prot · GF0954 · 1992-01-21 00:00:00 — Det rör sig om relativt välutbildadetjänstemän som behöver en ny typ av utbildning,som också ofta är dyrare än andra utbildningar somvi har varit vana vid.När det gäller bostäder kan jag dela BörjeHörnlunds resonemang om att man inte skall byggaonödiga bostäder. I mitt hemlän har vi från slutet av70-talet och omfattandeerfarenhet av tomma lägenheter. Här vill jag dockföra fram och peka på det omfattande program somfinns i länet för upprustning av skolor. Regeringensaknar pengar även för dessa insatser. Ärarbetsmarknadsministern beredd att medverka tillatt vi får pengar för att rusta upp skolorna?Anf. 106 ():Fru talman! Kostnadsökningarna inombyggsektorn mellan berodde på än hälften av byggandet var inriktat pånäringslivets behov av kontor ochindustribyggandet. Detta byggande styrs helt avmarknaden. drog näringslivetsbyggande i väg snabbast. Kraven på material ocharbetskraft ifrån näringslivets sida var så stora attbrister uppstod på dessa områden. Detta medfördeatt kostnaderna steg i höjden kraftigt och attbyggnadsarbetarkåren blev större. Inomnäringslivet var man beredd att betala för denkapacitet man ansåg sig behöva. Under dennaperiod skedde således näringslivets prisstegringar.Det var med andra ord marknadskrafterna somdrev upp priserna på den oreglerade sektorn, vilketockså drabbade bostadsbyggandet och ökadebyggnadsarbetarkåren.Byggnadsarbetarna har inte bett om dennaöverhettning. Marknaden har drivit framsituationen. Skall byggnadsarbetarna nu straffas fördetta? Jag menar att samhället måste ta sitt ansvar.Byggnadsarbetarkåren kan behöva bantas. Mendet måste ske under ordnade former.Anf. 107 ():Fru talman! Jag kan ändå inte låta bli undra litetöver om arbetsmarknadsministern är förvånad överdenna aktion eller inte. Det har blivit en ganskagenerell diskussion. Jag kan upplysa om att vi intehar tomma kontor på och inte särskiltmånga tomma lägenheter heller. Däremot har vibehov av upprustningsåtgärder på olika områden.Låt mig också komma med ett litet tips, som någonav de andra debattörerna gjorde tidigare. Ta en tittpå Gotlandsförslaget. Det låg påarbetsmarknadsministerns bord när han tillträdde,och det ligger där fortfarande.Avslutningsvis vill jag säga att vi tyvärr kommer attgå ganska tomhänta härifrån. De flesta av oss somställde frågor gjorde det utifrån situationen i ettsärskilt län, en region eller en kommun.Diskussionen kan inte bli särskilt detaljerad närden är utformad på det här sättet. Men det innebärtyvärr att vi inte har särskilt mycket som vi kan gåhem och tala om för dem som sänt oss hit.Anf. 108 ():Fru talman! Jag har full förståelse för attarbetsmarknadsministern inte kan ge oss från tioregioner svar på de frågor vi har ställt. Det är enomöjlig uppgift att göra det på en minut.Jag vill återkomma tillbostadsfinansieringssystemet. Vi hade ett förslag.Även om det kritiserades av , så vardet ett förslag. De som stod i begrepp att skaffa sigen bostad visste vilka regler som gällde. Det fannsockså ett skyddsnät med både hängslen och livrem,skulle jag vilja påstå. Men vet ingen vad somgäller, annat än för det närmaste året. Den som anmäler sig som sökande av bostad vet att mani bästa fall kan få ett erbjudande . Då blirdet fråga om ett nytt bostadsfinansieringssystemoch ingen vet vad som gäller. Man vet bara attkostnaderna kommer att öka.Jag vill ställa ytterligare en fråga till BörjeHörnlund. Det gäller att lyssna påbyggnadsarbetarna. Vilka byggnadsarbetare har dåsagt att de accepterar skattesänkningen på arvs- ochgåvoskatten för byggmästarna och ägaren tillbyggnadsföretagen? Det ger inte flera jobb förbyggnadsarbetarna.Anf. 109 HANS ():Fru talman! Att döma av svaret frånarbetsmarknadsministern så kommer intebyggarbetslösheten att kunna minska. Med dennuvarande regeringspolitiken kommerarbetslösheten bland byggnadsarbetarna i mitt länatt stiga uppemot 35--. Det anserarbetsmarknadsministern uppenbarligen vara enbra politik, eftersom han inte vill ändra på den.Det här innebär att angelägna investeringar i skoloroch äldreboende inte kommer att kunnagenomföras. De satsningar på infrastrukturen somregeringen har talat så mycket om, kommer inteheller att kunna genomföras. För mitt hemlän,, innebär det att våra möjligheteratt vara en livskraftig region kommer attförsämras allvarligt. Det är en tragedi församhället, men det är framför allt i ännu högre graden tragedi för de arbetslösa byggnadsarbetarna ochför deras familjer. Jag vill än en gång frågaarbetsmarknadsministern om detta verkligen skallvara regeringens arbetsmarknads- ochbostadspolitik. Jag tycker att det är dags att ändrapå det.Anf. 110 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag är glad över att att man inte kan göra tiofullständiga arbetsmarknadsutredningar för storaregioner här i landet. Det känns skönt.Skolan är ett av de områden som vi kommer att fåresonera om som beredskapsobjekt.Självfallet skall ingen straffas för att han harhamnat i den här situationen. Jag vill ändå peka påatt det hände kolossalt olyckliga saker förbyggsektorn i överhettningsperioden, som dennasektor nu liksom alla andra får äta upp.Gotlandsförslaget är ett av de förslag som jagtycker skall analyseras och beredas.Till den siste talaren vill jag säga att om vi i Sverigehar helt andra skattenivåer för kapital än man har iländerna runt omkring oss på en fri marknad,kommer inte kapitalet att stanna kvar här förinvesteringar. Tyvärr fungerar det så.Jag tycker inte att man kan tala om att man spararför mycket när budgetunderskottet är 70 miljarderoch det underliggande 90 miljarder. Snarare ärbudgetunderskottet väl högt.Anf. 111 AXEL ():Fru talman! Jag har en sista fråga tillarbetsmarknadsministern: När kommerarbetsmarknadsministern och regeringen attreagera på åtgärdsförslaget med satsningar iGävleborgs län? Vi anser att dessa åtgärder börsättas in , och inte när situationenhar blivit ännu värre.Anf. 112 ():Fru talman! Vid den träff med branschfolk som jagtalade om att jag hade i , framkom enmängd förslag på åtgärder som bordekomma i gång. Vi har gjort en inventering iVästsverige över en stor mängd projekt som går attstarta . Det handlar om mycket jobb.Vägverket i Göteborgs- och län har t.ex.färdiga projekt för 5 miljarder som de kantidigarelägga. Det s.k. Adelssonspaketet iGöteborg borde kunna sättas i gång ganskaomgående. På landstingssidan finns det ett stortantal projekt i . Inom kommunerna imitt eget hemlän finns projekt för ungefär 250miljoner. Nog finns det en mängd arbeten att väljaemellan om regeringen beslutar sig för att ta sådanainitiativ.Anf. 113 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Axel , jag är medveten omatt på flera sätt i princip har landetsbesvärligaste arbetsmarknad.Jag vill också peka på de vägpaket som har kommitunder hösten. Det senaste paketet, som innehöllmånga små projekt, kommer i sin helhet att kunnaupparbetas . , sominnehåller stora projekt, kommer baraen femtedel att kunna upparbetas. Det beror på attdet krävs många förhandlingar och att det finnsstora bekymmer med att dra i gång stora projektsom berör många markägare, trottoarägare m.fl.Därför får man inte full effekt på de stora objekten.Om man vill uppnå snabba effekter måste manenligt min mening se över möjligheterna attgenomföra ett antal måttligt stora objekt som ändåär viktiga för en fungerande infrastruktur.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1991/92:314 om det statligastödet till folkrörelserAnf. 114 Civilminister ():Fru talman! har frågatkommunikationsministern om det är regeringensframtida inriktning att folkrörelser inte skall erhålladirekt statligt stöd till verksamheten. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan.Svaret är att folkrörelserna också skallkunna få stöd från staten.Det är däremot inte givet att stödet bör utgå eftersamma principer som . Somsamordningsansvarig inom regeringen förfolkrörelsefrågorna anser jag att det finns behov aven genomgripande diskussion om principerna förstatens samlade stöd till föreningslivet. Närresultatet av pågående arbeten -- bl.a.lotteriutredningen -- är klart kan det finnasanledning att överväga om en samlad översyn börgöras för att klarlägga föreningslivets ekonomiskavillkor. Detta har jag också aviserat ibudgetpropositionen 1992.Folkrörelsen och föreningar av olika slag ärbetydelsefulla i det svenska samhället. Dennainställning kommer till uttryck genom att statenlämnar stöd till ett stort antal folkrörelser ochföreningar av vitt skilda slag. Exempel är stöd tillfolkbildning, idrott, barn- ochungdomsverksamhet, handikappade, humanitäraändamål och trossamfund. Allt fler människorengagerar sig också i olika typer av föreningar. Detstora föreningsintresset kan ses som ett mått påmänniskors ökade självständighet och vidgadeintresse för att ta ett personligt ansvar i frågor somär väsentliga i deras liv.Statens motiv för att ge stöd till folkrörelser byggeri allmänhet på att den verksamhet som de bedriverär viktig från social synpunkt och att den främjardemokrati och samhällsgemenskap. Avregleringenav den offentliga verksamheten kommer enligt minmening att förbättra möjligheterna för folkrörelseroch föreningar att ta ett större ansvar för olikaverksamheter. Offentlig verksamhet skall enligtregeringens synsätt inte drivas på högre nivå än vadsom är nödvändigt för att den skall kunna skötas påett bra och effektivt sätt. Ungdomar, vuxna,familjer, föreningar, folkrörelser, trossamfund,företag m.fl. skall därför tillåtas ta ett större ansvari de offentliga verksamheterna. Folkrörelsernakommer således att bidra till attytterligare öka mångfalden. En avförutsättningarna för ett ökat ansvarstagande äremellertid att staten även i fortsättningen lämnarbidrag till verksamheten.Stöd till föreningslivet har emellertid efter handskapat ett i många avseenden stortbidragsberoende hos föreningslivet. Detekonomiska beroendet förstärks av attmöjligheterna till egenfinansiering avverksamheter är små. Den statligaadministrationen i fråga om stöd och kontaktermed föreningslivet är uppsplittrad ochkostsam. Dessutom är det statliga stödet som jagser det alltför detaljreglerat, som målenär otydliga och måluppföljningen därmedbristfällig. Bidragsgivningen måste förenklas ochtyngdpunkten läggas på uppföljning ochutvärdering av stödets effekter. Det är ocksåangeläget att följa upp folkrörelsernas ekonomiskaförutsättningar, inte bara frånegenfinansieringssynpunkt utan också från skatte-och avgiftssynpunkt.Jag anser därför att det kan finnas anledning attgöra en samlad översyn av föreningsstödetsutformning. Arbetet bör inriktas på att finna vägarför att minska folkrörelsernas och föreningslivetsbidragsberoende. Ett minskat beroende av bidragär viktigt för folkrörelsernas självständighetgentemot staten.Mitt svar är således att folkrörelserna även iframtiden skall kunna få statligt stöd. Hur stödetutformas får den aviserade översynen utvisa.Anf. 115 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för det svar somjag har fått. Det är alldeles riktigt, som statsrådetsäger -- det är inom regeringen inte somhar ansvaret för folkrörelser. Det var faktiskt en avutgångspunkterna för min fråga. Frågan är: Varförskrev då ett uttalande i frågan?En annan utgångspunkt för min fråga var att deformuleringar som statsrådet användernärmast har karaktären av en deklaration förregeringens sida om att folkrörelser inte skall hastatligt stöd. Den deklarationen stämmer inte meddet som uttalas på område.Jag är till freds med att statsrådet nu taravstånd från sin regeringskollegas skrivningar påområdet. Jag hoppas då att det är också ärregeringens ståndpunkt som deklareras frånkammarens talarstol, så att vi rent principiellt kanvara överens om att folkrörelserna har ett stortvärde och att folkrörelserna även fortsättningsvisskall kunna erhålla stöd för sin verksamhet frånstatens sida. Den deklarationen har vi fått frånstatsrådet här, och det är jag till freds med.Ytterligare några kommentarer. Statsrådet skriverganska mycket om folkrörelserna som en möjlighetatt ta över en del verksamheter som bedrivsinom den offentliga sektorn. Det är möjligt att mankan göra det på vissa områden, bl.a. på detkooperativa området. Men jag vill också varna föratt från regeringens sida se folkrörelserna som ettmedel för privatisering.När det sedan gäller bidragsberoendet skall jag beatt få återkomma, förhoppningsvis i min replik. Jagvill nu bara konstatera att statsrådet tar avståndfrån Odells skrivningar beträffande folkrörelserna.Anf. 116 Civilminister ():Fru talman! kan känna sig lugn.Det som jag har deklarerat här är vadregeringen står för. Jag skulle gärna vilja utveckladetta något.Det är inte självklart att det bästa sättet att visaomsorg om folkrörelserna är att låta allting varasom det alltid har varit och som det är . Jagmenar att omsorgen just ligger i att man gerfolkrörelserna möjlighet att själva finansiera sinverksamhet i stället för att man stryperalla sådana möjligheter. Omsorgen ligger också i tillåter folkrörelser att ta ett ökat ansvar inomolika områden där de har kunskap och idéer somkanske inte finns på annat håll.Vi skall ta dessa diskussioner, och jag är övertygadom att det kommer att leda till en positiv framtidför folkrörelserna. Det är i alla fall det som är måletför regeringens arbete.Anf. 117 ():Fru talman! Jag tänkte just ta upp frågan omsjälvständigheten och bidragsberoendet. Det ärnaturligtvis lätt att på rent matematiska ellerekonomiska grunder beräkna den andel av enförenings eller en folkrörelses verksamhet sombetalas direkt av staten. Men en folkrörelses elleren förenings hela verksamhet återspeglar sig juinte, som statsrådet väl känner till, i denekonomiska biten, utan folkrörelsearbetet präglasav att en mycket stor del av verksamheten skeroavlönat och på ideella grunder. Därför kan maninte enkelt mäta vad statsbidraget egentligenbetyder och hur bidragsberoende en folkrörelseegentligen är.Att jag känner det så angeläget att ta upp dettaberor på att det finns starkt opinionsbildandekrafter -- ''den nya välfärden'' -- som försökerlära svenska folket att de cirka sju miljarder somstaten satsar på folkrörelserna egentligen ärbortkastade pengar som bara går till att viryggborstar varandra.Anf. 118 Civilminister ():Fru talman! Nej, det går naturligtivs inte att heltoch hållet mäta bidragsberoendet. Men det har juändå skett en utveckling mot att administrationeninom många folkrörelser tar en allt större plats iverksamheten. En del av den administrationen gårut på ett slags bidragsjakt, dvs. att man anpassar sigefter hur bidragen är utformade för att kunna få utså mycket som möjligt.Jag tror att och jag är överensom att den ideella insats som också görs inomfolkrörelserna skall få ha en stor plats. Det ärnågonting positivt att människor engagerar sig, attde är behövda och att deras arbete inte alltidbetalas i pengar utan i stället i uppskattning.Anf. 119 ()Fru talman! Jo, vi är alldeles överens om att detstora ideella engagemanget på olika nivåer och iolika sammanhang är väsentligt för folkrörelserna,att det är därigenom som också folkrörelserna ärväsentliga för staten och för samhället och att mandärför också skall ge dem stöd. Vi är också överensom att det är viktigt att stöd det utformas så att detinte styr folkrörelsernas verksamhet och att detutformas så att självständigheten kan bevaras. Jagmotsätter mig inte att man i svåra tider ser överformerna för bidrag och även nivåerna på dessa, sålänge folkrörelserna får bära bördorna på likagrunder, något som kanske inte alltid har präglatförslagen från olika regeringar -- inte bara dennautan även andra -- genom åren.Jag har alltså ingenting emot att man genomför denöversynen, men man får inte ha den utgångspunktsom kom till uttryck i skrivning, ochman har får inte ha den utgångspunkt ''den nyavälfärden'' har när man försöker ta död påfolkrörelserna i genom att påstå att manskall hjälpa dem till ett bättre liv.Anf. 120 Civilminister ():Fru talman! Regeringen har, som jag har sagt, deninställning jag har deklarerat i mitt svar. Det ärviktigt att bidragen inte skall vara styrande, vilketGöran också sade, utan attfolkrörelserna verkligen känner att de står fria frånstaten och att de kan vara pådrivande ochinnovativa, något som från början har varitfolkrörelsernas roll.Vi måste i samhället behålla det som man brukarkalla folkrörelseandan, något som jag själv kännermycket starkt för. Frågan är hur denna bäststimuleras. Jag tror att det sker på det sätt jagtidigare har deklarerat, nämligen genom att vi seröver hur egenfinansieringen kan förbättras, hurfolkrörelserna kan få ta ansvar inom nya områden,osv.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1991/92:322 omexpertpanelen för de miljömässiga aspekterna påÖresundsförbindelsenAnf. 121 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen har medverkat till att de övrigaÖstersjönationernas begäran tillgodosetts delsbeträffande att få delta i en expertpanel som skalltillsättas för att bevaka de miljömässiga aspekternaav den planerade Öresundsförbindelsen, delsbeträffande att panelen också skulle undersöka allaalternativa trafikförbindelser mellan ochDanmark med hänsyn till deras effekter på miljön.Regeringen har uppdragit åt statens naturvårdsverkatt samordna de svenska miljömyndigheternasarbete tillsammans med danska miljömyndigheternär det gäller att utreda och bedöma inverkan påden miljön i och av enfast förbindelse över och övrigamiljökonsekvenser till följd av trafiken viaförbindelsen.Inom ramen för detta projekt kommer statensnaturvårdsverk att med den danska miljöstyrelsenlöpande behandla frågor som uppkommer isammanhanget. Enligt min mening är det naturligtatt internationella experter kommer att delta ibedömningen av projektet på olika sätt.Jag vill peka på tre förhållanden som är av särskiltintresse i sammanhanget.För det första utgår jag från att det svensk-danskaprojektets huvudman kommer att utnyttjainternationellt erkänd expertis i den utsträckningsom erfordras för projekteringsarbetet och arbetetmed miljökonsekvensbeskrivningen.För det andra avser vi självfallet att se till syftet medEsbo-konventionen ommiljökonsekvensbeskrivningar i ettgränsöverskridande sammanhang. Detta betyderatt våra grannländer vid kommer atterbjudas tillfälle att föra fram synpunkter påutformningen och innehållet avmiljökonsekvensbeskrivningen ochansökningshandlingarna när dessa kommit in.Och för det tredje vill jag slutligen nämna att viavser att orientera våra Östersjögrannar i dessafrågor vid Helcoms nästa möte i början av februari.På detta sätt kommer våra grannländer att kunnatillföra expertsynpunkter när det gäller frågan omen fast förbindelse över . Frågan om eninternationell expertpanel, som beröroch som aktualiserat i Helcom, kommerjag att ta upp vid överläggningar med min danskakollega.Anf. 122 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. När man tittari protokollet från mötet inom Helcom i septemberfår man intrycket att och fick iuppdrag att bjuda in experter från de länder somföljer konventionen att delta i expertpanelen. Somsvaret är utformat tycks det nu komma att gå till såatt och sakkunniga tillsammansutformar den här miljökonsekvensbeskrivningenoch använder sig av internationella experter. Detger ett litet annat intryck än det ursprungligaprotokollet.Jag tror att man i dessa grannländer har tänkt sig attfå delta i den expertpanel som skulle utformabeskrivningen av den tänkta fasta förbindelsenskonsekvenser och andra alternativ. Jag hoppas attförhållandena är sådana att vi i ochSverige inte försöker att uppträda som en litenstormakt i den här regionen och inte känneransvaret för att tillgodose de önskemål som våragrannar har.Anf. 123 Statsrådet ():Fru talman! Det möte som Helcom hade iseptember ägde rum innan den nya regeringen hadetillträtt. Det var alltså den förra regeringen somdeltog i mötet. Jag tror att jag kan påstå att detsnarare finns en större ambition från dennuvarande regeringen att låta internationellexpertis delta i dessa prövningar än vad den tidigareregeringen hade.Jag har också protokollet framför mig. Det var juså att lade fram ett förslag om enforskarpanel. Den skulle studera konsekvensernaav all möjlig trafik över . Det står också iprotokollet att man tyckte att det var ett utmärktförslag.Nu har var sak sin tid, och jag kommer attaktualisera frågan på nytt när jag träffarmiljöministern från , förhoppningsvisganska snart.Anf. 124 ():Fru talman! Statsrådet svarade inte närmare på denfråga jag ställde, om inte protokollet är formuleratpå ett sådant sätt att man får intrycket attgrannstaterna förväntar sig att få delta i den härexpertpanelen.Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! Det är helt riktigt att man kan utläsaur protokollet att de förväntar sig att få delta.Därför är det oerhört viktigt att återigen lyfta framden här frågan till Helcom, att informera om lägetosv. Då har övriga länder all möjlighet att fortsättaatt diskutera och ställa frågor. Dessutom behövsdet naturligtvis en uppföljning även från min sidaoch från sida när det justgäller att se till att vi efterlever det som vi hardiskuterat på de internationella mötena.Anf. 126 ():Fru talman! Jag tackar för den preciseringen. Jaghoppas att den fortsatta handläggningen av frågan,som ju är i enlighet med Esbokonventionen, somvi godkände här i och som gällerinformation till grannstater. Det vore tragiskt om viskulle börja det nya året med att inte tillgodose detankegångar som finns i den konventionen.Anf. 127 ():Fru talman! har skrivit underEsbokonventionen, men alla har inte gjort det, såden går inte att tillämpa direkt. Men vi har föravsikt att följa intentionerna i Esbokonventioneninnan den har trätt i kraft.Anf. 128 ():Fru talman! Såvitt jag förstår har den förraregeringen förklarat att man interimistiskt skullefölja Esbokonventionen även innan den varratificerad.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:306 omutvecklingsstödet till dagspressenAnf. 129 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig omutvecklingsstödet till dagspressen kommer attåterställas till tidigare nivå så snart detstatsfinansiella läget blivit bättre. Frågan föranledsav att regeringen på min föredragning ibudgetpropositionen föreslår att utvecklingsstödetskall minskas med 22 milj.kr.Regeringens ambition är att värna yttrandefrihetoch att skapa förutsättningar för pluralism ochmångfald i svenska medier.Förslaget om en sänkning av utvecklingsstödet tilldagspressen är i huvudsak motiverat avstatsfinansiella skäl. Det finns dock anledning att seöver de olika formerna av presstöd även i ettvidare, mediepolitiskt, sammanhang. Jag har föravsikt att ta upp detta inom regeringen inför nästaårs budgetproposition.Anf. 130 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Min fråga föranleds av att jag onekligen är förvånadöver att man, när vi av principiella skäl vill, till attbörja med, minska presstödet , avstatsfinansiella skäl stannar vid . Det har alltsåfunnits en principiell inställning, som jag tror attäven delar. Men à la bonheure!Nu säger statsrådet: ''Det finns dock anledning attse över de olika formerna av presstöd även i ettvidare, mediepolitiskt,'' -- det gläder mig att detstår mediepolitiskt och inte mediapolitiskt, som dealltid skriver i pressen -- ''sammanhang.'' Det ärockså mycket glädjande.Jag undrar om det kommer att innebära att man tarupp även frågan om momsbefrielsen för pressen.Är det inte fantastiskt -- det måste väl enkulturminister tycka -- att vi har momsbefriat t.ex.kvällspressen men momsbelagt klassiskaskönlitterära verk? Är det inte mycketinkonsekvent? Det kommer väl med i översikten avde olika formerna för stöd till pressen?Anf. 131 Kulturminister ():Fru talman! Vi lever just nu i ett mycket dynamisktmediesamhälle med kabel TV-kanaler som fårfinansieras med reklam. Det ökar medieutbudetoch mångfalden. Vi kommer att få enreklamfinansierad privat radio, något som ocksåökar mångfalden.