prot · GF0979 · 1992-03-18 00:00:00 — I kulturutskottet råderockså total enighet om värdet av att ge stöd tillåteruppbyggnaden av den från kulturell synpunktviktiga kyrkan.Därför föreslår också utskottet att skallställa sig positiv till stödet för återuppbyggnaden avKatarina kyrka.När det sedan gäller stöden till trossamfundenuttalade på förslag av kulturutskottetvåren att det var motiverat med en uppräkningav bidragen till verksamhet och lokaler.Bakgrunden till det uttalandet var att värdet avbidragen hade urholkats och attdet därför var angeläget att man återställdebidragens storlek.I det borgerliga budgetförslaget räknasverksamhetsbidraget upp , vilket innebäratt det bidraget inte höjs utan behålls oförändrat iförhållande till bidraget 1991.Men bidraget som avser om- och tillbyggnad avlokaler räknas inte upp alls, vilket naturligtvisinnebär en reell minskning av lokalbidraget. Dettamotsätter vi oss från socialdemokratisk sida delsdärför att vi faktiskt då frångår det beslut somriksdagen fattade 1990, dels också därför att det ärviktigt att ta hänsyn till att t.ex.invandrarsamfunden växte kraftigt . En offensiv invandrarpolitik måste ocksåinnehålla ett utökat stöd till invandrarkyrkorna.Som framgår av den reservation som finns ibetänkandet föreslår vi från socialdemokratisk sidaatt bidraget till lokaler för trossamfund ökas medytterligare drygt 2,5 milj.kr. utöver vad denborgerliga regeringen föreslår i budgeten. Det låterkanske inte så mycket, men man skall komma ihågatt bidragen till om- och tillbyggnad är avkostnaderna. Om man tar hänsyn till den del sombidragstagarna själva får skjuta till, handlar det omett icke obetydligt belopp.Enligt den samarbetsnämnd som fördelar statensbidrag till bl.a. lokaler är också behovet betydligtstörre än vad som avspeglas i anslagen. För dettabudgetår skall nämnden ta ställning till inte mindreän 77 ansökningar, motsvarande en sammanlagdbyggkostnad av drygt 250 milj.kr.Det är inte möjligt för att täcka in debelopp som egentligen behövs, men det är orimligtatt i detta läge reellt minska bidragen till lokaler förtrossamfunden.Herr talman! Mot denna bakgrund vill jag yrkabifall till hemställan i kulturutskottets betänkandenr 13 utom i den del som avser lokalbidrag, där jagyrkar bifall till den socialdemokratiskareservationen i betänkandet.Anf. 40 ():Herr talman! har behandlat stödettill trossamfunden på det sedvanliga sättet, dvs. i enanda av konstruktivt tänkande. Det betyder att detråder så gott som fullständig enighet.Utskottet understryker i enighet hur viktigt det äratt vi får en fortsatt uppräkning av stödet tilltrossamfunden. Särskilt avser det lokaler, kyrkoroch andra samlingslokaler för den vida krets avtrossamfund som omfattas av det nuvarandestatliga stödet. Och det är särskilt viktigt, somBjörn Kaaling underströk, eftersom det i storutsträckning gäller invandrarkyrkor, alltsåtrossamfund som är relativt nya i vårt land.Utskottet ställer sig också enigt bakom ettstatsbidrag till återuppbyggnaden av Katarinakyrka. Jag är särskilt glad över detta, eftersom delsrepresentanter för alla sju riksdagspartier kundesamlas bakom motionen, dels några av riksdagensledamöter har engagerat sig i kommittén för atträdda . Jag tänker på vår fru talmanoch på ledamoten den tid som har gått efter branden i Katarinakyrka har byggmomsen höjts kraftigt. Det betyderatt staten får in betydande merintäkter från självaåteruppbyggnadsarbetet. Det har varit en avmotiveringarna till att vi anser att staten bör bidramed 15 milj.kr.Det utförs för övrigt ett mycket omfattande arbeteinom för att få ytterligareresurser till återuppbyggnaden. nästavecka ger en konsert på till förmån för Rädda . Han avstårfrån sitt arvode till förmån för detta. Kammarensledamöter är varmt välkomna dit.Till sist, herr talman, har yrkat bifalltill en reservation. Socialdemokraterna harföreslagit 2,5 milj.kr. mer än vi i anslag tilltrossamfunden. Tyvärr saknar vi dessa pengar.Jag yrkar alltså bifall till hemställan i utskottetsbetänkande på alla punkter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 20 §. )14 § Folkrörelse- och ungdomsverksamhetm.m.Föredrogskulturutskottets betänkande1991/92:KrU14 Folkrörelse- ochungdomsverksamhet m.m. (prop. 1991/92:100delvis).Anf. 41 ():Herr talman! Vi Socialdemokrater har i vår motiontagit fram ett mycket angeläget projekt för barn ochungdomar, nämligen Kulturbudkavlen.Kulturbudkavlen tillkom under densocialdemokratiska regeringen på initiativ avungdomsminister . Det var entreårig försöksverksamhet med syfte att främjaungdomskulturen med betoningen lagd påungdomars eget skapande.Just att detta kallades budkavle gjorde attungdomarna kunde ta det till sig.De kände delaktighet, och en vi-anda skapades. Vivuxna talar ofta om hur viktigt det är att få varadelaktiga. Kultur för alla, och främst för barn ochungdomar, innebär att man försöker ge demjämlika möjligheter i livet.Civilminister har ibudgetpropositionen talat om vikten av att familjentar ansvaret för ungdomarnas vård och fostran.Detta är mycket viktigt. Men vi får inte hellerglömma att det , när vuxna människorsutslagning ökar, är extra viktigt att samhället ocksåtar ett ansvar för barn och ungdomar.Listan på projekt som Kulturbudkavlen harbidragit till är mycket lång. Ett nittiotal projekt harfått bidrag. Några av dem är avslutade, andra ärknappt påbörjade. Men det fina med dennaKulturbudkavle är att man har nått barn ochungdomar som finns på den s.k. skuggsidan. Allaungdomar har stora resurser om bara någon gerdem chansen att visa det.Även den stökigaste pojken eller flickan i klassen,den som alltid förstör för andra och försöker väckauppmärksamhet, har en skaparkraft som kommerfram bara chansen ges. Och det är precis vad visocialdemokrater har avsett med vårKulturbudkavle.Jag har exempel på några röster utifrån landet närdet gäller denna budkavle, från dem som har drivitprojekten. De har sagt att detta har varit mycketpositivt. Det har varit ett enormt gensvar frånMalmö i söder till i norr. Det har gällt städer,landsbygd och även glesbygd. Och det är mycketviktigt att även landsbygden och glesbygden har fåttta del av dessa projekt.Det sägs även att det har gett mycket skapande förpengarna. Det har varit en ''grej'' nära ungdomarsidéer -- vad nu grej är, men det är ungdomsspråk.Något som man ute i landet har tyckt varit mycketpositivt har varit den snabba handläggningen. Dethar varit korta avstånd från besluten och ut iverksamheten.Sist men inte minst fick ungdomarna ta initiativenoch fick börja komma med idéerna till dessaprojekt.Denna lista kan säkert göras mycket längre. Jag harbara talat med några personer.Att ge kultur till barn och ungdomar genomdelaktighet är att tillföra dem en kulturell identitet,som gör dem bättre redo att gå ut i samhället ochforma sina liv.Herr talman! från allmänna arvsfonden ärväl använda pengar i det här fallet.Tyvärr ligger här ''fel förslag'' sett från minutgångspunkt. Men jag är positiv, och jag tror kommer att ändra ståndpunkt närutvärderingen av Kulturbudkavlen presenterasinom kort.Herr talman! Med hänsyn till kammarensarbetsbelastning kommer vi inte att begära voteringpå vår reservation. Min förhoppning är ändå att ensådan bra verksamhet för barn och ungdomarkommer att få fortsätta när utvärderingen ligger påbordet.På övriga punkter yrkar jag bifall till hemställlan idetta betänkande.Anf. 42 ():Herr talman! Syftet med stödet till barn- ochungdomsorganisationerna är nära förknippat medfostran av ungdomar för en framtida roll i ettdemokratiskt samhälle. Inom föreningslivet gesunga människor en unik möjlighet att själva beslutaoch ta ansvar för sin organisation och dessverksamhet. Det är därför av stor betydelse attsamhället ger ungdomar möjligheter att själva drivaföreningar och organisationer.I det betänkande som diskuteras föreslås någraolika anslagsposter för detta. Det gäller bidrag tillstatens ungdomsråd, stöd till det internationellaungdomsarbetet, anslag till lotterinämndensverksamhet, bidrag till folkrörelserna samt bidragtill både central och lokal ungdomsverksamhet.När det gäller det sistnämnda anslaget harSocialdemokraterna fogat en reservation tillbetänkandet om att, precis som MonicaWidnemark sade, det bör bli en fortsättning påKulturbudkavlen, som harvisat sig medverka till en utveckling av ungdomarseget skapande, främst inom teater-, dans- ochmusikområdet.Vi inom utskottsmajoriteten har ingen annanuppfattning än den som . Vi menar att medel för en fortsättningav Kulturbudkavlen borde också fortsättningsviskunna sökas hos barn- och ungdomsdelegationensom disponerar medel från allmänna arvsfonden.Herr talmn! Jag yrkar avslag på reservationen ochbifall till hemställan i kulturutskottets betänkande14.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 20 §. )15 § betänkande1991/92:KrU15 Idrott (prop. 1991/92:100 delvis).Anf. 43 ():Herr talman! Tillåt mig att först göra en litenhistoriebeskrivning. och framtill valet fördes det en livlig idrottsdebatt i Sverige.Den kulminerade i ett antal regionala debatter somRiksidrottsförbundet anordnade.Under den här idrottsdebatten kritiserade dedåvarande oppositionspartierna osssocialdemokrater mycket häftigt. Skattereformenvar bedrövlig och slog onaturligt hårt motidrottsrörelsen. Det skulle bli skattelättnader förden. Aktivitetsstödet var alldeles för lågt och bordehöjas. Folkrörelsernas möjligheter att ta del avinkomster från lotterier och spel var inte tillräckligttillgodosett. Det behövdes pengar och mer pengarfrån Tipstjänst. trissomgångarborde till en del destineras till idorttsrörelsen. Ävenen mängd andra saker var på tok.Vi sade vid det tillfället att det ekonomiska lägetvar sådant att vi kunde se oss ha möjligheter attupprätthålla nivån på det ekonomiska stödet tillidrottsrörelsen, men vi ville inte lova mer. Denutfästelsen gjorde vi i ett läge då vi i budgeten 1991till en stor del hade kompenserat idrottsrörelsen förkostnaderna för skatteomläggningen, inte på långtnär helt, men till en stor del. Kompensationen varungefär i den nivån att ''finansminister'' vid ett seminariumunder gjordeuppskattningen att idrottsrörelsen nukompenserats med 400--450 miljoner av de 650miljoner som man hade räknat fram attidrottsrörelsen kostnadsmässigt hade drabbats avpå grund av skatteöverenskommelsen. Däriinkluderades sänkningen av momsen, som vid dettillfället var ganska säker.Då kan man fråga sig vad det har blivit av detta.Hittills, utöver det som redanhösten 1991 räknade in, har det blivit ungefär 35miljoner och 5 miljoner ytterligare från Tipstjänst.Det är ungefär den nivå som vi socialdemokraterbedömde som rimlig i valrörelsen, knappt det. Tilldet skall man lägga att vi /84 till budgeten1991/92 genomförde en reell ökning avidrottsanslaget med . Det somregeringen har åstadkommit genom årets förslag äralltså betydligt mindre än det som från olika hållförespeglades i valrörelsen. Vi har frånsocialdemokratiskt håll anslutit oss till den härnivån på anslaget, för det är exakt vad vi lovade.Det kan finnas anledning att fundera en del på detsom sades före valet. Jag frågar mig t.ex. vadCentern säger. har ihärdigtkritiserat Socialdemokraterna för att vi inte harhöjt aktivitetsstödet. När vi har höjt det har vi intehöjt det tillräckligt. hade ni chansen att göradet. Men därav blev platt intet. Under de år viregerade höjde vi aktivitetsstödet från . per sammankomst, om man får använda denuträkningen även fortsättingsvis.Jag tycker också att det är synnerligenanmärkningsvärt vad Ny demokrati har gjort, ellerrättare sagt inte har gjort. Det är nämligen på detsättet att företrädare för Ny demokrati före valetgick ut med uttalanden om ett väsentligt höjt stödtill idrotten. Det har inte kommit något förslag frånNy demokrati om det; ingen motion, ingenreservation, inte en krona mer. Det var bara prat.På s. 10 i betänkandet står det: ''Enligtberäkningarna i propositionen kommer vid ettbifall till regeringens föslag idrottsrörelsensekonomi totalt att förbättras med drygt 108 milj.kr.för /93.'' Jag vill be er att särskiltobservera ordvalet ''idrottsrörelsens ekonomi''.Det måste vara idrottsrörelsens ekonomi totalt sommenas.Hur är det då, herr talman, med sänkningen avanslaget till studieförbunden? Det drabbar ju SISUoch berör idrottsrörelsens ekonomi. Hur är det,herr talman, med de kommunala bidragen? Hur ärdet med hyreskostnader för hallar och planer? Detär också sådana ting som berör idrottsrörelsensekonomi. Om man säger att idrottsrörelsensekonomi är förstärkt, måste det vara den totalaekonomin. Men jag vill påstå den inte är stärkt. Detär tvärsom så att idrottsrörelsens ekonomi ser ut attbli kärv, mycket kärv t.o.m. Det är inte fråga omnågon förbättring.Det råder i utskottet och mellan partierna enavsevärd enighet om betydelsen av idrottsrörelsensverksamhet. Detta är dokumenterat sedan årataltillbaka. Där finns synpunkter på folkhälsan, påidrottsrörelsens förmåga att engagera invandrare,handikappade och fler kvinnor. Där finnssynpunkter på betydelsen av den demokratiskafostran som idrottsrörelsen står för, på den socialasamvaron och på ledarskapets betydelse.Jag tror, herr talman, att det i tider då idrotten fårdet svårt ekonomiskt är speciellt angeläget attbetona just idrottsrörelsens karaktär av folkrörelse.Detta är väsentligt för att de delarna av rörelsenskall kunna tillgodoses vid fördelningen av pengar.Nu har jag varit kritisk emot regeringspartierna,inte så mycket för det förslag till budget som harlagts fram, för det stämmer rätt väl överens med ettsocialdemokratiskt synsätt, men på grund av detsom förespeglades dessförinnan.Nu skall jag faktiskt ge litet beröm också. Det finnsi det här förslaget en tanke om att idrotten ifortsättningen själv skall få bestämma över depengar som man får ifrån Tipstjänst. Det tycker viär en bra förändring. Det betonar idrottens roll somen självständig folkrörelse.Lotteriutredningen blir färdig . Därifrånförväntas förslag som ger folkrörelserna ökademöjligheter till inkomster från spel och dobbel. Vianser i det avseendet att det finns anledning attbetona att det även skall finnas en inriktning motlokal verksamhet för barn och ungdom.Vi har också i en reservation till betänkandetbetonat att lotterier och spel skall vara ettkomplement. Det väsentliga är att stödet tillidrotten kommer genom beslut i . Vi harönskat få det inskrivet i betänkandet, för det är enväsentlig princip. Men det har utskottsmajoritetensagt nej till. Därför ställer jag frågan: Betyder ervägran att gå med på vårt förslag att de borgerligapartierna inte längre ställer upp på principen attidrottrörelsens verksamhet, som är så viktig i detsvenska samhället, inte skall vara beroende avsvenska folkets spelvanor? Är ni på väg att övergeidrotten och låta den bli beroende just av svenskafolkets spelvanor och av andra inkomstkällor?Herr talman! Jag yrkar bifall till vår reservation ochi övrigt till utskottets hemställan.Anf. 44 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis anknyta tillnågra aktuella företeelser i den idrottspolitiskadebatten . Aldrig någonsin har svensk idrottsekonomiska förhållanden diskuterats så intensivtsom . Anledningen är förståsatt idrottsrörelsens villkor har förändrats så kraftigtunder slutet av 80-talet och . Nyaekonomiska realiteter har gjort att ekonominumera är ett mera vanligt samtalsämne än idrottnär idrottsledare träffas.Förändringarna har gått så snabbt att idrotten på endel håll inte har hängt med i svängarna. Det är enav anledningarna till att vi ena dagen kan läsa itidningarna om jättelika ersättningar till aktivaidrottsmän och om föreningar som inteklarar sina betalningar.Herr talman! De ekonomiska villkoren för idrottenbörjade ändras markant . Statliga ochkommunala stöd delades ut i sedvanlig takt, men enannan gammal känd och inarbetad intäktskällahängde inte med, nämligen pengarna från spel ochlotterier. Föreningslotterier blev svårare att sälja,och trots att spelmarknaden ökade kom detta inteidrotten till del. Intäktsökningarna från spel ochlotterier har i stället i huvudsak gåtttill de statliga spelbolagen. Det har såväl stora somsmå föreningar märkt av.De större idrottsföreningarna, eller de som hadeanställd personal, fick dessutom enny kostnad, nämligen sociala avgifter på de löneroch ersättningar som betalades ut. Sammantagetinnebar det att den svenska idrottsrörelsen fickökade kostnader i mångmiljonklassen varje år.Herr talman! andra hälft haridrotten i ryckts med i en helt nypenningcirkus. Den svenska idrotten fick plötsligtmånga inte bara väl- utan även högbetalda utövare.Inte bara i eliten utan också i skikten därunder blevfantasisummor i ersättningar till idrottsutövareverklighet. Om 80-talets senare hälft ifinansvärlden kom att kännetecknas av nya oanadeekonomiska möjligheter och transaktioner, kan detockså sägas gälla inom delar av idrotten.Spelarlöner höjdes gränslöst, och medelmåttigaidrottsutövare kunde helt plötsligt bli välbärgadepå sin sport. Klubbar kunde ta ut transfersummorsom ställde alla tidigare begrepp på huvudet.Allt detta var resultatet av en ny låneekonomi ochav de stora sponsorpengarnas inträde på idrottensscen.Därmed ökade många idrottsklubbars beroende avintäkter från sådant som de själva inte kunde styraöver. Sponsringen är en intäktskälla så länge somföretagen vill satsa -- det ser vi i hög grad i dag.Bidragen från stat och kommun är beroende avpolitikernas välvilja och intresse.Visst skall idrottsmän ha betalt om de försörjer sigpå sin idrott. De är ju ofta professionella artister.Men betalningen eller ersättningen måste stå irelation till den prestation som de utför och depengar som verksamheten ger. Vi har kunnat se hurföreningsledare på många håll, i sin iver att lockaidrottsmän, har hanterat föreningarnas kassakistorpå ett sätt som de aldrig skulle kunna tänka sig atthantera sin egen plånbok.Herr talman! Idrottens bidragsberoende och denfälla som det utgör tydliggjordes alldeles särskilt isamband med skatteomläggningen för något årsedan. Ökad och breddad moms gav i ett slag densvenska idrottsrörelsen nya kostnader . I en del fall har dettalett till oöverstigliga konsekvenser. I klubbar därman förut levde på gränsen till vad ekonomin tålde,blev skatteomläggningen den berömda tuvan somstjälpte lasset.Jag vill säga några ord om sponsorpengarna,eftersom det ligger ett betydandeosäkerhetsmoment i beroendet av sponsorer ochsponsring. Vad vi just nu tycks se är ett strömhoppfrån företagens sida när det gäller åtagandengentemot idrotten. Ett sådant strömhopp ärobefogat. Om idrotten hade ett värde i går, så det rimligtvis också . Snabbaomvärderingar hos de sponsrande företagen kanleda till nya stora bekymmer för svenskidrottsrörelse. Ett särskilt ansvar har naturligtvis destora idrottssponsorerna. Risken är att de, om dehoppar av under uppmärksammade former, drarmed sig de mindre i samma beteende.Herr talman! Även om sponsoravtalen naturligtvisbygger på kommersiell grund och förändras, fårman inte glömma att det är ideell verksamhet somstöttas av sponsringen. Det som lättvindigt byggtsupp med sponsorpengar kan därför också lätt rivasner. Idrotten är genom sin ideella karaktärberoende av långsiktighet, något som jag hoppasatt sponsorerna tänker på även när de ser över sinidrottssponsring.Herr talman! Det grundläggande ansvaret för det vijust nu ser av dålig ekonomi inom idrottsrörelsenligger dock hos idrotten själv. Vi har under senareår, som jag sade tidigare, sett en del som inte äracceptabelt. Detta måste idrotten rätta till, om manskall behålla sin trovärdighet. Det är viktigt attidrotten tar ansvar där det uppenbarligen har gåttfel ekonomiskt. Sker inte det så kommer kraven attresas på att vi som är politiskt engagerande ochbl.a. arbetar i riksdag skall lagstifta ellersätta in åtgärder. Det är egentligen det sista vi vill.Idrotten skall vara så självständig som möjligt, ävennär det gäller att korrigera sådant som har gåttsnett.När man kritiserar idrotten är det viktigt att slå fastatt allt och alla inte skall dras över en kam. Mitt ialla rapporter om den svenska idrottensekonomiska kris finns det en mängd exempel på hurvälskött svensk idrott utvecklas. Det är viktigt attslå fast att huvuddelen av den svenska idrotten ärjust välskött och att den verkar och lever underansvar. Antalet idrottsföreningar på obestånd elleri konkurs förefaller heller inte ha samma explosivautveckling som inom näringslivet.Vad beror det på? Jo, på den kraft som finns i enideell idrottsförening. Den kraft som ideella ledareutvecklar är den grundläggande förutsättningen förden svenska idrottsrörelsen. Det är lätt att glömmadet när man ser alla sifferekvationer ochuträkningar om övergångssummor ochersättningar. Det är de ideella krafterna som vipolitiker bör stödja och i möjligaste mån frigöra. Vimåste helt enkelt ge de krafterna inom idrottenstörre möjligheter att stå på egna ben.Herr talman! Jag kommer mer konkret fram tillde sakfrågor som vi just nu behandlar, nämligenkulturutskottets betänkande om idrott och detstatliga stödet till idrotten. Föregående talare,, var inne på vad som åstadkomsunder socialdemokratisk ministär. Om vi jämförmed det kan vi konstatera att idrotten , med enny regering, alldeles uppenbart går ljusare tider tillmötes.Som en följd av åtgärder på statens område, som ärdet vi i någon mån kontrollerar härifrån, förbättrasidrottens situation kraftfullt. Av dagensbetänkande framgår att det statliga stödet tillidrottsrörelsen ökar, de kärva tiderna i statensfinanser till trots. Vidare ökar idrottens andel avAB Tipstjänsts överskott. Dessutom får fr.o.m. i åridrotten själv ansvaret för hur de pengarna skallfördelas. Det beslutet har tidigare legat hos detstatliga bolaget parentetiskt vill jag nämna att i betänkandetbetonas också vikten av att kvinnlig idrott får delav de statliga resurserna och att kvinnlig idrott försframåt såväl på förbunds- som på föreningsnivå.Frågan om kvinnlig idrott växer sig nu allt starkareute i idrottsorganisationen. Det är bra att vi härpoängterar betydelsen av det. Däremot kommerinte några pengar att specialdestineras till flickorsoch kvinnors idrottsutövande. Det har framförtskrav i motioner i detta sammanhang. Det skullestrida mot principerna för hur vi vill fördelapengarna till svensk idrott.När idrotten nu själv får besluta om hur anslagenfrån exempelvis Tipstjänst fördelas och när detstatliga stödet i övrigt förs samman till ett endaanslag, för att idrotten själv skall få göraavvägningarna om hur pengarna skall användas, såär det inte rimligt att en del av pengarnaspecialdestineras.För att ingen skall tro att vi inte är observanta påvad som händer med den kvinnliga idrotten vill jagunderstryka att regeringen har krävtin en redovisning från RF om hur anslagen fördelasoch vilka insatser som görs för kvinnlig idrott. Detsker alltså en uppföljning av den här verksamheten.Herr talman! Även om den svenska idrotten harbekymmer , så är det alldeles klart att deekonomiska förutsättningarna kommer attförbättras genom de åtgärder som även i övrigt haraviserats från statens sida. Jag tänker då inte i förstahand på höjda anslag utan i hög grad på ökademöjligheter att genom egna insatser inom idrottenfinansiera verksamheten.Anders efterlyste ju här vad det hade blivitav diskussionen från valrörelsen. Jag tror inte attAnders har föreställt sig att det somdiskuterats i valrörelsen och som man skallåstadkomma när det gäller förändrade villkor föridrotten genomförs under den korta tid som står tillförfogande mellan ett val, en regeringsbildning,och ett avslutat budgetarbete i departementet. Jagtror att är helt på det klara med hurdet går till och att han därför spelar ut ett kort somhan näppeligen kan stå för själv.Men vad är det då som är på gång? Denmomssänkning som genomfördes harfått positiva effekter för idrottsrörelsen -- effektersom står i rak motsats till det avskedspaket somsocialdemokraterna lämnade, med höjd ochbreddad moms, till svensk idrottsrörelse.