prot · GG0915 · 1992-11-03 00:00:00 — Om AlfWennerfors menade allvar med detta, skulleimplikationerna på en mängd områden i samhälletinnebära ett mycket stort statligt ingripande.Jag kan bara redovisa några av de idéer som finnsoch som diskuteras bland intressenterna. pipe line via Käppalatunneln och järnvägs-eller biltransporter via . Det finnsockså diskussioner om järnvägstransporter viaGöteborg till en depå i med kopplingar tillArlanda. Detta motsätter sig kommun, omjag har förstått saken rätt. Man kan även tänka sigökad införsel via eller via uthamn.Det finns alltså en mängd olika alternativ somprövas och vägs i det här sammanhanget. Staten hari dag ingen aktiv del i detta, utan det är deintressenter som har intresse av att det kommerflygbränsle till som har bollen.Anf. 183 ():Herr talman! Jag är helt klar över att statennaturligtvis inte skall gå in och ordna dessatransporter. Det finns dock ett viktigt och stortansvar för oss som politiker att se till att det blirnågot av det hela just av den anledningen att miljönstår på spel här. Det kan ju även inträffa olyckorsom vi vet kan bli mycket allvarliga. Det är viktigtatt politikerna och kanske främstkommunikationsministern i landet tar tag i detta påett sådant sätt att det verkligen händer något.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1992/93:92 om SIDA:sinformationskampanjAnf. 184 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder i anledning avSIDA:s informationskampanj. Låt mig till att börjamed konstatera att det är riktigt uppfattat att dennyligen igångsatta informationssatsningen somSIDA tagit initiativ till syftar till att skapa förståelseför situation och den roll det svenskabiståndet spelar i ansträngningarna att förbättralevnadsförhållandena i dessa länder. Ett annat syftemed kampanjen är att visa att biståndsmedlenförvaltas väl. hartillsammans med SIDA och de övrigabiståndsorganen medverkat iinformationssatsningen. Informationskampanjenligger helt i linje med den informationsverksamhetsom reguljärt bedrivs av biståndsmyndigheternaoch . Ett annat exempel pådenna typ av verksamhet är de informations- ochdebattdagar som hölls i underrubriken ''Biståndet Behövs''. Jag vill även begagnamig av tillfället att erinra om att i SIDA:sinstruktion ingår också uppdraget att informera omsituationen i och om det svenskabiståndet. BITS, SAREC och osv.är på samma sätt skyldiga att informera om sinaverksamheter.I regeringen är vi medvetna om att det i Sverigeexisterar en övervägande positiv syn på biståndet.Majoriteten av det svenska folket är positiv till detinternationella utvecklingssamarbete som vibedriver med ett antal utvecklingsländer. I enperiod av internationell lågkonjunktur har det tettsig ännu mer motiverat att fullfölja de planer somutarbetades för cirka förkampanjen. En jämförelse mellan den standard vilever på i med livet för människorna i någotav de länder vi bedriver utvecklingssamarbete med,låter sig knappast göra. Därtill är skillnaderna förstora. Att i detta läge, präglat av ökandearbetslöshetssiffror, sjunkande fastighetspriser ochstigande antal konkurser, påminna om vårabiståndsansträngningar kan förefalla utmanande.Dock tror vi att det mot bakgrund av våratraditioner i fråga om internationell solidaritet ärriktigt att tala för en så viktig verksamhet sombiståndet, i synnerhet i av ekonomiskasvårigheter. Vilka är det som drabbas hårdast avden internationella recessionen, vi svenskar ellerinvånarna i u-världen?Några åtgärder med anledning av kampanjenutöver att understryka att den sker i samarbete medalla de svenska biståndsmyndigheterna, tänker jaginte vidta. Däremot tycker jag att det är bra att jagfått detta tillfälle att förklara bakgrunden tillinformationssatsningen om det svenska biståndet.Anf. 185 (nyd):Herr talman! Jagtackar statsrådet för svaret. Det var väntat.SIDA påstår dock att det är regeringen som hargjort beställning om den härinformationskampanjen hos SIDA. Jag tycker attdet gör saken ännu värre att det är regeringen somhar beställt annonskampanjen i dagstidningar ochtunnelbanor. är en organisation som har fåttutstå mycket kritik och som blivit ifrågasatt inteminst av som nagelformyndigheten senast 1988.Revisionen sköt in sig på tre revisionsfrågor somalla hade som mål att analysera SIDA:s förmåga attlära sig av gjorda erfarenheter. RRV kundekonstatera att de formulerade biståndsmålenuppfattades vagt, att kostnadsmedvetandet vardåligt, att kunskaps- och erfarenhetsåterföringenfungerade dåligt och att det också fanns internahinder för organisationens förmåga att förändrasig.Revisionsrapporten ifrågasatte också ledarskapet.Vad gjorde den socialdemokratiska regeringen närverkschefen förordnande löpte ut? Jo,den förlängde det några månader före riksdagsvalet1991.RRV pekade också på att det inom SIDA finns enföreställning om att kunskap sprids uppifrån ochner i organisationen. Det beror på att de flestahandläggarna har arbetat på SIDAoch att det är ur den gruppen som cheferna harrekryterats. Ett sådant synsätt, menade RRV, ledertill att ledningen till slut blir isolerad och inte kan tatill sig vad som verkligen händer ute iproduktionen, dvs. ute i verkligheten.Det har inte hänt speciellt mycket inom SIDAsedan 1988. SIDA är en koloss på lerfötter somstatsrådet och den borgerliga regeringen villförsöka göra trovärdig genom att anslå femmiljoner under vardera för information omverksamheten.Det handlar alltså om 15 miljoner avskattebetalarnas pengar som inte går till någotsubstantiellt. Det är inte bara jag som blir rasandenär jag öppnar tidningen och möter dessahelsidesannonser med porträtt på svenskamedborgare som ovetande har hjälpt människor itredje världen. I tunnelbanan är folk på väg attramla ner mellan spåren när de skall läsa detfinstilta. Det är inte märkligt att kampanjenkommer när SIDA är mer ifrågasatt ännågonsin. Man uppfattar inte kampanjen somsaklig information från myndigheten, utan tyvärrsom politisk propaganda från statsrådet ochregeringen.Anf. 186 TREDJE VICE TALMANNEN:Tiden är ute för detta inlägg. Ordet går tillstatsrådet . 187 Statsrådet ():Herr talman! Det är ju något märkligt att HarrietColliander siktar in sig så mycket på vadrevisorerna har tyckt om SIDA. Kunde det interäcka med vad det egna partiet Ny demokrati hartyckt? Jag skulle nästan våga säga att med deattacker som partikamrater harbestått SIDA och biståndsverksamheten med, harvi ju sett det än mer nödvändigt att gå ut ochinformera om att verksamheten i mångt och mycketär mycket god. Så är det i de flesta fall.Jag skulle vilja säga att nästanhar tvingat fram den här typen avinformationsverksamhet genom sitt och sitt partisohemula attackerande av en verksamhet som, närden bedöms av och , får högsta betyg.Men det ligger i Nydemokraternas intresse att talaom SIDA som något eländigt som katten har släpatin i de finaste regeringssalongerna.SIDA gör naturligtvis fel. Det gör HarrietColliander och jag och våra resp. partier också.Man skall dock inte alltid sikta in sig på det som ärfelaktigt utan man skall försöka se det som är bra.Det är massor som är bra och som man kan fixerasig vid när det gäller SIDA.Anf. 188 (nyd):Herr talman! Fem miljoner har avsattsför särskilda informationsåtgärder. Jag förmodaratt det är dessa fem miljoner vi pratar om. Av dessafem miljoner går en miljon till åretsannonskampanj i tidningar och på tunnelbanan.Jag vill här anknyta till den fråga statsrådet ställdetill mig i slutet av sitt anförande. Det gäller vemsom drabbas hårdast av en lågkonjunktur -- visvenskar eller invånarna i u-världen. vet är nöden på sina håll i världen i detnärmaste obeskrivlig, exempelvis i . Jagundrar var etiken och moralen finns när man ödaren miljon kronor på annonser om SIDA:sförträfflighet i stället för att använda pengarna tillverkligt bistånd. De allra flesta i skulle säga''ja'' till att ge pengarna till svältande somalier iflyktinglägren i eller . I kanman med hjälpa tusen människorunder . har varit njuggt mot Somalia.Regeringen vägrar att bistå med FN-trupper för attsäkra matleveranserna. Regeringen vägrar alltsåkatastrofhjälp. Var finns etiken och moralen i attunder bränna i väg ?Anf. 189 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag ber debattörerna att respektera de fastställdatidsgränserna.Anf. 190 Statsrådet ():Herr talman! Jag har väldigt svårt att tro att HarrietColliander egentligen menar det som hon härpåstår. Jag har följt Ny demokratis framväxt ochverksamhet. Är det någon som har haft klart för sigatt det krävs information, annonsering ochpropaganda så är det Ny demokrati. Hur mycketbrände inte Nydemokraterna av på annonser ikvällspress och övrig press under denna sommar föratt informera om sin verksamhet? Jag tror att deflesta av oss tyckte att man får lov att ha förståelseför detta.När det gäller SIDA:s verksamhet ochbiståndsverksamhet över huvud taget är jagbergfast övertygad om att den kan existera pånuvarande nivå så länge vi håller svenska folketinformerat om vad vi gör och vad vi vill. Det ärdärför vi informerar. Det är förvisso icke så att vibränner pengar för att vi tycker att det är roligt. Vigör dessa satsningar för att -- möjligen trots HarrietCollianders ogillande -- hålla biståndet på dennuvarande nivån. Man måste då se till att nåopinionen. Det sker inte bara via annonser, utandet sker t.ex. också via skolinformatörer.Anf. 191 (nyd):Herr talman! I Ny demokrati vill vi attpengarna skall användas ändamålsenligt. Det ärskattebetalarnas pengar som används, inte någonannans. Man kan tycka att diskussioneninformation kontra verkligt bistånd är att blandaihop äpplen och päron. Det tycker emellertid intejag.Statsrådet sade i en debatt med IanWachtmeister på partiveckan i att det ärde allra fattigaste som skulle få betala Nydemokratis krav på en minskning avbiståndsanslaget. Jag måste då fråga statsrådet: inte så att det är de allra fattigaste i somnu får betala SIDA:s och regeringens politiskapropaganda?Anf. 192 Statsrådet ():Herr talman! Jo, men efter den här duellen medHarriet har jag fått ytterligare anledningatt informera om biståndets roll, betydelse ochnödvändighet. Det tar naturligtvis resurser. Ingenverksamhet i ett modernt land som kan levai tysthet och skugga. Det måste spridasinformation, och det är detta vi har sysslat med föratt upprätthålla biståndsnivån. Om den skalltrappas ner i den omfattning som vissaNydemokrater -- i alla fall -- av och till -- föreslårkommer det att finnas ännu mindre att satsa på desämst ställda.Den här annonskampanjen gav faktiskt SIDAkontakter. Jag har hört att man fick 250 kontakter.Många beställde material och visade intresse. Manlyckades alltså med kampanjen. Man brände intebara i väg pengar utan man fick nya kontakter. Jagtror att det här var positivt. Man kan naturligtvis haolika uppfattningar om utförandet av sådana härkampanjer. Det finns det emellertid lika mångaåsikter om som det finns människor.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1992/93:94 om ochde mänskliga rättigheternaAnf. 193 Statsrådet ():Herr talman! har frågat statsministerCarl Bildt om han under samtalen med presidentVioleta Chamorro tog upp frågan om en ny lag iNicaragua som kriminaliserar homosexualitet.Frågan har överlämnats till mig.I juni i år ändrade strafflageni en gentemot de homosexuella diskrimineranderiktning. Lagens artikel 205 stadgar nufängelsestraff för den som ''lockar till, verkar för,propagerar för eller på ett skandalartat sättpraktiserar sexuella relationer mellan personer avsamma kön''. Lagen har ännu inte trätt i kraft.Jag deltog själv i samtalen mellan statsministernoch president . Frågan om lagengentemot de homosexuella stod inte pådagordningen. Däremot aktualiserades den i andrasammanhang under vårt besök i . Vi fickdå beskedet att lagen inte var att betrakta som enlag mot homosexualitet, utan som en lagtillkommen för att skydda, särskilt kvinnor ochbarn, mot sexuella trakasserier samt fysiska ochpsykiska övergrepp.Från nicaraguansk sida instämde man dock i attlagrummet, såsom det utformats, kunde uppfattassom diskriminerande gentemot homosexuella.Lagparagrafen kan därför komma att ses över.Därmed finns det också anledning för attfortsätta att följa denna fråga. I ett demokratisktsamhälle får ingen individ diskriminineras för sinsexuella läggning. Detta gäller i den mån dennaläggning inte leder till att andra skadas. Så som denaktuella lagparagrafen utformats utgör den ettbeklagligt inslag i ett läge då uppvisar enallt större respekt för de mänskliga rättigheterna.Anf. 194 ():Herr talman! Jag tackar statrådet fördetta svar. Jag har några kompletterande frågor.Den lag som har antagitundertecknades av president . Denhar dock inte trätt i kraft ännu, eftersom man intehar publicerat den i motsvarighet tillSvensk författningssamling.Lagen stadgar fängelse i mellan ett och . Vid''återfall'' kan straffet förlängas med mellan två ochfyra år.Av svaret framgår att man inte tog upp frågandirekt med president , vilket jag förvånarmig över. Det är ju presidenten som formellt harundertecknat lagen. statsminister tog uppfrågan direkt vid sina samtal med presidentChamorro. Det vore intressant att få veta varförman inte tog upp frågan på högsta nivå, direktmellan statsministern och president säger i svaret att man tog upp frågan iannat sammanhang. Det vore intressant att få vetapå vilken nivå frågan togs upp. Var det påministernivå eller på tjänstemmannanivå? Det härär nämligen en markering från svensk sida om hurviktig man anser att frågan är. Jag hoppas att detbakom formuleringen ''aktualiserades den i andrasammanhang'' döljer sig det faktum att man tog uppfrågan på ministernivå.Det framgår inte riktigt klart av svaret om man vidde samtal man hade i denna fråga tydligt markeradegentemot den nicaraguanska regeringen att vi serden här lagstiftningen som ett allvarligt och kraftigtingrepp i de mänskliga rättigheterna. Gjorde manen sådan tydlig markering?Anf. 195 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall rättframt och ärligt berättaför att jag inte var underkunnig omden här lagen när jag satt öga mot öga medpresident . Jag blev underkunnig om denefter samtalet.Jag vet att man på ministernivå tog upp frågan medpresident . Vad som då sades vet jagdäremot inte. Jag vet emellertid också att, om jagfår använda uttrycket, mina tjänstemän som varmed i delegationen tog upp frågan. Åtskillig tid avpresskonferensen ägnades åt denna fråga -- om jaghar blivit rätt underrättad. President således helt klart underkunnig om vad vitycker på ministernivå, på tjänstemannanivå ochfrån svenska mediers sida.Lagen har dock funnits tidigare. Den fanns ävenunder sandinisternas epok. Det är en gammalstrafflag som har aktualiserats. Det har i huvudsakvarit kvinnorna som har drivit på för att man skallha den här typen av lagstiftning. Syftet har meragenerellt varit att skydda framför allt barn ochkvinnor mot sexuella trakasserier. När manpresenterar lagförslaget säger man att den interiktas i synnerhet mot de homosexuella.Anf. 196 ():Herr talman! Oavsett om det är sandinister ellerandra som styr skall vi markera vår oviljaoch avsky mot att man gör ingrepp i de mänskligarättigheterna.Den här lagstiftningen riktar sig mot homosexuellapersoner. Jag förstår att det kan behövas skydd förminderåriga och mot våldtäkter och annatvåldförande, men i så fall skriver man inte en lag pådet sätt som har fattat beslutom -- och som president har skrivitunder.Det var intressant att höra att frågan har förts upppå ministernivå. Det vore då intressant att få redapå vilken minister i den som hartagit upp frågan.Vi har en utrikesförvaltning som förbereder denhär typen av besök. Det är märkligt att den inte haruppmärksammat frågan, eftersom den har varituppe i många sammanhang.Jag vill åter fråga om man från svensk sida tydligtoch klart markerade att vi ser den här typen avlagstiftning, med denna utformning, som stridandemot de mänskliga rättigheterna.Anf. 197 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan svara ett mycket klart ochentydigt ''ja'' på den frågan. Vi har också talat medvår ambassad i och gett direktiv om där fortsättningsvis skall följa den här frågan.Det har sagts mig att det inte pågårnågon direkt debatt i i ärendet. Det gördet naturligtvis litet svårare för ambassaden attfölja den direkta interna utvecklingen i Nicaragua.Vår inställning är klar. Vi kommer att göra vad vikan för att påverka. Vi har naturligtvis intemöjlighet att ändra lagen, men vi kan tala om vadvi tycker. Det har vi gjort, och det kommer vi ocksåatt göra i fortsättningen.Anf. 198 ():Herr talman! Avslutningsvis vill jag tacka för dessaytterligare upplysningar.Det är viktigt att man från utrikesförvaltningen --som tidigare tydligen har sumpat frågan -- följerdenna fråga. Det som är mest aktuellt är om lagenpubliceras i ,eftersom den då börjar gälla. I det läget finns detväl anledning för regeringen att ta upp frågan idirekta samtal med den nicaraguanska regeringenför att se till att det läggs fram förslag omförändringar i den nicaraguanska strafflagen.Anf. 199 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig bara säga att jag nog inte kangå med på att utrikesförvaltningen har sumpatfrågan. Jag sade att det var jag själv som inte hargjort mig underkunnig. Det kan ju ha legat på migoch inte på förvaltningen.Anf. 200 ():Herr talman! Jag sade att utrikesförvaltningen hade''sumpat'' frågan, eftersom man i sittförberedelsearbete inte har uppdaterat sig när detgäller vad som har hänt i . I denregeringsförklaring som den borgerliga regeringenavgav betonade man frågan ommänskliga rättigheter oerhört mycket. Om dennorska utrikesförvaltningen klarar av detta är detmärkligt att den svenska inte har gjort det. Jagtycker att ministern skall prata medutrikesministern och utrikesförvaltningenstjänstemän.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Svar på fråga 1992/93:97 om GuatemalaAnf. 201 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig påvilket sätt regeringen avser att medverka till attskapa ett sådant internationellt tryck på regimen iGuatemala att den infriar sina utfästelser att stoppamilitärens övergrepp.MR-läget i är allvarligt och oroande. Enav orsakerna härtill är det nu mer än 30-årigainbördeskriget, som fortfarande inte har kunnatbiläggas. De förhandlingar som beklagligtvis förtillfället avstannat påbörjades efter enöverenskommelse i mellan regeringenoch gerillan. En rad punkter står på dagordningenför dessa förhandlingar, varav de viktigaste rörmänskliga rättigheter, arméns roll samtursprungsbefolkningarnas situation och ställning.Det är en skyldighet för regeringar i varje land attrespektera de mänskliga rättigheterna. Det ärdärmed också den guatemalanska regeringensansvar att fullt ut förhindra och beivravåldshandlingar samt tillse att strafflöshetenupphör. President har vid olika tillfällenklart uttalat att straffriheten skall upphöra. Densvenska regeringen stödjer, bl.a. genom bidrag tillden guatemalanske MR-ombudsmannensfältorienterade verksamhet, denna ambition.Sverige fortsätter också att i övrigt bevaka hur MR-läget utvecklas i stort samt hur presidentensuttalanden följs upp i praktiken. hardessutom under sitt medlemskap i arbetat aktivt för att skallbehandlas under den dagordningspunkt som tarupp ''kränkningar av de mänskliga rättigheterna'' ienskilda länder.Valet av till åretsfredspristagare är ett erkännande av dem som medfredliga medel kämpar mot förtryck och som värnarde mänskliga rättigheterna. Det är den svenskaregeringens förhoppning att fredsprocessen iGuatemala skall påverkas konstruktivt avuppmärksamheten kring fredspriset. Vi hoppasockså kunna ta emot fredspristagarinnan påofficiell nivå i i samband med att honmottar priset i Oslo.Ytterligare ett positvt inslag i utvecklingen iGuatemala är den överenskommelse omflyktingåtervändande som träffats mellanGuatemalas regering och representanter för deguatemalanska flyktingarna i Mexico.Överenskommelsen är unik i sitt slag iCentralamerika. Konstruktiva bidrag från såväl deguatemalanska intressenterna som från FN ochnågra ambassader, däribland den svenska, har letttill att överenskommelsen kunnat undertecknas.Det är nu viktigt att den genomförs på avsett sättoch att den respekteras fullt ut av parterna och avövriga inblandade. Den svenska regeringenkommer att nära följa och stödja avtaletsgenomförande.Överenskommelsen visar att det finns utrymme förytterligare framsteg inom ramen för fredsprocesseni . En hållbar uppgörelse vidförhandlingsbordet mellan regeringen och gerillanskulle påtagligt förbättra läget för de mänskligarättigheterna i landet. kommer att fortsättaatt stödja processen. Vi ser tecken på att FN kankomma att spela en roll i själva genomförandet avett fredsavtal.Erfarenheterna inte minst från visar påden opartiska, konstruktiva och positiva roll somFN kan spela i olika faser av en fredsprocess.Viktigt för fredsprocessen i är också attCentralamerika i övrigt får en positiv utveckling.Sverige deltar därför aktivt med stöd, inte minst tillNicaragua och , för att fredsprocessernadär skall krönas med framgång. En utveckling motfred, demokrati och en respekt för de mänskligarättigheterna är målet för vårt politiska ochekonomiska stöd till fredsprocessen iCentralamerika.Anf. 202 ():Herr talman! Jag tackar biståndsministern försvaret. Jag tycker att dess innehåll är bra, ochSveriges agerande bör få fullt stöd.Det är naturligtvis bra att nobelfredspristagarinnankommer från , men vi får inte glömmabort att konflikten handlar om hur hela detguatemalanska samhället är uppbyggt. avGuatemalas befolkning är indianer, men de haringen makt och inget inflytande. Ett helt annatfolkslag utövar makten och förtrycker indianerna.Så länge man inte har löst detta problem kommernaturligtvis brotten mot de mänskliga rättigheternaatt fortgå.Jag tror att vi kan vara överens om att detförhållandet att 45 000 människor nu kan fååtervända till sitt hemland inte i och försig är en garanti för en förbättring av lägetbeträffande de mänskliga rättigheterna. Det gälleratt hålla ögonen på regimen. Inte hellerär det förhållandet att fredspristagarinnan kommerfrån någon garanti för ett förbättrat lägebeträffande de mänskliga rättigheterna. Vi vet atttvå av hennes medarbetare kidnappades, menlyckligtvis klarade de sitt liv den här gången.Första halvåret 1992 avrättades 399 människor avregimens dödspatruller, av polisen och av militären.Jag tycker att det är bra att regeringen och bistånds-och rättighetsministern bevakar detta på olika plannationellt och internationellt.Anf. 203 Statsrådet ():Herr talman! Det gläder mig att ochjag är överens om att allt icke är som det borde varaoch att garantier inte existerar, trots att det nu finnsmöjlighet för 45 000 att återvända.Jag tycker ändå att det finns anledning, vilket ocksåframkom i det som sade, att se endel positiva tecken. Men frågan får inte släppasmed detta konstaterande, utan vi måste naturligtvisfortsättningsvis hålla ett tryck på regeringen.Jag kan försäkra att vi tog upp denna fråga ocksånär vi hade besök av . Det hartagits upp av utrikesministern i . Som jagnämnde i mitt första svar har i FN:s understrukit nödvändigheten av ger situationen i , enkelt uttryckt,högsta prioritet.Det finns, som sagt, åtskilligt ytterligare att göra,men är rejält involverat i arbetet på attockså i skall få drägligaförhållanden.Anf. 204 ():Herr talman! Jag är överens med biståndsministernockså om det här sista. Även jag tycker naturligtvisatt fredsprocessen i och harbetydelse för utvecklingen mot demokrati iGuatemala. Jag betvivlar alltså intebiståndsministerns och regeringens engagemang iden här frågan.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på fråga 1992/93:98 ombiståndsarbetares löner m.m.Anf. 205 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att företa en översyn avbiståndsarbetares löner och förmåner.Bertil Måbrink citerar uppgifter från en artikel itidningen från . Enligt dennaskulle kostnaderna för SIDA-anställda uppgå till700 000--. Vad som inte klart framgår avartikeln är att dessa siffror avser de totalakostnaderna för det svenska biståndskontoret iAngola dividerat med antalet anställda svenskar påkontoret.