prot · GG0922 · 1992-11-12 00:00:00 — Bidrarförslaget i krispropositionen om höjning avbeskattningen av kraftvärmeproduktion till att göradet lättare att avveckla kärnkraften eller försvårardet kärnkraftsavvecklingen?Till sist vill jag bara säga till visserligen kan redogöra för generellaprinciper för hur kapitalinvesteringar ser ut över entidsperiod i avseende på kostnader och lönsamhet,men när det gäller kärnkraften finns det vissairrationella faktorer som helt kan kullkasta degenerella principerna och de teoretiska kurvorna.Om det inträffar en kärnkraftsolycka, blireffekterna så förödande inte bara för materielltkapital utan även för livsbetingelserna för demänniskor som lever nu och för dem som skallkomma efter oss liksom för andra levande varelser,att det helt enkelt inte är värt priset. Debedömningarna måste vi också göra, även om deinte passar in i teoretiska kurvor.Anf. 93 ():Herr talman! Det är främst ochAnnika krav på att vi inte skall återstartanågot eller några av de nu avställda verken somföranledde mig att åter ta till orda. Det finns tvågrunder för beslut om stopp förkärnkraftsreaktorer i . Den ena är omsäkerheten inte uppfylls enligt uppställda normer.Regeringen har överlämnat till SKI att fatta beslut.Det är en delegation till en statlig myndighet. Denandra grunden är energipolitisk. görs ensammanblandning av dessa båda grunder. Jagtycker att man bör klarlägga det.Om den myndighet som regeringen har utsett anseratt säkerheten inte är uppfylld blir det ingenåterstart. Utan att frånta SKI dess bemyndigandehar regeringen svårt att förhindra en återstart, omSKI bedömer att det är möjligt. Det har i debattenförekommit krav på -- det har även nämnts här -- att återstart inte får ske före den 4 december.Det skulle i så fall bli ministerstyre.Om det finns energipolitiska beslut är det ensärskild fråga i sig. Det sägs att vi har god tillgångtill el, rent av ett elöverskott. Man måste då kommaihåg att efterfrågan är mycket liten i denlågkonjunktur vi nu genomlider. Vi har haft mildavintrar. Nederbörden har varit riklig, vilket innebäratt vattenmagasinen är väl fyllda. Att i det läget tadet som intäkt för att samma förhållanden skallråda är kanske litet vågat.Vi vet att nivån i vattenmagasinen sänks relativtsnabbt och att måste förlita sig på en vissimport av el. Huruvida vi av andra skäl kan gå inför att tidigarelägga kärnkraftsavvecklingen tyckerjag inte är relevant i den här debatten.Dessutom kan man konstatera att dentrepartiuppgörelse som ligger till grund förriksdagens ställningstagande har undvikit attfastlägga som en definitiv sluttidpunkt.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 94 i (kds):Herr talman! I debatten har det nu tagits upp att detkan föreligga osäkerhet kring den energipolitiskaöverenskommelsen och kontentan av den. Dettasades inte minst i det senaste inlägget. Om deberörda aktörerna tvivlar på att är ettdefinitivt sista år för kärnkraftsdrift finns det allanledning för att agera också på dennapunkt. Man kan pröva olika medel. Lagstiftning ärett sätt. Det kan också finnas andra styrmedel att tatill. Från sida är vi beredda attmedverka i en sådan process om det skulle visa sigvara nödvändigt.Anf. 95 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag vill meddela att hon har rätttill ytterligare ett inlägg, eftersom de vanligareplikreglerna inte gäller för debatter av detta slag.Anf. 96 ():Herr talman! svarade inte på minfråga om han har förtroende för SKI. Det verkarvara den hearing som skall äga rum den 4 decembersom är mera avgörande för om reaktorerna skall fååterstartas. Jag anser att det är säkerheten som äravgörande för när reaktorerna får återstartas. Dethar inte med hearingen att göra. Om man harförtroende för att SKI kan göra en sådanbedömning, tycker jag att vi skall lita helt på den.Det verkar på inlägg som att han intekänner något sådant förtroende. Jag vill då veta vadhan har för alternativ.Anf. 97 ():Herr talman! Jag kan svara direkt på GudrunNorbergs fråga. Jag tror inte att jag i mitt anförandesade att återstarten skulle vänta till efterutfrågningen . Jag tycker att det är braatt den utfrågningen kommer till stånd. Jag tyckerdock att man skall hålla på de regler som gäller. SKIskall bedöma säkerheten och om kärnkraftverkenskall återstartas.Det är litet svårt att bara svara ja eller nej utankommentarer på frågan om man har förtroende fören myndighet. Jag kan svara: Ja, i stora drag. väl handlade, så handlade denkonsekvent. Jag ställer mig dock litet frågande tillvarför den agerade så sent. har sagtatt man skall studera vad som har hänt, inte barapå utan också inom SKI, i hela den härprocessen. Det tycker jag är mycket bra.Till och vill jag säganågot om trovärdigheten i energiuppgörelsen. Jagtror att ni båda två är medvetna om attenergiuppgörelsen har ifrågasatts, framför allt avelproducenterna. Det är kanske ganska naturligtatt uppgörelsen ifrågasätts av politiskamotståndare, men när de som skall agera efteröverenskommelsen inte riktigt tror på den måstedet vara ett stort problem för de parter som harträffat överenskommelsen. Jag skulle gärna vilja fånågon form av markering om vad ni avser att göraför att understryka att det är allvar -- attkärnkraften skall fasas ut och att förnyelsebaraenergikällor skall fasas in samt att kvarstårsom senaste stopptidpunkt enligtfolkomröstningsresultatet.Anf. 98 Miljöminister ():Herr talman! Med de vida möjligheter somdebattreglerna ger, som talmannen underströk,skall jag försöka svara på en del av de kvarståendefrågorna.Först vill jag reda ut frågan omenergiöverenskommelsen. Det är viktigt att alla ärmedvetna om att i samband med riksdagsbeslutetmed anledning av energiöverenskommelsenåberopades energipolitiska beslut, där detframgick att 2010 ligger kvar som senasteavvecklingstidpunkt.Det är en gammal debatt, och jag behöver intefördjupa mig ytterligare i den.Jag tycker det är bra att så tydligt haruppfattat de olika ansvarsområden som regeringenhar å den ena sidan och har å den andra. Det är inteförenligt med kärntekniklagens 18 §, som man haråberopat för avstängning av reaktorerna, attregeringen går in och tar över ett sådant beslut.När det gäller energiöverenskommelsenstrovärdighet vill jag säga att tillkomsten avenergiöverenskommelsen var för mig och Centernviktig. Just ifrågasattes att viöver huvud taget behövde en energipolitik. En deltalade om att marknaden skulle komma att klarasaken.I dag inser alla det absurda i att å enda sidanproducera många kilowattimmar i kärnkraftverkvärda miljarder och låta marknadenbestämma över hur länge det skulle pågå. Allaförstår att det behövs en politisk balans till detta --ur säkerhetssynpunkt, naturligtvis, och för attpåverka energisystemets utveckling framöver.Detta är också ett memento för dem som hela tidennedvärderar alternativen. På en energimarknadsom är överfull -- precis den situation vi har iSverige -- har alltid alternativen svårt att ta sig inutan hjälp. Kärnkraften fick hjälp ochi . De förnybara energikällornabehöver naturligtvis hjälp . Det är därförregeringen har med olikaskattebeslut belastat med cirka 10 miljarder kronorden energiproduktion som skall ut, det gäller mestfossilbränsleområdet. har vi stimuleratden som skall in via de uppföljningsbeslut somföljer av energiöverenskommelsen, bl.a.bioenergin.Ett sådant beslut fattades . Dessutom har jagi samband med energiskatteuppgörelsen förhandlatfram en årlig summa på 500 miljoner som bl.a. skallanvändas för att stärka konkurrenskraften hos denenergi som producerats av förnybara energikällornär man måste stimulera utöver att den ärskattebefriad. Vi har ju av konkurrensskäl tvingatssänka skatten på olja och kol för industrin.Detta är en kort sammanfattning av situationen.Strategin att gynna den energi som skallin och belasta den som skall ut kommer naturligtvisatt fortsätta. Därmed vill jag också svara på AnnikaÅhnbergs fråga om kraftvärmen. Detta är bara ettled i en strategi som leder fram till att man måstebelasta elen hårdare framöver, dvs. även den el sombaseras på kärnkraft och fossila bränslen. Detta ären absolut nödvändighet.Vi har inte kommit dit , bl.a. på grund av deninternationella samordningen, dvs. den diskussionsom pågår inom EG. Men det återfinns i den förraregeringsförklaringen och i den här. Det är nästasteg.Därför skall inte kraftvärmeförslaget ses isoleratoch som ett tillfälligt beslut. skall se detsom ett led i en långsiktig strategi för att främjabioenergin. Det skall inte vara så att man får ensignal på investeringssidan för bioenergi -- alltsåstimulans i kraftvärme -- och en annansignal när man lättar på skatten för fossila bränsleni gammal kraftvärme. Det är för att undvikakolliderande målsättningar som vi har föreslagitdetta.Frågan om kärnkraften är känd och känslig. Detfinns många känslor i den. Jag är tacksam för att vii dag har kunnat föra den i en lugn ton. Det tror jagär bra. Jag tror att det är nödvändigt att man talarom saker på rätt sätt. Vi måste tala om attkärnkraften är farlig, och att den är en unikenergikälla. Det får inte hända några olyckor, inteheller i vår omvärld.Problemet med det sista är att vi inte har fullkontroll över situationen österut. Vi har i dagbetydande problem att reda ut. Det gäller specielltskadeståndskrav som kunde uppkomma när vi gårin i deras reaktorer och reparerar. Jag tror att dettamer än något annat är problemet . Jag kanåterkomma till detta i något annat sammanhang --jag har för litet tid för att utveckladen frågan.Därmed har jag svarat på några av de frågor somhar ställts. Mot bakgrund av det svar jag gett RolfL har jag också svarat på om varför beslutet kan komma att tas av SKI,även före en offentlig hearing.Men det är viktigt att vi har en hearing, och det ärviktigt att också våra danska grannar och andra somär intresserade är beredda att delta i den. De är somsagt inbjudna.Jag tror inte denna debatt är den sista vi kommeratt ha i detta ärende. Det är viktigt att uppfatta detsom varit som preliminära rapporter ochslutsatser. De slutliga beskeden kommer . av dem kommer i samband med den offentligahearing som vi har ordnat med.Överläggningen var härmed avslutad.8 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:31 Ändrad sjukersättning m.m.1992/93:95 Lag om paketresor1992/93:131 Vissa företagsskattefrågor, m.m.Skrivelse1992/93:15 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen1992/93:138 Meddelande om kommande förslag tilllagstiftning om beskattning av inkomst frånhandelsbolag i samband med att andelen överlåtitsFörslag1992/93:RR2 revisorers förslagangående invandrarpolitikens inriktning ochresultatRedogörelserna1992/93:NR1 svenska delegationsberättelse angående verksamheten efter rådets 39:esession t.o.m. den 40:e sessionen1992/93:JO1 JustitieombudsmännensämbetsberättelseMotionernamed anledning av prop. 1992/93:46 Ett nationelltsmittskyddsinstitut m.m.1992/93:So5 av och ()1992/93:So6 av m.fl. (s)1992/93:So7 av ()med anledning av prop. 1992/93:77 Väpnad styrkaför tjänstgöring utomlands1992/93:Fö1 av (nyd)1992/93:Fö2 av ()med anledning av prop. 1992/93:108Skattelättnader vid utskiftning av aktier iriskkapitalbolag, m.m.1992/93:Sk3 av m.fl. (s)med anledning av skr. 1992/93:13 Redogörelse medanledning av om miljö ochutveckling -- UNCED1992/93:Jo1 av ()1992/93:Jo2 av m.fl. (v)1992/93:Jo3 av m.fl. (s)1992/93:Jo4 av och ()1992/93:Jo5 av (-)9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 11 november1992/93:175 av () tilljustitieministern om sexualbrott som skettutomlands:I samband med biståndsminister i lyftes de s.k.''sexresorna'' till fram i massmedia. Enligtuppgifter utnyttjar turister från och andraeuropeiska länder barn för att tillfredsställa sinalustar. Att utnyttja barn sexuellt är ett brott, både iSverige och i asiatiska länder.Under senare år har allt fler svenskar fått uppögonen för vad som pågår. Vårt land bör enligt minmening agera för att förhindra denna avskyvärdahantering.Vad avser justitieministern att vidtaga för åtgärderför att förhindra att barn i utsätts för grovasexuella övergrepp av turistande svenskamedborgare?1992/93:176 av () tillkommunikationsministern om godstransporternapå bohusbanan:Bohusbanan, järnvägen mellan ochStrömstad i , är en viktig och miljövänligtransportväg. För mer än halva dvs.delen norr om , utförs numera endastbegränsat underhållsarbete enligt uppgiften.Vad gäller banområde kan förnärvarande 34 godsvagnar medföras och växlas förav- och pålastning. Förslag finns nu att anlägga enbussterminal på det område som har järnvägsräls.Följden skulle bli att godståg på högst 10--15 vagnarkan rulla in på bangården , vilket i sintur kommer att minska förutsättningarna attbehålla godståg på norra del. Ur bl.a.beredskapsskäl är en viktig hamn.Min fråga till statsrådet är: Vad avserkommunikationsministern att vidtaga för åtgärderför att bibehålla möjligheten för effektivagodstransporter på hela ?den 12 november1992/93:177 av () tillstatsrådet om vårdnad ochumgänge med barn:En nioårig flicka, vars far varit misstänkt för incest,har fått så svåra psykiska besvär att hon tagits in påsjukhus. Skälet är flickans chock över fadernsumgängesrätt. Ingen vet om incest har begåtts ochstatsrådet kan inte gå in på enskilda fall. kan diskutera de principer som lagen omvårdnad och umgänge bygger på.En vuxen kvinna som blivit våldtagen kan oftast litapå att hon i fortsättningen slipper umgås ensammed gärningsmannen. Detsamma gäller inte för ettbarn i de fall där våldtäkten inte kan beläggas.När lagen om Vårdnad och Umgänge togs iriksdagen utgick lagutskottet från att det skulle skeen uppföljning av hur lagen fungerade. Förvägranoch försvårande av umgängesrätten kan ha enutformning som får icke avsedda konsekvenser.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attge möjlighet till en bättre helhetssyn i dessa frågor?1992/93:178 av () tilljordbruksministern om skördeskadeskyddet:1992 års katastrofala skördeskador i stora delar avsödra har medfört att pressen på mindreoch medelstora jordbruksföretag är av en sådanomfattning att regeringen inte kan komma ifrån sittansvar i enlighet med riksdagsbeslutet (JoU1987/88:16). En enskild jordbrukare kan förloraupp till av nettointäkten utan att varaberättigad till ersättning från skördeskadefondenmed nu gällande regler.Drabbade jordbrukare har inte ekonomiskaförutsättningar att köpa stödfoder. Detta leder tillslakt av djur som inte är färdiga, vilket i sin turleder till ytterligare inkomstbortfall. Höstensskyhöga räntor har därtill inneburit att mångajordbruksföretag drabbas av stora förluster.Vad avser jordbruksministern att göra för attjordbruksföretag inte skall slås ut inom dedrabbade områdena?1992/93:179 av () till statsrådet om regeringens kontakter medTyskland om krav rörandeMaastrichtavtalet:I en artikel i angesatt de finska, norska och svenska regeringarnainformellt bett stå fast emot Danmarkskrav i förhållande till . Motivetskulle vara att danska särlösningar skulle försvåravåra medlemskapsförhandlingar.Finns det någon grund för uppgifter i TheEconomist?1992/93:180 av () tillarbetsmarknadsministern om svenskarbetsmarknad om armén köper bandfordon frånutlandet:Armén har provat ett pansratbandfordon av sovjetisk modell -- MTLB. Chefenför armén har enligt pressuppgifter, begärt attfrån få inköpa 100 sådana fordon.Ärendet ligger nu hos regeringen för avgörande.Med tanke på den mycket besvärliga situation sområdet på arbetsmarknaden i ochVästernorrland skapar detta oro över vilka effekterdetta kommer att få för iÖrnsköldsvik. hararbetsstyrkan på , iÖrnsköldsvik, minskat från 2 900 till 1 600. harytterligare 200 varslats om uppsägning.Den tyska bandvagnen baseras på ett 50-talskoncept och har därför, enligt uppgift, brister iförhållande till arméns normala krav. OmHägglunds inte får en inhemsk referens för Bv206 S '''' i kommer detta att fåkonsekvenser för vad gäller '''' inte bara iSverige, utan även utomlands.Min fråga till arbetsmarknadsministern är därför:Kommer arbetsmarknadsministern att verka för atten arbetsmarknadspolitisk analys sker?1992/93:181 av () till statsrådet om en husläkarlag:Under de senaste veckorna har jag nåtts avuppgifter att i är i färd medatt riva ner primärvården. Personal och patienterhar ringt och skrivit, och jag har också träffatrepresentanter för personalen. Alla uttrycker enmycket stor oro för framtiden, för sjukvården, fördet förebyggande och för rättvisan. Det som nuuppenbarligen händer i reser en mängdfrågetecken, dels varför man river ner en i storastycken fungerande verksamhet, dels varför maninte inväntar beslut i frågan. Enligtuppgift avser ju statsrådet att lägga en proposition ihusläkarfrågan senare under denna månad.Jag vill därför fråga statsrådet:Vad är meningen med att förelägga enproposition om en husläkarlag, om landstingenändå går sin egen väg utan att invänta riksdagensbehandling och beslut?1992/93:182 av () tillarbetsmarknadsministern om förslaget omarbetslivsutveckling:I regeringens proposition 1992/93:50 för attstabilisera den svenska ekonomin föreslås bl.a. enny åtgärd inom arbetsmarknadspolitiken kalladarbetslivsutveckling. Denna åtgärd syftar till attminska risken för utstämpling och att vidmakthållakontakten med arbetslivet för arbetslösa. Det är enutmärkt åtgärd i det allvarliga arbetsmarknadslägevi befinner oss i. Den enda invänding jag har motdet nu föreslagna är att det kommer . Jaghar träffat många arbetslösa som införhotet att bli utstämplade upplever en förtvivlan, endesperation, en hopplöshet som ger mycket starkaintryck. Det dessa människor uttrycker äruppfordrande till oss politiker. Vi måste göra alltsom kan göras för att förhindra att människor slåsut från arbetsmarknaden och tvingas tillkommunernas socialförvaltningar.Med hänvisning till det ovanstående vill jag fråga:Är arbetsmarknadsministern beredd att verka föratt åtgärden arbetslivsutveckling omgåendekommer till stånd när fattat sitt beslut?10 § Kammaren åtskildes kl. 16.22.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 4 § anv. 32 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 91(delvis) ochtredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.