna med några pengar från dessastimulansbidrag, eftersom det är många som sökeroch det rör sig om långa tider. Man får veta förstmycket sent om det går att få någon krona eller omman inte skall få någonting alls.De flesta kommuner har ambitiösa programför skolupprustningar. Dessa program går långtutöver vad stimulansbidraget medger. Jag vill inteunderskatta 300 milj.kr., som är väldigt mycketpengar, men utifrån min egen erfarenhet avupprustning av skolor handlar det om upprustningav ungefär två större litet äldre skolor. Det är vadman får för 300 milj.kr. Utplottrat över hela landetoch med de enorma behov som finns är det intesärskilt mycket pengar.Det här leder inte heller till att man måste stoppapåbörjade insatser. Jag tror inte att någonkommunalpolitiker är så dum att han utgår ifrån attdet skall utbetalas bidrag som inte är beviljade elleratt han förutsätter att ett projekt bygger på att detskall utbetalas ett bidrag som man inte har fåttbesked om. Det resonemanget håller alltså inte.Det finns fortfarande stora miljöproblem ute påskolorna, men mitt intryck är att stimulansbidragethar fungerat. Det har skapat uppmärksamhet ochbidragit till att det finns olika program som är pågång. Det är klart att det hade varit bra med 300milj.kr., men finns det ett angelägetbesparingskrav.Det är inte så att vi spekulerar om att lönerna skallgå ned, men det är väl ingen hemlighet förriksdagen att arbetsmarknaden har varit mycketöverhettad, vilket har gjort att priserna för störreprojekt har legat mycket högt. sjunker prisernanågot, och det är bra om man vill investera iskolupprustningar.Anf. 185 ():Herr talman! Vi är överens med omatt det borde satsas rejält nu underlågkonjunkturen för att man skall slippa deupptrissade priser som en högkonjunktur för medsig och som omöjliggör insatser av den här typen.Men drar regeringen undan mattan underfötterna för kommunerna, eftersom dessa 300milj.kr. har varit till mycket stor hjälp. Utan dessapengar är vi ett instrument fattigare när det gälleratt stimulera sådana här insatser.Vi bör alltså satsa nu under lågkonjunkturen, bådeför att få fram jobb och för att få en bättre miljö utei skolorna. Det är omvänd politik att i stället för attutnyttja lågkonjunkturen invänta enhögkonjunktur, då utrymmet för den här typen avinsatser minskar. Jag tror att man inte behöver varaen dum kommunalpolitiker för att förstå attuppmärksamhet inte leder till att man får frampengar, utan nu behövs det pengar för att dennaviktiga verksamhet med att upprusta skolorna skallkunna fortsätta.Anf. 186 ():Herr talman! Inte tror jag att byggnadsarbetarnadär hemma blir gladare när jag talar om för dem attde skall gå arbetslösa för att de senare,när lönerna har sänkts, skall kunna få ettberedskapsarbete.Det är ändå märkligt att statsrådet svarar oss medatt detta är en fantastisk satsning som regeringenhar gjort, och som har inneburit ett rejält lyft förskolans fysiska miljö. säger oss att de 300 milj.kr. bara är en droppe i havet.Det krävs insatser och självfallet är det ingakommuner som räknar med att de skall få pengarav en borgerlig regering. Det tror inte jag och dettror inte heller beklagar elevernas, lärarnas, skolornas och inteminst byggnadsarbetarnas situation. Jag vill gärnatala om att när kommunerna ansöker om pengar, såär behoven enorma. Det är det som vi tillsammansskall försöka möta.Anf. 187 (m):Herr talman! Jag tycker att man skall säga att dethandlar om en fantastisk satsning.Stimulansbidraget har medfört att fler kommunerän har kommit i gång medupprustningsarbete. Det går inte att komma ifrån.Men jag har inte sagt att vi har gjort en fantastisksatsning, för det var ju andra partier än mitt egetsom gjorde denna satsning. Själv var jag inteledamot av . Jagunderskattar inte det som har gjorts. Men manmåste sätta in det i sitt sammanhang. Det har jagförsökt redogöra för.Det finns ett behov av att rusta upp skolorna, mendet pågår en sådan verksamhet och det är ärligt ochrakt att erkänna att taket inte ramlar in bara därföratt man tar bort detta bidrag. Till syvende och sisthar kommunerna ansvaret för skolbyggnaderna ochför en bra arbetsmiljö i skolorna. Jag anser nog attstaten skall koncentrera sig på de uppgifter somåligger den. Ser man på statsbidragen totalt, finnerman att de faktiskt inte har utvecklats i så våldsamtpositiv riktning . Då tyckerjag att vi skall vara försiktiga med denna typ avspecialbidrag. Det är klart att det är synd attkommunerna inte får dessa pengar, men skälet ärekonomiskt. Jag tror inte att det får så allvarligaeffekter.Anf. 188 ():Herr talman! Skolministern motiverar detta medatt det var ett sparbeting som lades ut. Min frågaåterstår: Har ni i regeringen gjort någonhelhetsbedömning av de konkreta effekterna avdenna typ av besparingar, som ju kommer igensåsom utgifter men på ett annat konto i ett annatdepartement. Att flytta runt utgifter på detta sättfår effekter inte bara för regeringen utan också förskolans elever och personal. Det får också effekterför de byggnadsarbetare som annars skulle kunnafå sin utkomst tryggad i dessa projekt.Detta är det allvarliga. Jag är inte bekymrad överera regeringssammanträden. Men för dessamänniskors skull vore det bra att få reda på om nihar gjort någon helhetsbedömning. Kan videssutom räkna med att kommunerna nu fårarbetsmarknadsmedel för denna typ avupprustningsåtgärder för att kunna förbättra miljöni skolorna? Hur mycket kan de medlen motsvaradet indragna beloppet?Anf. 189 ():Herr talman! Rudbeckianska skolan i harfått sitt namn såsom varande äldstagymnasium. Under har socialdemokraternalett kommunen, och jag kan lova att de har gjort sitt bästa för att rusta upp skolan.Nej, taken ramlar inte in på våra skolor ochdefinitivt inte på skolor i mitt hemlän. Jag tycker attskolorna har skötts bra. Stora insatser har gjorts föratt klara den fysiska miljön t.ex. för att förbättraventilationen, modernisera kemisalar ochmöjliggöra undervisning efter nya metoder. Denöverhettade byggarbetsmarknaden tror jag inte har sett så mycket av i ellerNorberg. Jag tror inte att det är där som man hardrivit upp lönerna för byggnadsarbetare. De svarsom jag har fått på mina frågor gör mig nog merbekymrad än de var klarläggande.Anf. 190 (m):Herr talman! Det är möjligt att är ettlysande undantag. Men förre GunnarNilsson ledde för bara två en mycketomfattande undersökning av arbetsmiljön iskolorna. Därvid konstaterades att kommuner överhela landet har skött detta ganska dåligt och att detfanns allvarliga miljöproblem. Man skall inteunderskatta dem. Jag är emellertid glad över att dethar skötts bra i , så att man bara behöverförfina kvaliteten på miljöerna där. Så är det interiktigt överallt annars. Jag har själv varit med ocharbetat med dessa frågor. Jag vet hur jobbigt det är.Jag har försökt att göra en helhetsbedömning avregeringens förslag, så gott det nu går att göra. Allariksdagens ledamöter inser hur svårt det är att sehur ett förslag slår på varje helhet. Min bedömningsåsom skolminister har i första hand gällt ombesparingarna skulle få allvarliga effekter på våramöjligheter att åstadkomma en bättre arbetsmiljö ivåra skolor runt om i landet. Den bedömning somjag har gjort är att detta inte får allvarligakonsekvenser.Om kommunerna får arbetsmarknadsstöd sommotsvarar det indragna beloppet törs jag inte säga.Jag vet inte svaret. Det satsas nu och kommer attsatsas stora pengar på detta. Det är en fråga somman får bedöma utifrån hur arbetslösheten ser ut.Det är ingen hemlighet att vi har mycket storaproblem på byggmarknaden.Anf. 191 ():Herr talman! Jag trodde faktiskt inte att jag skullefå höra en moderat politiker bygga sinabedömningar av behovet av åtgärder på vad LO:sordförande säger. Men det glädjer mig att få höradetta.I övrigt oroar jag mig litet för hur statsrådet skallklara argumentationen i regeringen. ramlar taken inte in, men är det nästan kris när det gäller miljön iskolorna. Det förstår också jag, om de 300 milj.kr.har flyttats från till högskolan. Det ärden reflexion som jag kan avsluta med att göra.Min fråga var främst: Varför passar inte regeringenpå att vidta dessa åtgärder -- hur stora eller små deän kan tyckas vara i sammanhanget -- , närmängder av byggnadsarbetare går arbetslösa?Antalet är 1 059 i mitt hemlän. De skulle kunna fåannan sysselsättning än beredskapsarbete.Anf. 192 ():Herr talman! Också jag fäste mig vid svängningar. Hon beskrev hur storamiljöproblemen är i skolorna, men i nästa meningsade hon att hennes bedömning såsom skolministerär att indragningen av stimulansbidraget tillförbättring av miljön inte får några allvarligakonsekvenser för skolorna. Enligt skolministerngör det ingenting om miljön i skolorna är dålig.Min bedömning är den rakt motsatta. Det finns ettstort fortsatt behov av miljöförbättrande insatser iskolorna. Min absoluta övertygelse är att det voreklokt från många synpunkter att se till att dessasatsningar kunde göras nu när det finns ettuttrymme inom byggnadsbranschen i stället för attvänta till dess detta utrymme tas i anspråk försådana investeringar som konkurrerar ut denna typav insatser.Anf. 193 (m):Herr talman! Det är svårt med nyanserna i mycketkorta inlägg, i synnerhet när man skall bemöta tvåtalare.Skälet till att vi inte gör mer är naturligtvis att detsaknas pengar. som jag kan konstateraatt en indragning av ett visst anslag inte fårvåldsamt allvarliga effekter, vore det ju väldigtmärkligt om jag, som dessutom har en bakgrundsåsom skolstyrelseordförande i en av de kommunersom har haft de största bekymren medskolupprustningar och har varit med om att drivaskolupprustningsprogram, inte skulle känna tillvilka bekymmer som finns. Om det så handlar ombara en enda skola, där miljön eller ventilationenär så dålig att allergierna ökar, är det ett mycketallvarligt problem. Varje elev som drabbas avhälsobekymmer på grund av arbetsmiljön i skolanär ett allvarligt problem.Det finns alltså stora problem i Skolsverige. Jagkonstaterar att man alltid kan göra mer. Vi har gjorten ekonomisk bedömning att vi inte kan göra mer.Det är kommunerna som har ansvaret.Kommunerna har tagit sig an uppgiften medkrafttag. Dessutom skall man ha klart för sig att detinte går att rätta till de allvarliga bekymren utan attdet tar . Ett bekymmer somkommunerna har när det gäller skolupprustningarär att skolorna måste fungera som manrustar upp och förändrar skolorna och göromfattande ventilationsinsatser. Det går inte omman inte har evakueringslokaler.Anf. 194 ():Herr talman! Låt mig få avsluta med att konstateraatt jag då kan hälsa moderata politiker i beslutandeställning i min hemkommun att en åsikt somskolministern har är att insatser behövs på dettaområde. Sedan får vi väl se om det når ända fram,när man skall sänka skatten och satsapengar på friskolor och allt vad det nu är.Det gläder mig, vill jag avslutningsvis säga, attskolministern har ambitionen att vilja göranågonting för miljön på skolområdet. Jag hoppasatt det kan leda till omprövningar på just dettaområde.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1991/92:313 omkomvuxstuderandes husinnehav i SpanienAnf. 195 (m):Herr talman! har frågat mig hurstor andel av de studerande vid komvux som, enligtde uppgifter regeringen har, är innehavare av hus iSpanien.Bakom fråga ligger ett uttalandesom har lagts i finansministerns mun i ennyhetsartikel i tidningen den 15 januari.Finansministern har dementerat detta uttalande,och regeringen har givetvis inga uppgifter om hurmånga komvuxstuderande som har tillgång till husi Spanien.Den bakomliggande sakliga frågan är viktigare. Idagens kärva ekonomiska läge måste besparingargöras. Av de som finns försektorsbidrag till skolväsendet har regeringenföreslagit att 350 miljoner skall sparas in. Eftersomsektorsbidraget fördelas enligt tre olikaberäkningsmodeller, en för , en förgymnasieskolan och en för vuxenutbildningen, kanen besparing på sektorsbidraget tas ut på en ellerflera av beräkningsmodellerna. Regeringen, somvill prioritera ungdomsutbildningen, har föreslagitatt reduceringen skall göras på vuxenutbildningensberäkningsmodell. Sektorsbidraget får frittanvändas av kommunerna för de delar avskolväsendet som får statsbidrag den vägen. Detblir alltså till slut en prioritering somavgör hur besparingen tas ut lokalt.Vi kan också redan nu se att kommunernasprioriteringar är högst varierande, bl.a. beroendepå arbetsmarknadssituationen. Det är rimligt att såär fallet. Låt mig också påpeka att regeringen serdet som angeläget att besparingen inom denkommunala vuxenutbildningen inte i första handslår mot den vuxenutbildning som ärarbetsmarknadspolitiskt motiverad. Därförfördelas just nu ett extra anslag för denna typ avvuxenutbildningsverksamhet.Anf. 196 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag tycker inte att detallvarligaste är att finansministern talar strunt omvuxenstuderandes hus i och sedan inte stårför det. Det allvarligaste är att regeringen krossardrömmen om en bättre utbildning för tiotusentalskorttidsutbildade.Det näst allvarligaste tycker jag är att regeringendärmed också sätter käppar i hjulen för industrinsoch samhällets utveckling. Därför måste nu alltgöras för att stoppa regeringens dråpslag mot devuxenstuderande. Vuxenutbildningen skallutvecklas och inte avvecklas.Jag måste ställa en fråga. Förstår inte skolministernvad det innebär att skära ned anslagen för vuxnasutbildning med nära 1 miljard sammanlagt? Vadinnebär det inom folkbildningen? Vad innebär detatt komvux inte får resurser för att starta en endany kurs på gymnasienivå när den lagstadgadegrundutbildningen fått sitt? På detta sätt stängerBeatrice och dörren tillhögskolan och krossar därmed också drömmen omett nytt yrke för dem som behöver kompletteranågot ämne. Tala sedan om lyxkurser för husägarei ! Det är väl inte som en del tror, attskolministern tänker upphäva lagen om rätt tillgrundläggande utbildning för att klara det somkrävs för gymnasienivån? I sitt svar lät statsrådetnästan som om hon inte visste hur stor del av dessaresurser som finns inom anslaget som förbrukas justnär det gäller denna lagstadgade verksamhet.Anf. 197 (m):Herr talman! Regeringen krossar drömmen förmånga korttidsutbildade, säger hade varit bra om och andrahade funderat mer över vad den ekonomiska politiksom socialdemokraterna har fört innebär. Utanekonomiska förutsättningar klarar vi i det härlandet nämligen inte av att satsa på allt det som viönskar. Och krossas många drömmar. För allasom inte får den utbildning som de skulle behövaeller önskar och för alla som mister jobbet innebärdet en krossad dröm eller åtminstone ordentligakäppar i hjulet när det gäller framtidsvisionerna.Jag förstår naturligtvis vad dessa besparingarinnebär. Jag är den första att inse värdet av enstudiecirkel, kompletterande utbildning vidkomvux eller möjlighet att gå på folkhögskola. Menden svåra prioritering jag har haft att göra harinneburit att jag har fått välja mellan om vi skallgöra kraftiga neddragningar på barn- ochungdomsutbildningen eller någon annanstans. Förmig har det varit naturligt, eftermycket funderande, att se till att så långt sommöjligt värna barn- och ungdomsutbildningen.Efter att ha talat med många kommunalpolitikeroch andra är min erfarenhet att det finns en ochannan möjlighet till effektiviseringar påvuxenutbildningsområdet. Det gällerkomvuxorganisationen, och det varierar frånkommun till kommun, men det finns en hel del somkan göras. Det finns naturligtvis även inomfolkbildningen en del att göra.Man skall inte underskatta bekymren med de storabesparingar som vi gör, men det är inte omöjligt attgöra besparingar utan att det drabbar människorsom så väl behöver vidareutbildning.Anf. 198 ():Herr talman! talar precis som om deomprioriteringar som regeringen skulle kunna hagjort i förhållande till det som den har gjort baraskulle handla om hennes verksamhetsområde. Menjag tycker att har fått för litet pengaroch har haft för litet framgångar hos kanske bådechefen på och chefen påfinansdepartementet. Och där är problemet. Detfinns så många uttryck i denna budget för attregeringen har gott om pengar på andra områden.När talar om att det ändå går attrationalisera, vill jag hänvisa till att bådefolkbildningen och den kommunalavuxenutbildningen rationaliserades ochsamordnades genom de beslut som vi fattade ivåras. Ni försöker på något sätt att använda dessabesparingsmöjligheter en gång till, vilket jag intetycker är rimligt.Anf. 199 (m):Herr talman! Det är inte så att alla möjligheter äruttömda. Det finns faktiskt konkreta saker mankan göra utöver vad som redan är gjort. Det är intebekymret.Det är väl möjligt att man kan diskuterabesparingsandelen på olika departement. Det skallbli mycket intressant att se hur socialdemokraternaoch andra kommer att lösa problemet, dvs. om dehar samma ambitioner som regeringen har haft närdet gäller den totala ekonomiska politiken. Det gårinte att skjuta över pengar från område till område.Det är frågan om en helhet.När det gäller vuxenutbildningen tror jag att det ärväsentligt att rikta in kraften på att skapaförutsättningar för effektivisering och församordning med gymnasieskolan, vilket kan ge ettbättre resursutnyttjande. Där har kommunerna ettmycket stort ansvar. Ett av skälen till att de signalerjag får varierar är att man i olika utsträckningtidigare har haft förmåga eller en önskan attåstadkomma effektiviseringar. En del kommunerhar gjort sådana, medan andra har mycket kvar attgöra. Det slår litet olika.Anf. 200 ():Herr talman! Jag tror att statsrådet helt bortserfrån storleken på besparingarna. Om det inte skallföras pengar från , gymnasieskolaneller något annat ställe, och kommunerna skall levaupp till den lagstadgade skyldighet som finns atterbjuda grundläggande vuxenutbildning, innebärdet att resurserna skärs ner med hälften eller merför gymnasienivån och för teknikernivån.Beatrice har inte svarat på frågan om honumgås med tanken på att upphäva rätten till dengrundläggande utbildningen. Jag tycker att detskulle vara viktigt att få ett klargörande.De vuxenstuderande som gör en så nyttigsamhällsinsats skulle få beröm fördetta. De skulle inte bara få höra att de är moderatasamlingspartiets och regeringens allraviktigaste sparobjekt.Anf. 201 (m):Herr talman! Skälet till att jag inte tog upp fråganom rätten och om jag funderar på ändringar är attjag tycker att det är självklart att man inte skalländra på reglerna. Jag har inga som helst planer påatt ändra dem. Jag tycker att de är viktigaDet har varit väsentligt att framhålla detta, inteminst för att det tidigare före budgetpropositionensavlämnande har förekommit rykten om att vissakommuner hade fått för sig att de skulle göraneddragningar. har det visat sig vara illvilligarykten som inte har varit sanna. Det har varit utspelfrån enskilda tjänstemän. Likväl tror jag att det ärviktigt att denna rättighet slås fast.Jag delar också uppfattningen att det är viktigt attde som arbetar inom vuxenutbildningen och de somstuderar där känner att de har stöd från politiskthåll. Jag beklagar att det slängs omkring en hel del,rent ut sagt, dumma uttalanden, eller att uttalandenfabriceras och att ord läggs i olika politikersmunnar.Jag är väl medveten om att regeringen har framlagtförslag om en stor besparing. Jag vet att det fåreffekter som inte är trevliga i alla avseenden. Hademan pengar skulle man vilja göra mer.Jag är medveten om att det blir tufft på en del hållatt klara den grundläggande utbildningenordentligt med de besparingsbetingelser som nuråder.Anf. 202 ():Herr talman! har vi fått en kommentar till taletom dumma uttalanden. Jag har också läst att AnneWibble har sagt att hon känner en person som ägerett hus i . Jag gör inte det. Men jag känneri och för sig många kortutbildade arbetare som harstora behov. Det kanske inte ochBeatrice gör. Men vad jag tycker är viktigt äratt de stora nedskärningarna, som faktiskt ärmycket nära , ger en signal om attdet inte finns något område som regeringen tyckerär mindre viktigt. Det finns ingen annanverksamhet i samhället där det görs så oerhört storanedskärningar. Med tanke på vad vi har framföross--närmandet till , internationaliseringenoch vikten av att människor inte bara på de högstaposterna kan språk och annat -- ser vi att detta ärfel. Det är framför allt fel signal till kommunerna,som skall göra sina prioriteringar.Anf. 203 (m):Herr talman! Jag kan lämna ett personligtvittnesbörd. Jag känner många som har studerat påkomvux, också medarbetare som har kompletteratsin utbildning den vägen.I ett Europaperspektiv är det naturligtvis väsentligtatt människor ges möjlighet till vidareutbildning,inte minst på språksidan, skulle jag vilja påpeka.Människor kommer ute i arbetslivet att behövaförbättra sina språkkunskaper. Vi gör dennabesparing , men det finns ändå ganska mycketkomvuxutbildning kvar. Dessutom är utbudettillsammans med bl.a. studieförbundensverksamhet ganska omfattande. Också jag gör denbedömningen att om vi får litet bättre ordning påden svenska ekonomin, finns det anledning att satsamer på det här.Jag tycker vidare inte att man skall underskatta densatsning som görs på högskolan. Av dem som läserpå universitet och högskolor är en och annan attbetrakta som vuxen. De som läser där äråtminstone myndiga. Också det är en viktigvuxenutbildning.Anf. 204 ():Herr talman! Jag tycker också att regeringen närden gör så här stora neddragningar har bortsettifrån den betydelse som vuxenutbildningen har ijämställdhetsarbetet. Det är inom dennastudieverksamhet en majoritet av kvinnor, och fördem betyder detta väldigt mycket.Att regeringen vill rikta detta dråpslag motvuxenutbildningen är också intressant motbakgrund av att man nu i internationellaundersökningar säger att vi i är de som ärbäst på vuxenutbildning. Då passar regeringen påatt dra ner. Jag tycker att det är ungefär likabegåvat som att ledningen för ishockeylandslagetskulle säga så här, om vi vinner i ishockey: Nufår vi dra ned på träningen, för den behövs intelängre när vi har blivit världsmästare.Anf. 205 (m):Herr talman! Jag tror i och för sig att budgeten varklar innan de här mycket positiva bedömningarnaav svensk vuxenutbildning blev kända. Jag är intesäker på att de skulle ha ändrat resultaten, menvisst ligger det en poäng i detta. Det understrykerbetydelsen av vuxenutbildningen och visar att denfaktiskt har god kvalitet.Nu har vi inte pengar till den kvantitet som kanskeär önskvärd. Det kan man beklaga, men jag harredovisat att vi har gjort en prioritering, där barn-och ungdomsutbildningen har gått före. Vi kan haolika uppfattningar om detta, men det är skälet.Anf. 206 ():Herr talman! När nu de borgerliga i utskottsarbetetkommer att ha kunskapen att vi är bäst i världen,kan vi se vilken betydelse det får i det arbete somskall utföras.Bara ytterligare en kommentar. Jag lyssnade påradio till en förhoppningsvis begåvad ungdom , som argumenteradepå följande sätt. Eftersom ochgymnasieskolan har varit så dåliga under de senaste30 åren, är det nu nödvändigt att satsa på grund-och gymnasieskolan och att skära ned påvuxenutbildningen. Min slutsats är att om det skullevara så, skulle vi ha en grupp människor mellan 20och som är mycket dåligt utbildade och somskulle behöva mycket stora insatser. Är det inte enmera rimlig slutsats av olikaståndpunkter.Anf. 207 (m):Herr talman! Jag har inte lyssnat på dettaradioinslag och kan därför inte kommentera vadsom sades, men vi har tyvärr f.d. elever som harlämnat svensk grundskola och svenskt gymnasiummed otillräckliga kunskaper. De enda rimligaslutsatserna av detta är två. Den ena är att vi måstehöja kvaliteten på grundskola och gymnasium, såatt alla elever kan få den bästa utbildningen. Denandra är naturligtvis att vi måste hitta vägar för attge dem hjälp som vuxna, om de har misslyckatstidigare.Vi tar inte heller bort all komvuxutbildning, ävenom det enligt bedömning blir förlitet kvar.Anf. 208 ():Herr talman!