prot · GG0930 · 1992-11-24 00:00:00 — Vi har en del uppslag, och viär naturligtvis beredda att lyssna på de uppslag somorganisationerna kan ha för hur man skall gå vidaremed detta.Sedan vill jag som en kommentar till det somMargareta tog upp i början, nämligenvad som händer ute i kommunerna, berätta omdet uppdrag, vilket jag har berättat om tidigare häri kammaren, som vi har gett att följautvecklingen i kommunerna och att ge regeringenen slutlig rapport om vad som har hänt.Om det visar sig att det behövs, skall vi vidta deåtgärder som krävs för att rätta tillmissförhållanden i kommunerna.Anf. 131 ():Herr talman! Jag tycker att det är ett bra initiativ.Jag har naturligtvis ingenting emot att det görs enutvärdering av hur statliga medel har använts. Menvad jag litet grand vänder mig emot är att vi i dettasammanhang tappar mark. Barn- ochungdomsorganisationerna har ett kunnande. Dehar nått ut till kompisar och andra tonåringar för attdiskutera deras egna frågor. Vi får akta oss för attlåta bli bara en myndighetsaffär.I och med att dessa 10 000 exemplar nu skickas ut,blir detta nu en myndighetsfråga i stället för enfolkrörelsefråga. Vi får inte tappa bort det heller.Jag vill gärna säga att jag tycker att det kanske ären riktig inställning att lyfta fram innebörden i vissaav artiklarna i konventionen. Jag tror att det kanvara ett bra sätt att arbeta. Men låt oss då titta ävenpå innebörden för barnen och inte titta på dettabara ur vuxenperspektiv.Anf. 132 Socialminister ():Herr talman! Jag vill framhålla att deorganisationer som har hjälpt till medinformationsspridningen i sin ordinarie verksamhetsysslar med mycket som ligger mycket närabarnkonventionen. Det som de har fått bidrag tillnu är extra insatser -- att ta fram tryckt material ochannat. Detta material, liksom en del andra sakersom man har gjort för att informera om detta, kannaturligtvis användas. Det är det ena som jag villframhålla.Det andra som jag vill framhålla är att vi är inställdapå att vidta nya åtgärder också i avvaktan på dennautvärdering, och det är det som vi kommer attdiskutera om någon vecka.Vi anslog för övrigt så sent som för några veckorsedan de sista pengarna inom ramen för de 30miljonerna. Någon tidsmässig lucka har det alltsåinte varit fråga om, utan det är en kontinuerliginsats. Men vi tycker att det är rimligt att då och dåpröva hur denna insats skall ske för att bli såeffektiv som möjligt.Anf. 133 ():Herr talman! Låt mig kortfattat avsluta med attsäga att de indragningar som sker ute ikommunerna skapar problem också för barn- ochungdomsorganisationernas insatser. De får alltmindre stöd. Deras lokaler blir dyrare. De fårsvårare att anordna kurser för varandra för attdiskutera dessa frågor. Detta måste vi också ta ibeaktande när det gäller synen på hur vi hjälperbarn och ungdomar att ta del av sin egenkonvention.Som jag skrev i min fråga fick politiker ochdiplomater på sig att författa konventionen.Men barnen har fått bara på sig att förstå den.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1992/93:228 om svensktekopolitikAnf. 134 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att ändra den svenskatekopolitiken så att våra svenska företag ges sammamöjligheter som tekoföretag inom EG.Lennart Brunander skriver i sin fråga att densvenska tekoindustrin är diskriminerad beroendepå att den svenska tekopolitiken inte stämmeröverens med EG:s politik på detta område och attdetta förhållande inte ändras genom EES-avtalet.Vår ambition på tekoområdet är att uppnå sammakonkurensvillkor för svensk tekoindustri som gällerför EG:s tekoföretag.Jag svarade på en fråga avsocialdemokraten om vårtekopolitik inför EG-medlemskapsförhandlingarna. Jag underströk då,och upprepar det , att fri handel mellan olikaländer är till fördel för alla parter, och särskiltviktigt är det att får möjlighet attexportera sina produkter till de utveckladeländerna. Just tekoprodukter är ofta en mycketviktig exportvara för dessa länder.Sverige avskaffade som bekant de kvantitativarestriktionerna för tekoimporten per den 31 juli1991. Våra tekotullar finns kvar, och dessa liggergenomsnittligt på en högre nivå än EG:s. Sommedlem av EG kommer att ingå i entullunion, och vi kommer därmed att ansluta oss tillEG:s gemensamma handelspolitik.EG reglerar tekoimporten från ett fyrtiotal ländergenom kvantitativa begränsningar ellerövervakning av importen -- i nästan samtliga fallinom ramen för s.k. . Inom ramen förUruguayrundan skall handeln med tekovarorsuccessivt liberaliseras . EG:skvantitativa begränsningar kommer således attfinnas kvar när inträder i Gemenskapen,men perspektivet är att de kommer att avvecklas.Importpolitiken på tekoområdet kommer att bli ensjälvklar del av våra medlemskapsförhandlingarmed EG.Vår målsättning på tekoområdet är att uppnålikabehandling av svensk tekoindustri på EG-marknaden, med bibehållande av maximalöppenhet i handeln med tredje land. Vi hoppasalltså kunna komma fram till någon form avacceptabelt övergångsarrangemang. Ett sådantarrangemang måste vara tillförlitligt utan att varaalltför administrativt betungande och bör inteförutsätta bibehållande av gränskontrollergentemot EG.Vi hade hoppats uppnå mer i EES-förhandlingarnapå tekoområdet. Ett resultat av förhandlingarna äratt EG- och EFTA-experter försöker skapa en länkmellan , EG:s Europa-avtal ochEFTA:s frihandelsavtal med ,och i syfte att öppna upp förfrihandel mellan berörda länder. Om detta lyckasblir det till fördel för tekoindustrin. harockså tillsammans med övriga nordiska länderbegärt att svensk textilväv skall jämställas med EG-väv i samband med EG:s lönebearbetning i tredjeländer.Avslutningsvis kan jag meddela att vi inomregeringskansliet förbereder förslag om tullfrihetvid återförande till av tekovarorbearbetade i tredje land. Detta gynnar svensktekoindustri.Anf. 135 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Grundtonen i svaret är positiv, men enligt minuppfattning är svaret något passivt, eftersom dethela tiden utgår från de förhandlingar som vi skallha med EG. Förvisso är det mycket viktigt, och detär bra att man har ambitionsnivån att svenskatekoföretag skall ha samma förutsättningar somtekoföretag inom EG.Utgångspunkten för min frågeställning är om detinte är lämpligt att göra något nu när vi har fattatbeslut om . Det ger inte de svenskatekoföretagen, vilket statsrådet också säger isvaret, de förutsättningar som andra svenskaföretag inom tillverkningsindustrin har.Jag tror att det är mycket viktigt att man gersvenska tekoföretag dessa möjligheter, eftersom dehar en ganska bekymmersam situation. Det ärviktigt att vi har dessa företag kvar den dag som ettEG-medlemskap har förhandlats fram.Därför skulle jag vilja att regeringen gick litetsnabbare fram. Det är viktigt att ha med en radpunkter i detta sammanhang. Dels är detbegränsningsavtalen som är ett bekymmer, dels ärdet de svenska företag som lägger legotillverkningutanför EG och sedan vill sälja till ,vilket de inte kan göra beroende på dessa olikaregler. Detta begränsar de svenska företagensmöjligheter, och det leder också till att väldigtmånga företag upphör med sin verksamhet. Minuppfattning är att det är viktigt att göra någotganska snabbt.Jag skulle vilja veta om regeringen inte skullekunna gå litet snabbare fram än vad som antyds isvaret.Anf. 136 Statsrådet ():Herr talman! För att besvara måste jag dela upp mitt svar i tre delar.Såvitt jag förstår kan det ta sikte på möjligheten attkomma in på EG-marknaden, möjligheten attbearbeta varor i tredje länder och möjligheten atthandla med tredje land.När det gäller de två första punkterna, vill jagförsäkra att vi gör allt som står ivår makt för att komma fram så snabbt som möjligt,dvs. att vi söker åstadkomma största möjliga frihetpå EG-marknaderna. Det som vi inte uppnådde iEES-förhandlingarna, skall vi så långt som detnågonsin är möjligt söka uppnå redan föremedlemskap, även om möjligheterna ärbegränsade.När det gäller bearbetning i tredje land gällerdetsamma. Vi söker uppnå största möjliga frihet.Om däremot, och här vill jag ställa en fråga tilLennart Brunander, hans inlägg också tar sikte påatt vi gentemot tredje land skall anpassa oss till enEG-politik, och alltså införa protektionistiskaåtgärder, blir mitt svar i den delen ett annat.Anf. 137 ():Herr talman! För att kommentera den sistafrågeställningen först anser jag att det är fullt utnödvändigt att vi har en politik som stämmeröverens med EG även när det gällerbegränsningsavtalen.Däremot delar jag statsrådets uppfattning att det ärviktigt för att kunna vara med och säljasina produkter. Men det är också viktigt att de somjobbar med detta har möjlighet att få betalt. I annatfall är det inte en nytta för dem, utan innebär att viutnyttjar dem. GATT-förhandlingarna syftade tillatt klara detta. gick i förväg och fattadebeslut innan GATT-förhandlingarna var avslutade.De två första sakerna som statsrådet tog upp hinnerjag inte gå in på i den här repliken. Min fråga är:Kan vi vänta oss att få förslag beträffande de tvåförsta punkterna ?Anf. 138 Statsrådet ():Herr talman! I de delar som avser handeln med EGoch bearbeting i tredje land kan jag försäkra att vikommer att lägga fram förslag så snabbt detnågonsin är möjligt. Det är i stor utsträckningberoende av överenskommelser med EG. Men iandra delar skall vi, om det är möjligt, göra det utanförhandlingar. Jag har aviserat ett förslag.Det är möjligt att jag gör , men jag tror att jag gör våra konsumenteroch inte minst och östländerna glada omjag konstaterar att jag på den tredje punkten har enavvikande uppfattning. Det är inte den svenskaregeringens avsikt att införa restriktioner motomvärlden. Däremot skall vi med all kraft verka föratt och andra länder så snart sommöjligt avskaffar sina kvantitativa restriktioner mottredje land inom ramen för GATT-förhandlingarna.Anf. 139 ():Herr talman! Det var det som var syftet medGATT-förhandlingarna. De är inte slutförda.Sverige gick i förväg och fattade ett beslut. Minfråga är: Är det möjligt att vinna fördelarna medlikaberättigande och i andra avseenden om man harolika regler i begränsningsavtalen? Jag haruppfattat att det är mycket svårt att få detta tillstånd. Därför tycker jag att det är viktigt att ha medi bilden att man också kan förändra avtalen, om detblir nödvändigt att göra det.Vi har ett behov av att ha en svensk tekonäring somdels ger oss bra produkter, dels ger sysselsättning. är det inte minst viktigt, med tanke på densituation vi har.Det där med konsumenterna kan vi kanske varalitet försiktiga med. Löftet om att konsumenternaskulle vinna två och en halv miljard om vi baraändrade begränsningsreglerna har inte på någotsätt infriats. Snarare har kläderna blivit dyrare ochinte billigare efter det beslutet.Anf. 140 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror inte att jag skulle gagnasvenska intressen i medlemskapsförhandlingarnaom jag redan här i denna kammare gav upp det jagbetraktar vara väsentliga svenska intressen,nämligen både att åstadkomma full frihandel inomEG och att upprätthålla öppenhet mot omvärlden.Anf. 141 ():Herr talman! Jag tackar för de här svaren ochhoppas att vi skall kunna jobba vidare med de härfrågorna och nå bra resultat för tekonäringen. Inteminst för mig som kommer från Sjuhäradsbygdenär detta oerhört viktigt.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1992/93:Fi80--Fi87 till finansutskottet25 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelserna1992/93:145 Redogörelse för svenska företagsverksamhet i Sydafrika1992/93:147 Ägande av den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten m.m.Motionernamed anledning av prop. 1992/93:98 Ändring i lagen(1984:3) om kärnteknisk verksamhet, m.m.1992/93:N36 av ()1992/93:N37 av i m.fl.(kds,s,fp,c,v,-)1992/93:N38 av m.fl. (v)1992/93:N39 av (-)1992/93:N40 av och (nyd)med anledning av prop. 1992/93:99 Vissa åtgärderinom klimatområdet och i Östersjöregionen1992/93:Jo13 av och ()1992/93:Jo14 av m.fl. (s)1992/93:Jo15 av (nyd)1992/93:Jo16 av ()betänkande1992/93:SkU8 Skattelättnader vid utskiftning avaktier i riskkapitalbolag, m.m.26 § Meddelande om SkU8Anf. 142 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Efter samråd med skatteutskottets ordförande ochvice ordförande kommer talmannen attföreslå kammaren att skatteutskottets betänkandeSkU8 får företas till avgörande efter endast enbordläggning.27 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 23 november1992/93:47 av () till statsrådetAlf om energikrisen i Litauen:Energikrisen i har djupnatoch situationen är mycket alarmerande inför denkommande vintern.I juli i år upphörde leveranserna av råolja frånRyssland. Leveranserna av naturgas pågår alltjämtmen svarar inte upp till landets behov av energi.Energisituationen är svår i samtligabaltiska nationer men mest utsatt är Litaueneftersom landet har en industri som är extremtoljeberoende.Oljeförråden avsedda för uppvärmning räckerendast för normal uppvärmning. Vid enextrem ransonering räcker förråden (räknat från ). Lagren av dieseloljaräcker på motsvarande sätt i 15 resp. 108 dagar.Gasförråden räcker . Kol finns för 150dagars behov.Litauen kan endast ta emot råolja via pipeline frånRyssland och saknar ännu hamnkapacitet förleveranser sjövägen.Inför den annalkande vintern är energisituationenmycket akut, inte bara för uppvärmning avbostäder utan även för sjukhus, skolor m.m.Biståndsministern meddelade i en frågestund att UD:skatastrofsamordnare skulle besöka för attgöra en allmän bedömning av behovet avkatastrofinsatser.Med anledning av den akuta bristen på olja iLitauen vill jag fråga biståndsministern:-- Hur kommer att bistå för attmildra effekterna av den energikris som landetbefinner sig i?-- Vilka multilaterala initiativ harbiståndsministern tagit för att bistå medolje- och gasleveranser?-- Vilka insatser planeras i det svenska biståndettill de baltiska staterna för att i ett mer långsiktigtperspektiv trygga energiförsörjningen?28 § Kammaren åtskildes kl. 18.25.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.