prot · GF0962 · 1992-02-12 00:00:00 — Men vi har aldrig legatsamhället till last på något sätt. Likväl gick detrykten om att utlänningar -- som det hette -- inte betalade skatt och inte gjorde rätt försig. Sådant prat sätts i gång. Men påståendet att demänniskor som behöver just sitt modersmål ellerhar en annan kultur i bakgrunden skulle utgöra ensärskild börda är helt osant. Det är fel att spridasådana rykten och få det att låta som ominvandrarna är en belastning när de är en tillgång.Får de denna hjälp, kommer de mycket fortare in idet svenska samhället, eftersom de då gesmöjligheter. Jag hävdar bestämt atthemspråksundervisningen och svenska såsomandraspråk skall åtföljas. De får inte förväxlas.Förste vice talmannen anmälde att IanWachtmeister anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik.Anf. 158 ():Herr talman! Så har det hänt . I nattskedde ytterligare ett bombdåd riktat motinvandrare, mot en kroatiskföreningslokal. På plats efterplats utförs handlingar, riktade mot människor frånandra länder. Runt om i vårt land begås illdåd, därgärningsmännen hinner undan utan att polisen kangripa dem. Hur länge skall detta få fortsätta? Vadär det för samhälle som vi håller på att få? Vad skallvi göra för att vända denna trend? Vilka åtgärderskall vidtas av oss politiker, av samhälletsbeslutande organ och av de politiska och andraorganisationer som vi tillhör? Vad skall vi göra somenskilda människor och vilka förväntningar skall viställa på enskilda personer i kampen motinvandrarfientligheten? Det är naturligtvis så -- detskall vi vara ärliga och våga säga -- att det är lättareatt ställa frågor än att finna bra svar. Det är lättareatt notera andras fumliga misstag än att själv finnade goda lösningarna. För det finns givetvis ingalätta lösningar när det gäller demfrämlingsfientlighet som håller på att breda ut sig.Men det är självklart, som tidigare talare har sagt,nödvändigt att vi sätter till alla krafter för attbekämpa de stämningar som med förfärandesnabbhet breder ut sig. Det är därför som så mångaär besvikna på den passivitet som statsministern harvisat. måste landets statsminister gå ibräschen, även om det inte är till fördel för det egnapartiet. Mot den bakgrunden vill jag rikta ett tacktill talman, som tillsammans medStockholms har tagit initiativtill den manifestation som skallgenomföra om en stund.Vad skall vi då göra för att bekämpafrämlingsfientligheten? Det är som sagt lättare attfråga än att svara, men det befriar oss inte från attförsöka vidta åtgärder. Flera har sagt att vi måste tareda på hur invandrarna har det. Jag håller gärnamed om detta. Vi måste ställa flera frågor till demsom har förståelse för främlingsfientligheten. Hurtänker de?Inte långt från den plats där en kroatisk lokal påHisingen i blev utsatt förbombdåd har muslimer velat bygga en moské.Eftersom jag själv bor i närheten, har jag kunnatnotera argumenten mot detta bygge. Människorsom jag har lärt känna såsom goda värnareav alla människors lika värde har ändrat attityd,vilket har förvånat och ibland t.o.m. förskräcktmig. Många av dessa människor anser sig själva intevara främlingsfientliga, men de bidrar ändå genomsin passivitet till att underlätta eller ibland t.o.m.underblåsa dessa stämningar.Man säger att moskébygget väl kan ske i någonannan stadsdel, t.ex. på andra sidan älven. Iallmänhet är man helt okunnig om att det sedancirka finns en moské i en annan del av staden.Man säger att det blir trafikstörningar med denplacering som moskén är tänkt att få. Somliga sägeratt man visserligen inte har någonting emotmuslimer men att man ändå uppskattar den personsom leder kampen mot moskébygget, därför att hanär den lille mannen som vågar säga ifrån motmakthavarna. Ytterligare ett argument motmoskébygget som ofta framförs är att man inte kanacceptera den kvinnosyn som muslimerna står för.Till detta kommer även rädslan för jobben, enverklighet för många människor i dessa tider dåjobben blir alltmer hotade.Vi kan förvisso diskutera orsakerna tillfrämlingsfientligheten. Vi kanske inte helt kommertill klarhet om skälen, men det befriar oss inte frånskyldigheten att försöka så långt möjligt ta reda påvilka stämningar som frodas.Vi måste försöka identifiera dennafrämlingsfientlighet och ta den på allvar. Det gårinte att föra samtal med galningar, inte heller medfanatiker. Däremot är det en skyldighet för oss attföra samtal med de många människor som ivarierande utsträckning är avvaktande och kanskebegynnande fientliga. Vi måste försöka komma idialog med dem för att lyssna men också för attförklara vilka värden som vi vill värna om och ståför.Vi får inte huka oss. Vi måste föra samtal, och vimåste lyssna. Men vi måste också argumentera föralla människors lika värde. Vi måste ut och värnadessa värden.Maud Björnemalm har nämnt exempel på åtgärdersom behöver vidtas. Och det fordras mångaåtgärder, och de behövs . Det går inte att väntaett halvår. Det krävs åtgärder från samhällets sidamen också från enskilda och organisationer.Anf. 159 ()replik:Herr talman! Med anledning av att statsministernangreps för att inte tidigare ha gått ut i debatt, villjag bara stillsamt till säga att CarlBildt faktiskt före den aktuelladebatten har diskuterat invandrarfrågorna, bl.a.den 11 december i denna kammare. hartalat om framför allt det enskilda ansvaret, om att viskall ställa upp som goda medmänniskor gentemotvarandra.Anf. 160 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis alldeles riktigt somGullan säger, att statsministern har uttalatsig i olika sammanhang tidigare. Det som jag i dettasammanhang på ett lågmält sätt ville göra var attuttrycka den besvikelse som många, inte bara idenna kammare utan över huvud taget runt om ilandet, har känt. Men jag noterar att statsministernunder har tagit en rad initiativ,och det tycker jag är bra. Jag hoppas att hankommer att fortsätta med det.Anf. 161 ()replik:Herr talman! Som jag sade i mitt anförande har välmycket i denna debatt trissats upp av massmedia.Vår statsminister kanske inte vid alla tillfällen närmedia kräver det av honom skall stå upp i debatten.Jag tycker att det är betydligt mer värdefullt att hanhar engagerat sig i den invandrarpolitiska debattenkanske än flera andra i dennakammare.Anf. 162 (nyd):Herr talman! Invandring och invandrare är ord somhar fått en infekterad innebörd och som givit eninfekterad debatt. Varför har det blivit på detsättet? Behöver det vara på det sättet? Är viinvandrarfientliga i ? Är svenskarna ettrasistiskt folk?Ja, det är frågor som vi ställer till varandra, det ärfrågor som massmedia ställer, och det är frågor sompolitiker ställer. Men är svenskarna verkligenrasister? Frågan -- som ju är retorisk -- vill jagbesvara med ett rungande nej. Jag tycker att visvenskar kan känna stolthet över våra värderingaroch vårt beteende. Några i ett samhälle har alltidannorlunda värderingar och avvikande åsikter. Omsådana värderingar och åsikter leder tilltrångsynthet mot dem som är annorlunda ellerleder till kriminella handlingar, skall vi självfalletfördöma och beivra detta. Men kriminalitet kan viendast häva marginellt med upplysning ochdebatt -- här måste polis och rättsväsende se till attvi alla får känna den trygghet som en rättsstat skallge.Är vi verkligen invandrarfientliga? Jag tror att enutomordentligt stor majoritet av det svenska folketkan betecknas som allmänt invandrarvänliga, menmånga ifrågasätter samhällets sätt att hantera deproblem som ofta uppstår när människor från andrakulturer, med andra sedvänjor, med ett främmandespråk, osv., kommer till ett nytt land. Någonifrågasätter kanske invandringens omfattning, enannan kriminaliteten bland invandrare, en tredjekostnaderna för invandringen och en fjärde denbyråkrati och det regelverk som omgerinvandringsfrågorna. Men många har ocksåpositiva erfarenheter av invandring. Man vet vilkenbetydelse invandringen har haft för vår ekonomi.Man vet vad invandringen betytt för att ökainsikten om och förståelsen för andra kulturer,m.m.Men varför har det då blivit som det har blivit? Kanvi göra något åt den situation som vi har ?Självfallet kan vi förändra dagens situation till detbättre, men vi måste göra något , inte skjutaproblemen framför oss och inte sopa problemenunder mattan. Men det allra väsentligaste är att vialla måste hjälpas åt, både de som är positiva ochde som är negativa till den nuvarandeinvandringspolitiken. Det väsentliga måste vara attvi hjälps åt på ett konstruktivt sätt, att vi pekar pådet som är bra men också tar fram förslag på sådantsom kan göras bättre. Och mycket kan göras bättre.Jag vill i det följande peka på några förändringarsom kan göras och som kanske måste göras.Först och främst det viktigaste. Prioriterainvandrarnas sociala anpassning. Invandrarnamåste så snabbt som möjligt bli ''svenskar''. För attundvika invandrarrädsla och invandrarfientlighet,men också för att undvika kommande problem ochsvårigheter för invandrarna själva, är den socialaanpassningen utomordentligt viktig. Problemenväxer oss annars snart över huvudet. Invandrarnamåste först och främst lära sig tala svenska. Det ärden allra viktigaste anpassningen. I den kommunsom jag kommer ifrån har man svenskundervisning16 timmar . Många lärare och elever anserdetta vara alldeles för litet. Ett annat bekymmer äratt svenskundervisningen inte är obligatorisk.Många hemmavarande invandrarkvinnor som intehar någon arbetslivskontakt har inga som helstkunskaper i svenska. Hur skall de någonsin kunnasmälta in i svensk miljö? Nej, villkora beslutet ompermanent uppehållstillstånd med ett krav påtillräckliga baskunskaper i svenska och isamhällskunskap. Invandrarna får ett konkretmål -- han eller hon får inte stanna här omvederbörande inte klarar det prov som uppställts.Särskilt för invandrare från helt annorlundakulturer än vår egen är det viktigt att fåbaskunskaper i hur vårt samhälle fungerar och vilkavärderingar vi har. Men ställ krav. Ett krav bordevara närvaroplikt vid svenskundervisningen.Koppla denna närvaroplikt till invandrarnas socialaförmåner.En annan koppling till undervisningen i svenskaoch samhällskunskap borde vara att invandrarnanågra timmar pryade på arbetsplatserdär de fick möjlighet att träffa svenskar, träna sinknaggliga svenska -- ja, att över huvud tagetkomma ut i samhället. De kunde hjälpa till påsjukhus, lekskolor, personalintensiva industrier,parkförvaltningar, m.m. På pryoarbetsplatsenkunde man kanske tänka sig att införa något slagsfadderverksamhet. Kreativa människor finnersäkert intressanta lösningar. Men det väsentliga äratt vi på alla sätt hjälper till att integrerainvandrarna i den svenska miljön.En annan sektor i samhället där vi måste finnaandra lösningar är hemspråksundervisningen. Desom får hemspråksundervisning är barn, meninte bara barn, , utan även vuxnasom inte är läskunniga. Hemspråksundervisningenlär kosta samhället 1,3 miljarder och bedrivsi ett drygt 80-tal språk. deltog 77 000 eleveri hemspråksundervisningen. Huvudproblemet medhemspråksundervisningen är dock inte självakostnaden, även om den är oerhört stor, utan detfaktum att den försvårar anpassningen till ett nyttland och till ett nytt språk. Låt invandrarna själva taansvaret för sin hemspråksundervisning om de villbibehålla eller öka sina kunskaper i sittursprungsspråk. Men att vi alla gemensamt skallvara med och betala invandrarnashemspråksundervisning kan inte vara riktigt, när vivet att det hämmar elevernas möjligheter att snabbtintegreras i det svenska samhället.Ett problem som man gärna sopar under mattan iden allmänna debatten är kriminaliteten blandinvandrare. Varför lägger vi inte korten på bordetoch sedan försöker finna lösningar på problemet.Brottsligheten bland invandrare är större än blandsvenskar. Brottsligheten är ändå kanske inte enföljd av deras sociala arv utan mera av attinvandrarna inte känner ett socialt tryck. På mindreorter är det sociala trycket stort, medan detförhåller sig tvärtom i storstäder. Invandrarna harofta förutfattade meningar om , att det ärlandet med andra sexuella normer, med vänligapoliser, med trevliga fängelser, med generösafrigivningsregler och med socialförsäkringsnormerav en omfattning som de aldrig hade kunnatdrömma om. Den som begår allvarlig brottslighetbör utvisas. Undantag skall ges endastför dem som faller under det s.k. flyktingbegreppetenligt Genèvekonvention.Ett sidoproblem inom polisen är bekymret att i dagbli av med dem som skall utvisas. Det gällerbrottslingar men också människor som intebeviljats asyl i . Ofta har de som skall bliföremål för utvisning kastat allaidentifikationshandlingar, vilket gör det svårt atthantera utvisningarna. Det finns mängder av falldär två eller tre poliser eskorterar den som skallutvisas, men där följden blir att de tvingas åkatillbaka till , därför att mottagarlandetvägrar släppa in den utvisade. Detta är särskiltvanligt vid utvisningar till . Detta problemmåste få en lösning.Jag vill avsluta med följande. Sluta kalla svenskarför rasister. Vi är inte det. Sluta kalla vanligamänniskor som känner misstänksamhet och oromot främmande kulturer, raser och religioner förrasister. De är inte det. Tolerans mot människormed annat utseende, annat beteende och annatspråk måste grundläggas i uppfostran. Det är intefel på människorna. Det är fel på systemen. Kallainte den för rasist eller invandrarmotståndare somvill lyfta fram problemen. Låt oss i stället som stoltasvenskar gemensamt försöka lösa problemen.(Applåder)Anf. 163 () replik:Herr talman! talade inledningsvis omfrågor som man ställer sig. Han berörde ocksåvarför det har blivit som det har blivit.Jag vill fråga er i Ny Demokrati: Varför ställer NyDemokrati olika grupper mot varandra? Varförställer Ny Demokrati pensionärerna ochkostnaderna för pensionärer, sjukvård,barnomsorg osv. mot kostnaderna förflyktingmottagning. Det finns en mening med detförfarandet -- en grupp appellerar man till, och enannan grupp vänder man sig mot.Hemspråksundervisningen skulle jag i stället viljakalla för modersmålsundervisning. Den fallerunder konventionen om de mänskligarättigheterna, . Det handlarom rätten till det egna modersmålet.Jag efterlyser forskarrapporter av vilka framgår attdet för dem som fått modersmålsundervisning harvarit svårare att komma in i det svenska samhället.Det finns väldigt många forskarrapporter som visarpå motsatsen. Beträffande har viHansegårds rapport somgällde en del av vår inhemska befolkning, nämligenTornedalsfinnar. Vidare finns det en utmärktforskare som heter , som harpresenterat många forskarrapporter inte bara frånSverige och utan också , och framför allt,från Canada.På samma sätt är det med brottsligheten. Skall mantala om att människor med invandrarbakgrund ärmera brottsbenägna, måste man också visa påfakta. BRÅ har en sådan undersökning, och den ärväldigt bred. Om man skall hänvisa till den, får manfaktiskt ärligt hålla sig till de siffror som därredovisas. Vidare måste man studeraforskarrapporten litet närmare innan man spriderså här svepande formuleringar omkring sig.Anf. 164 (nyd) replik:Herr talman! tar upp några frågoroch hänvisar till olika forskarrapporter.Naturligtvis finns det en mängd olika rapportermed vilkas hjälp man kanske kan bevisa både detena och det andra.En av de frågor som tar upphandlar om den absoluta rätten tillhemspråksundervisning. Det är alldeles riktigt attdet är som hon säger när det gäller dem sombetraktas som flyktingar enligtGenèvekonventionen 1951. Den gruppen är visshemspråksundervisning förbehållen. Men härhandlar det om en hemspråksundervisning som gestill många grupper i samhället.När det gäller frågan om huruvida brottsligheten ärbevisad kan jag säga att det finns en mängd faktasom visar att det faktiskt är fler bland invandrarnasom begår brott i . Jag hävdar, och det harjag sagt i mitt huvudanförande här, att det inteberor på arv, dvs. att de så att säga skulle vara merabrottslingar när de kommer hit. Det kan i ställetvara situationen i som gör dem tillbrottslingar. Det sociala trycket på de härmänniskorna kan vara så stort att de inte harsamma motivation när det gäller att hålla sig på rättsida om lagen.Jag tror att jag skall låta mig nöja med detta.Anf. 165 () replik:Herr talman! Först och främst vill jag när det gällermodersmålsundervisningen säga att rätten till sittmodersmål väl inte bara gäller dem som kommit hitpå grundval av FN:s . Det ärstruntprat.Vilken tur för oss att ester, letter och litauer kanbygga broar till åt oss. Vilken tur att dehaft möjlighet att behålla sitt språk och sin kultur.Enligt tillgänglig statistik begås av alla brott iSverige av svenskar. av de övriga utgörsav internationella ligor som rör sig mellan olikaländer. Av resterande utgör nästan hälften ---- nordiska medborgare. Beträffande övrigakan man konstatera att det är fråga om något högretal än för genomsnittet av den övriga befolkningen.Men om man tränger längre in i materialet ochstuderar vilket samhällsskick de här människornatillhör, alltså samhällsskiktet utslagna människor,finner man att det inte rör sig om någonöverrepresentation.Tittar man på statistiken för ungdomar finner mant.o.m. att invandrarungdomarna är mindrebrottsbenägna än s.k. svenska ungdomar.Anf. 166 (nyd) replik:Herr talman! Jag vill bara hänvisa till det somBerith tog upp i sitt första anförande,nämligen att det finns en mängd punkter i NyDemokratis motion om invandringspolitik somskulle vara gammal skåpmat. Väldigt mycket skulleockså redan vara genomfört.Men detta med att vi har dåliga kunskaper i mångaav de här frågorna berörs i den aktuella motionen.Vi vill att det skall finnas ett behov av en öppen ochärlig debatt och att den sker i en bredparlamentarisk kommitté, en invandrar- ochflyktingpolitisk kommitté. Jag tror att både vi idenna kammare och andra ute i samhället kanbehöva bli mera medvetna om de problem somfinns, så att vi kan föra en debatt utifrån fakta.Jag hoppas att den aktuella motionen vinnerriksdagens gehör och att vi kan få fakta på bordet,så att vi kan föra en seriös debatt och ta fasta på deproblem som finns i detta sammanhang.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare inlägg.Anf. 167 () replik:Herr talman! Ja, fakta på bordet det är att varjemänniska har ett unikt värde. Vem kan sätta sigöver vem, oavsett bostadsort -- oavsett om det är iSverige eller utomlands? Rätten till vårt eget språkmåste vi väl ha, oberoende av språkgrupp ellernationalitet.Den diktatoriska tonen hos tycker jagär mycket skrämmande. Jag kan inte förstå att ensådan skall behövas i denna kammare. I sak kanmycket gott sägas om det har sagt. Desom kommer hit skall självfallet lära sig så mycketsom möjligt om vårt land och vår kultur. Men detbetyder inte att vi kan påtvinga någon något. Inteheller en svensk kan påtvingas att lära sig allt omsamhällsekonomi eller samhällskunskap ellertvingas att perfekt behärska svenska språket. Viskulle ju inte behöva grundvux om alla som bor iSverige, som är svenskar, kunde allt detta.Min fråga till blir: Vem räknas sominvandrare skyldig att flytta härifrån omvederbörande begår brott eller inte kan landetsspråk och allt det som räknats upp här? Handlar det om att man skall ha bott häri tio eller ? Och är det möjligt att få varakvar här om man kommit hit redan när man var ettbarn? Måste mina barn som har både svensk ochutländsk förälder flytta om de begår brott? Var gårgränsen i det fallet?Anf. 168 (nyd) replik:Herr talman! Som svar på frågan om vilkakunskaper som krävs för att man skall få stannakvar i vill jag säga att det naturligtvisbehövs ett prov som är lämpligt avpassat iförhållande till det som man vill uppnå. Det gälleratt ha en viss förståelse för det svenska samhällesom man har kommit till och att man på något sättkan kommunicera och ta del av den informationsom finns på svenska.När det gäller brottsligheten finns det ju redan i dagvissa regler om utvisning. Det handlar om entvåårsgräns när det gäller brottslighet. Man kan bliutvisad, och man kan bli dömd till minst två årsfängelse. Det kan gälla t.ex. grov stöld. Jag kan inteexakt säga vad det är för brott som kan leda till fängelse. Det finns i alla fall en reglering pådet här området.Sådana frågor som vi nu debatterar och som vikanske saknar tillräckliga kunskaper om kundeutvecklas i en parlamentarisk utredning ellerkommitté.Anf. 169 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med om att det behövsen parlamentarisk kommitté som verkligen tar framde här frågorna och dammar av fördomar motinvandrare och mycket annat. Det är helt tydligtefter debatten och efter en längre tidtillsammans med Ny Demokrati att vi behöver enparlamentarisk kommitté, där nydemokraterna fårvara med och höra vad som sägs. Inte bara det, jagvälkomnar den utfrågning som skall kommaangående de här frågorna. Där kan också forskareoch de som verkligen har fakta i bagaget delge osssina kunskaper.Jag kan också tillstå att systemet förhemspråksundervisningen till en del är felaktigt.Undervisningen ges under annan lektionstid, såeleverna missar lektioner i andra ämnen. På grundav det bidrar den här undervisningen till sämreresultat i skolan, men det beror inte på att elevernafår hemspråksundervisning, utan på att de får denpå fel tid och missar andra ämneskunskaper underden tiden. Jag ger dig alltså rätt i att systemet till endel kan vara felaktigt. Men det måste väl vara lättatt ändra, i stället för att ta borthemspråksundervisningen för dem som behöverden.Den parlamentariska kommittén är vi helt överensom.Anf. 170 ()replik:Herr talman! Det finns mycket man skulle kunnasäga om anförande, men tidenbörjar bli knapp. Vi skall genomföra enmanifestation om en stund.Jag vill bara säga att detta var ett skolexempel påhur man i förtäckta ordalag sprider fördomar. LarsMoquist talar om att om man inte klararsvenskprovet skall man inte få stanna i Sverige.Man skall alltså utvisas. De människor som fåruppehållstillstånd är flyktingar. De har alltså avolika skäl fått lov att fly från sitt land. Till vilketland skall de då utvisas, ?Anf. 171 (nyd) replik:Herr talman! Jag har sagt att för de invandrare somuppfyller flyktingbegreppet enligtGenèvekonventionen gäller inte det som vi nu hartalat om. Enligt de konventioner som vi själva harvarit med och skrivit under har vi accepterat att detskall vara på ett visst sätt. Det måste vi tillgodose.Anf. 172 ()replik:Herr talman! I Ny Demokratis gäller ingasom helst humanitära skäl för att fåuppehållstillstånd.Anf. 173 (nyd) replik:Herr talman! Självfallet är det på det sättet.Det vi menar främjar en bra utveckling i Sverigeoch förhållandet mellan invandrare och svenskar äratt invandrarna så snabbt som möjligt blir svenskar,antar vårt språk, ser till att man vävs in i våra seder.Man undviker på det sättet att skapa motsättningarmellan dem som ursprungligen finns i ochdem som har invandrat till . Annars får vi engrogrund där det uppstår stämningar av den kalibersom vi nu har märkt i massmedia och som finns hosvissa grupper.Förste vice talmannen anmälde att MaudBjörnemalm anhållit att till protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik.Anf. 174 HANS ():Herr talman! En förutsättning för att skallvara framgångsrikt i solidariteten med världensflyktingar och kunna ställa stora krav på andraländer med lågt flyktingmottagande, är att vårt landföregår med gott exempel i vår egen flyktingpolitik.Detta har tidigare vid upprepadetillfällen uttalat, även om det kanske inte har skettunder de senaste åren.Det är emellertid med stor tillfredsställelse jagkonstaterar att det s.k. 13 december-beslutet harupphävts.Mycket allvarligt är att människor medrasfördomar och en flyktingfientlig inställningbetraktar eftergifter och avsteg från solidariskflykting- och invandrarpolitik som framgångar,vilket tyvärr stimulerar till ökadfrämlingsfientlighet.Låt mig peka på ett antal åtgärder som jag ansermåste vidtas utöver det jag nämnde om ensolidarisk flykting- och invandrarpolitik. Det gälleratt förstärka undervisningen i alla skolor om rasismoch främlingshat.