prot · GG0928 · 1992-11-20 00:00:00 — Det är alltsåinte alla barn som är berättigade till undervisning isvenska som andra språk som får det, trots att denundervisningen är obligatorisk. Det tycker jag ärallvarligt.Anf. 73 (nyd):Herr talman! Jag tackar för de informationer somjag har fått här, dels av skolministern, dels avAnneli -- var det, ja. Detgäller att vara rätt underrättad.På en betygsskala över hur man prioriterar sakeroch ting får hemspråksundervisningen knapptgodkänt ute i kommunerna, i förhållande tillundervisning i svenska som andra språk. Jag skullevilja ha reda på, från de skickliga experternasundersökningar: Finns det andra länder där manbedriver hemspråksundervisning i den omfattningsom vi gör här i nu? Det skulle varaintressant att höra om deras resultat har studerats.Väl underbyggda fakta har kommit frånarbetsmarknaden. Det framgår klart att invandraresom skall komma ut på arbetsmarknaden måste hagoda kunskaper i svenska. Det är ju detta som ärgrunden.Vi har sagt att invandrarnas föreningar harmöjlighet att undervisa i hemspråk. Det hör intehemma i skolan att ta tid till detta. Sådanundervisning hör hemma i föreningarna, där manpratar om kulturen. Om det anses vara okunskapatt hävda detta, så låt det kallas så, men det är faktai verkligheten. I andra länder går det till på detviset, skulle jag föreställa mig.Man säger ju att våra invandrare skall erbjudas likamöjlighet, med skyldigheter och rättigheter. Dåmåste de kunna svenska språket. Det är det vi skallprioritera. Hemspråket är icke prioriterat blandkommunernas ansvariga, skall inte heller vara det iframtiden. Hemspråksundervisningen i skolan skallvara en parentes.Det är frågan om 85 hemspråk . Det hörs juvad det är man håller på med! Jag hoppas nu atthemspråksundervisningen kommer att strykas ibudgeten.Anf. 74 ():Herr talman! Jag känner inget större behov av attdebattera längre med statsrådet, för jag tror att viär överens. Jag är glad att jag ställdeinterpellationen, så att vi har fått den här starkamarkeringen . Dessutom lade statsrådetytterligare en dimension till varförhemspråksundervisningen är så viktig.Sedan måste jag säga att jag är så himla trött påpratet från Ny demokrati om verkligheten. Jagundrar om inte alla tycker att det börjar bli ganskauttjatat.Under tre år som invandrarminister hade jaganledning att otaliga gånger vara ute och studeraverkligheten i de svenska skolorna, precis medinriktning på att se hur invandrarbarnen hade det iskolan. Ute i skolorna mötte jag aldrig påståendetatt det inte skulle vara något värde medhemspråksundervisningen eller att kommunfolketsom sysslade med de här frågorna skulle prioriterahemspråksundervisningen väldigt lågt. Jag förstårinte var har fått sina uppgifter ifrån.Tvärtom fick jag, från hemspråkslärarna menframför allt från de andra lärarna i skolan, ideligenveta hur oerhört betydelsefullt det var att elevernafick undervisning i sitt hemspråk.Oavsett om vi nu är bäst i världen påhemspråksundervisning eller inte, vilket jag intevet om vi är, tycker jag inte att det finns någonanledning att säga att vi skall förändraundervisningen därför att andra länder inte harhunnit lika långt. Däremot är jag övertygad om attde forskare som sysslar med detta, Centrum förtvåspråkighet vid , harutomordentligt rikt utbyte av relevanta fakta ochforskningskunskaper från hela världen och ocksåbygger in det i sina bedömningar. Då får man ändåfästa stor tilltro till vad de säger.Slutligen vill jag bara säga att ger man sig in i denpolitiska leken, , och man blir emotsagd,endera därför att man har dåliga kunskaper ellerdärför att andra tycker att man har dåliga åsikter,så betyder inte det att andra försöker skrämma entill tystnad. Man får faktiskt vara beredd att bliemotsagd och att argumentera för sinaställningstaganden.Det är också en konstig sak med Ny demokrati attni säger att det förhållandet att vi sägeremot era s.k. sanningar skulle vara detsamma somatt vi försöker skrämma er till tystnad.Anf. 75 ():Herr talman! Det värsta är inte att glömma ettnamn. Det är förlåtligt, . Det värsta somen människa kan råka ut för är nog att inte bli seddoch inte bli erkänd. Det som säger i sinainlägg är att skolan inte skall se och inte erkännainvandrarbarnen, deras kultur och deras språk.Claus Zaar frågar: Finns det några andra länder därdet bedrivs hemspråksundervisning? Det kanskefinns, men jag tror att väldigt många ute i världenär rätt avundsjuka på det svenska systemet och serfördelarna med att ta till vara den kunskap somfinns i invandrarspråken. Jag vet att det har kommitdelegation efter delegation hit och studerat det här.Det har pågått i ganska många år.Sedan säger atthemspråksundervisningen inte hör hemma i skolanutan att den skall förmedlas av föreningar, där depratar om kulturen. Det där är för mig mycketmärkligt. Jag har alltid trott att alla barn hörhemma i skolan, att alla barn är välkomna i skolan,att skolan är till för att alla barn skall ses ocherkännas, som jag sade förut, och attutgångspunkten för skolans arbete är just barnenssituation.Då kan inte jag förstå någonting annat än att, precissom säger, svenskundervisningen förinvandrarbarnen är utomordentligt viktig. Det ärdärför som en så stor del av stödet tillinvandrarelever också går ut på att lära svenska.Men invandrarbarnen har också någonting med sigi bagaget. De har ett annat språk, som de pratarmed familjen, ett språk som de pratar med en delav sina kamrater och andra bekanta. Därför måstenaturligtvis skolans uppdrag också omfatta att gestöd i fråga om de språkkunskaperna.Alla de här eleverna kommer ju inte hit och har sitthemspråk befäst, utan många kommer som ganskasmå. Liksom alla svenska elever behöver skolanshjälp med att befästa sina svenskkunskaper,behöver invandrarelever hjälp med att befästa sinakunskaper i hemspråket.Det här är elementärt. Det här är viktigt, och det ären viktig del av verkligheten. Jag önskar att ClausZaar också skulle kunna se den.Anf. 76 (m):Herr talman! Det blir en något märklig debatt, fårjag lov att säga.Det finns hemspråksundervisning i en del andraländer. Några av våra nordiska grannar harhemspråksundervisning. Inte minst inom detnordiska samarbetet har vi sett det som angelägetatt man får behålla sin svenska om man bor t.ex. påIsland. Det är en viktig kulturfråga att människorkänner att de har med sig sina rötter.Det finns också en typ av hemspråksundervisningi vissa tyska delstater, och det förekommer även iStorbritannien. Det intressanta är att mångaländer, där det finns många invandrare, har funnitanledning att studera Sverige.Även om man pekar på länder som har mångainvandrare och säger att där finns minsann ingenhemspråksundervisning i skolorna, är det två sakersom vi kan konstatera. Den ena är att man i deländerna ibland har problem som vi är förskonadeifrån. Skälet till att man har undervisning ihemspråk och svenska som andra språk är ju vårvilja att invandrare i skall integreras i detsvenska samhället och känna sig hemma. Då är detbetydelsefullt att både ha sina egna rötter i form avspråk och kultur och att lära känna det nya på ettsådant sätt att man kan ta det till sig.Det är därför det heter svenska som andra språk,för invandrareleverna behöver ett annat sätt att lärasig språket på än vi svenskar. Så där kan man se attvi har gjort en del som är bra.Sedan kan det sägas att svenskar som är utomlandsoch arbetar får ingen svenskundervisning -- iBryssel, i eller någon annanstans -- och det ärju sant. Men för det första tjänar de svenskar brasom är utomlands på det sättet, och för det andrahar dessa länder helt andra skattesystem. För dettredje vill jag säga, och det är centralt, att om mantittar på vad de här svenskarna gör, så finner manatt det första de gör -- och det sker även medskattemedel faktiskt -- är att se till att barnen har enchans att behålla sitt modersmål. Det är alltsåoerhört viktigt.Sverige har försökt klara sin ekonomi och sinvälfärd och delvis gjort det tack vare att vi har tagittill oss många invandrare. Då är det väl inte mer änrätt att vi försöker ge dem den chans att få någotsom vi själva tycker är så väsentligt och -- det ärviktigt -- försöker organisera detta på ett för allavettigt sätt, dvs. vi skall göra det utan onödigakostnader och vi skall se till att undervisningen harsådan kvalitet att både individen och samhället harnytta av de kunskaper den ger.Anf. 77 (nyd):Herr talman! Jag skall börja med ,som ville ha reda på litet om inställningen. Jaghåller med: Hemspråk är viktigt, menundervisningen måste bedrivas där invandrarnafinner det naturligt. De finner det naturligt att detär i deras föreningar. Det är därför jag för fram denmeningen. Jag för inte fram den därför att detskulle så att säga vara ett trick!Jag fick också frågan varifrån jag hade tagit fakta.Jag har tagit dem från , som hargjort en undersökning, daterad . 279kommuner hade svarat på en enkät: hemspråk fick4,4 och svenska fick 6,5 på en 7-gradig skala. Dettalar sitt tydliga språk.Det här är ju fakta. Jag skall inte säga att det ärfakta från ett visst ställe, för det ville ni inte höra,sade ni ju.Invandrarnas kultur hör ihop med deras språk.Bästa platsen att undervisa i hemspråk är i derasföreningsverksamhet. Det bästa är inte att det skallundervisas i 85 språk i vår skola, när vi inte harmöjlighet att lära ut dem. Det viktigaste är svenska.Det är det språket de skall lära sig.Man måste hitta en ny form för undervisningen, därman prioriterar svenskan. Skall invandrarna hajobb, vilket de skall ha, krävs det kunskaper isvenska språket.Detta har chef klartdeklarerat tillsammans med chefi sin skrivelse till . De har klartdeklarerat vad det gäller. Jag förstår att det sedantar tid att få igenom det här. Men jag är säker på attverkligheten kommer att springa i fatt oss ganskasnabbt. Vi kan inte avsätta resurser till onödigareformer. Vi måste börja prioritera. Det är hög tidatt vi prioriterar svenska som andra språk.Prioriteten skall läggas på svenskundervisningen.Då får vi försöka finna nya former förhemspråksundervisningen. Vad jag kan se finns detingen annan lösning.Anf. 78 (m):Herr talman! Jag hade inte tänkt att säga något mer,men jag måste ändå få ställa en fråga. Den får välbli hängande i luften.Kan man ändå inte förstå behovet avstudiehandledning på hemspråket, även om manhar den åsikt som har? Det måste varaoerhört centralt att alla elever kan hänga med i denviktiga undervisning som ges i vår skola. Det är enmycket stor del av hemspråksresurserna somanvänds för studiehandledning.Hemspråksundervisningen konkurrerar inte medresten av undervisningen för den enskilde eleven.Det ges inte heller våldsamt mycket tid ellerresurser till den enskilde invandrareleven. Dethandlar om en eller två lektioner . I enmajoritet av kommunerna sker åtminstone delar avundervisningen efter den vanligaundervisningen.På fritiden investerar invandrarbarnen ispråkkunskaper som vi har nytta av, förutsatt att viär beredda att ge den här undervisningen högkvalitet. Det tycker jag att vi skall göra.Jag har också läst utredning.Den är mycket intressant och bra. Den ger en bildav hur det ser ut. Jag förstår inte varför man blir såförvånad över att de flesta som arbetar med detta,tycker att det allra viktigaste är att dessa barn kanläsa svenska. Då kan de ju ta del avundervisningen, umgås med sina kamrater, harlättare att få jobb osv.Jag tycker att hemspråksundervisningen har ganskahög placering på den sjugradiga skalan. Den visaratt det finns en ganska stor insikt om att det ärviktigt. Däremot ifrågasätter man -- och det möterman i nästan varje kollegierum -- när kostnadernaär orimliga eller organisationen sådan att den härundervisningen blir besvärlig för eleven eller skolangenom att den kolliderar med andra lektioner ochandra ämnen eller när den strular till tillvaron iskolan i största allmänhet. Vi håller på att rätta tilldet.Kommunerna har arbetat meddetta. De har kommit en bit på väg. Jag ärövertygad om att vi kan komma vidare på denvägen. Det finns naturligtvis fortfarande behov avatt spara resurser. Det skall aldrig ifrågasättas attdetta är viktigt och nödvändigt i väldigt många fallför att vi skall nå ett bra resultat.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1992/93:Jo6--Jo11 till jordbruksutskottet12 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1992/93:82 Kapital för nyaföretag, m.m.1992/93:N17 av m.fl. (s,m,kds)1992/93:N18 av m.fl. (s)1992/93:N19 av m.fl. (s)1992/93:N20 av m.fl.(c,s,m,fp,kds)1992/93:N21 av ()1992/93:N22 av m.fl. (s)1992/93:N23 av ()1992/93:N24 av ()1992/93:N25 av och Jan-OlofFranzén (m)1992/93:N26 av m.fl. (s)1992/93:N27 av och ()1992/93:N28 av m.fl. (s)1992/93:N29 av m.fl. (s)1992/93:N30 av m.fl. (s)1992/93:N31 av och ()1992/93:N32 av m.fl. (s)1992/93:N33 av m.fl. (v)1992/93:N34 av och ()1992/93:N35 av (-)med anledning av prop. 1992/93:95 Lag ompaketresor1992/93:L9 av ()med anledning av prop. 1992/93:119 Ändringar ilivsmedelslagen (1971:511) m.fl. lagar i anledningav EES-avtalet1992/93:L10 av m.fl. (s)1992/93:L11 av (-)1992/93:Jo12 av ()betänkanden1992/93:KU5 Författningsfrågor1992/93:KU6 Valfrågor, m.m.Finansutskottets betänkanden1992/93:FiU3 Kapital för tillväxt1992/93:FiU4 Den nya budgetprocessenSkatteutskottets betänkanden1992/93:SkU1 Höjd skatt på tobaksvaror1992/93:SkU6 Utlämnande av uppgifter frånTullverket till vissa myndigheterLagutskottet betänkande1992/93:LU4 Inseminationsverksamheten i betänkanden1992/93:UU2 Vissa frågor gällande Mellanöstern1992/93:UU7 betänkanden1992/93:KrU4 Bevarande av kulturmiljöer m.m.1992/93:KrU5 Lokalfrågor1992/93:KrU6 Skydd för ortnamnJordbruksutskottets betänkanden1992/93:JoU1 Tillsyn enligt djurskyddslagen, m.m.1992/93:JoU3 Naturvård1992/93:JoU5 Vatten- och luftvårdNäringsutskottets betänkanden1992/93:NU4 Ändring i kreditupplysningslagen1992/93:NU5 Det svenska elsäkerhetsarbetet1992/93:NU6 Allmänna pensionsfondensverksamhet år 1991Bostadsutskottets betänkanden1992/93:BoU1 Ändringar i fastighetsbildningslagen1992/93:BoU2 Vissa renhållningsfrågor1992/93:BoU3 Den regionala indelningen13 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 19 november1992/93:46 av i (m) tillstatsrådet om narkotikakontrollenvid ett EG-medlemskap:Undertecknad är en stark EG-anhängare men insersamtidigt att ett medlemskap inom vissa områdeninnebär nackdelar jämfört med nuvarandesituation. Det område jag avser är svårigheten attbedriva en effektiv narkotikakontroll och då avsesnärmast tullens möjligheter att ingripa motnarkotikasmuggling vid gränser.EG:s passfrihet och rörlighet över gränsernainnebär att tullen inte längre spontant, som ,kan kontrollera en inresandes bagage eller fordon.Enligt vad jag uppfattat kan tullen framöver endastgöra kontroller vid befogad misstanke till skillnadmot nu då allmänna stickprovskontroller alltid kangöras. Mellan de nordiska länderna har det längevarit passfrihet. Detta har fungerat utmärkt ochändå har tullen kunnat göra stickprovskontroller.Det är dessutom ingen hemlighet att en stor del avvår ''knarkimport'' kommer från länder inomnuvarande EG.Nu kan det sägas att EG effektivare kan bekämpanarkotika genom ett utökat internationellt polisiärtsamarbete. Detta är dock ytterst tveksamt. Det harsedan länge funnits ett sådant samarbete ochresultatet vet vi dess värre. Det räcker med att gåner till och bevittna de därförekommande mänskliga och socialakatastroferna. Enligt tillgänglig statistik är tullensnarkotikabeslag vid våra gränser vida överstigandede som görs av polisen. Detta är lättförklarligt, attbekämpa den narkotikahantering som redan finnsinne i landet är mycket svårare än att ha en effektivgränskontroll.Är statsrådet beredd att medverka inom EG så atttullens möjligheter att upptäckanarkotikasmuggling även efter ett svenskt EG-medlemskap inte försämras?14§ Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 19 november1992/93:211 av () tilljustitieministern om datalistor över skatteskulder:Länsstyrelsen i med landshövding i spetsen hävdar att oseriösa taxiägareklarar sig undan samhällets kontroll och åtgärderdärför att vägrarlänsstyrelsen rätt att få ut datalistor frånRiksskatteverket.Tänker justitieministern vidta åtgärder så attlänsstyrelsen får ta del av datalistor medskatterestantier?1992/93:212 av () tillnäringsministern om Turistrådsresedatabas:I kulturutskottets betänkande om avvecklingen avSveriges Turistråd framhölls att''Turistdelegationen bör även ha befogenhet attanslå medel för mera långsiktigkunskapsuppbyggnad i den mån den bedömer såerfordras inte bara för branschen utan även förmyndighetsbehov. I detta uppdrag ingår attombesörja erforderlig statistik -- -- --''Vad avser statsrådet vidta för åtgärder så att denturist- och resedatabas som Turistrådbyggt upp kan fortsätta sin verksamhet?1992/93:213 av () tillkommunikationsministern om postensorganisationslösningar:Posten genomför nu storaorganisationsförändringar, det gäller bl.a. enytterligare utredning och granskning avterminalorten i norra . Enligt depreliminära planerna ska bli terminalort förnorra delen.Det är ett förslag som verkar ytterst märkligt. OmUmeå blir terminalort kommer posten att flygas tilloch från . går minst fyra plan frånLuleå och ett från mellan och 21.00månad--fredag. mellan och05.00 går lika många tillbaka till och Kiruna.45 % av den post som flygs från tillVästerbotten skall flygas tillbaka till Norrbotten.Dessutom kommer den post som i dagtransporteras med järnväg att överföras tilllandsvägstransporter.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:Avser kommunikationsministern att vidta någraåtgärder så att postens planer på terminaler ochåtföljande transportlösningar stämmer överensmed de beslut som fattat om miljövänligaoch samhällsekonomiska transporter?1992/93:214 av () till statsrådet om offentliganställdas möjlighet till egenverksamhet:Offentlig verksamhet är inne i en intensivförändringsfas. Nya driftsformer med t.ex.intäktsfinansiering i stället för bidrag prövas inomkommuner och landsting. I detta sammanhangstimuleras anställda att t.ex. driva verksamhetgenom entreprenad, kooperativ som entreprenöreller som enskild firma med förre arbetsgivarensom en av kunderna.Den som väljer att pröva på egen verksamhet medsin arbetsgivares goda minne, t.ex. genom något årstjänstledighet har på sina håll svårt att fåskattemyndigheterna att acceptera denna nya roll.När någon skall pröva på egen verksamhet skall detske fullt ut med t.ex. egen inbetalning av olikasociala avgifter. Nuvarande skattelagstiftninglägger uppenbarligen hinder i vägen i dettaavseende.Jag vill därför fråga skatteministern:Vilka förändringar i skattelagstiftningen ärregeringen beredd att vidta för att underlätta föroffentliganställda att fullt ut driva egenverksamhet?1992/93:215 av (nyd) tillstatsministern om illegal invandring från Rysslandm.m. :Enligt en undersökning utförd av iRotterdam vill 20 miljoner människor från detforna emigrera till väst. hamnar påandra plats efter bland länder man vill slå signed i.Nu har upplösningen i gått så långt för kanköpa ett äkta ryskt pass. Svenska ambassaden iMoskva kan inte vägra utfärda visum till personersom köpt ryska pass. Allt som krävs är en inbjudanfrån en svensk privatperson. Sådana inbjudningarkan på enkelt sätt ordnas av flyktingsmugglare iSverige. Med ett besöksvisum kan en person stannai för att sedan stannaillegalt i landet. blir dessa personer försin försörjning hänvisade till antingen svart arbete,kriminell verksamhet, eller bådadera.Flyktingar från , och berättar hurde betalat astronomiska summor i dollar tillmänniskosmugglare för att komma till viaRyssland eller . Den dumma och oklarasvenska flyktingpolitiken fortsätter att uppmuntratill organiserad människosmuggling. Medregeringens goda minne?Denna fråga har mycket stor betydelse och spänneröver flera departement. Därför ställs den tillstatsministern.Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att göradet möjligt att hantera en situation med omfattandeillegal invandring från eller via ochBaltikum?1992/93:216 av () till statsrådetBo Lundgren om reglerna om tulltillägg:Frågan om tulltillägget behandlades senast avvårriksdagen, med anledning av SkU betänkandenr 17. Utskottet ansåg att det fanns skäl sommotiverade en ny prövning av reglerna omtulltillägg. Detta blev även beslut. Detskulle ankomma på regeringen att på nytt prövafrågan och därefter redovisa resultatet förriksdagen.Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit medanledning av beslut?1992/93:217 av i (m) tillnäringsministern om varvsstödet:Kockums AB i har i samband medomstruktureringen inom i Göteborgövertagit Öresundsvarvet i . Enligtinformation skall det 5-procentiga kontantstödettill civilt fartygsbygge i helt försvinna vidkommande årsskifte.Inom EG har man däremot kommit överens om attvarvsstöden skall vara helt avvecklade till år 1996.Våra konkurrenter inom EG och har högre subventioner än våra . I ,och västra ärvarvssubventionerna och betydligt högrei östra under där pågåendevarvsomstruktureringsfas.Förvisso är subventioner av ondo. Men detkan ifrågasättas om svenska varv, framför allt idagens arbetsmarknadsläge, skall ha sämrekonkurrensförmåga än våra utländskakonkurrenter.Är statsrådet beredd att medverka till att svenskavarvs subventioner avvecklas i samma takt somgäller inom och EG?1992/93:218 av () till statsrådetGörel Thurdin om Rödkobbsleden och miljön:Frågan om färjetrafikens utformning genomStockholms skärgård har varit föremål förutredning. Bl.a. har förslaget om en ny led --Rödkobssleden åter aktualiserats. Med hänvisningtill de stora miljövärden som står på spel önskar jagställa följande fråga till statsrådet åtgärder ämnar statsrådet vidta för attsäkerställa att färjetrafiken genom Stockholmsskärgård får bästa möjliga utformning urmiljösynpunkt?1992/93:219 av () till socialministernom biståndet till handikappade:I ett delbetänkande från handikapputredningenslogs fast det felaktiga i att handikappades ekonomimåste vara på socialbidragsnivå för att ett biståndskall kunna utgå. Det gjordes också en klardistinktion mellan ekonomiskt bistånd somskyddsnät och annat bistånd för att handikappadeskulle kunna ges möjligheter att delta i samhälletsgemenskap och leva som andra. Hemhjälp,assistans, färdtjänst m.m. skall utgå oberoende avandra ekonomiska förhållanden. Denparlamentariskt sammansatta gruppen kom ocksåmed förslag till utformning av en lagparagraf isocialtjänstlagen som skulle reglera annat bistånd.En kraftig majoritet av remissinstanserna stöddeutredningsförslaget.Nu har några kommuner frångått de principer sombör gälla. Detta har t.ex. skett i , därman behovsprövar färdtjänsten. Liknandeprövningar är aktuella i några andra kommuner.Min fråga till socialministern är därför:Vilka åtgärder kommer regeringen vidta för atthandikapputredningens intentioner för biståndskall följas i kommunerna?1992/93:220 av () tillkommunikationsministern om kraven på att SJvisar vinst:SJ befinner sig i kris. Många anställda varslas omuppsägning och verksamheter hotas avnedläggning.En bidragande orsak till problemen är de vinstkravsom staten ställer på SJ. Ett rimligt krav är attminska vinstkraven under den pågåendelågkonjunkturen.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:Kommer kommunikationsministern verka för attvinstkraven på SJ minskar under den pågåendelågkonjunkturen?1992/93:221 av () tillkommunikationsministern om SJ:s persontrafik påsträckan ----Göteborg:För gjordes ett utspel från SJom att persontrafiken sträckan ----skulle läggas ned.En eventuell nedläggning skulle få negativakonsekvenser för både och Dalsland.Bl.a. skulle och bli utan tågtrafik.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta medanledning av dessa planer?1992/93:222 av () tillmiljöministern om miljön och bilmotorer:Ny svensk bilavgasförordning träder i kraft under1993.