prot · GF0970 · 1992-02-26 00:00:00 — Vad som egentligenhänder i dessa länder kan nog bäst beskrivas medden gamla politikertermen: det har jag ingen aningom.Alltså: Förslaget är att man skall se över -- vilketinte kan ske , men på litet sikt -- ominte vi skulle göra insatsen i ett land. Det är såledessamma idé som att vi skulle koncentrera vårainsatser i vår närhet till ett område. Då kan vi ocksåkoncentrera våra insatser i fjärran på ett land. Detfinns enorma rationalitetsvinster att hämta. Jag troratt också mottagarna skulle tjäna väldigt mycket pådet. Det skulle även vi göra, för då skulle vinämligen som omväxling veta vad vi sysslar med.Anf. 9 ():Fru talman! Jag tycker att det var utmärkt att IanWachtmeister retirerade från ståndpunkten att viskulle adoptera . Det var bra att tonlägetsänktes litet grand i de här frågorna, och jag hoppasatt det fortsätter på det sättet i den här debatten.Det är klart att biståndet och den s.k. u-hjälpen harhaft avsevärda problem, men ser vi på de ländersom inte har fått någon u-hjälp av oss utan därbiståndet främst har kommit från den USA-dominerade och Internationellavalutafonden på rent marknadsmässiga ochkapitalistiska villkor, finner vi att resultatet inteheller där är så lysande. När Latinamerikasekonomier på många håll brakar ihop på grund avden strukturanpassningspolitik som de härinstitutionerna har bedrivit hotas ju också dedemokratiska landvinningarna. Blir det kaos iländerna kan vi snart vara tillbaka i ett läge dåmilitärdiktaturerna åter breder ut sig.Sydostasien är ett bra exempel. Många u-länderkan lära sig av . Man fick en massivhjälp förstås, man såg till att man hadesjälvförsörjning, att det blev jordbruksöverskottsom gjorde att man på egen hand kundeindustrialisera och tillverka jordbruksmaskinerm.m. för att få i gång en export.Detta är ju egentligen en annan linje än den somVärldsbanken och förespråkar. De menar ju att man direkt börsatsa på export av grödor och produkter.Jag noterar också, fru talman, att jag inte ficknågon reaktion från utrikesministern beträffandeett eventuellt stöd eller initiativ till förmån förAmerikas indianer med anledning av 500-årsjubileet av utplundringen av denna del avvärlden. Men hon har ju som sagt en chans till.Naturligtvis uppskattar jag också utrikesministernspositiva skrivning och engagemang för Förentanationerna. Men det arma harju utnyttjats av stormakterna -- särskilt av kanskeden nu enda kvarvarande stormakten -- för sinasyften efter . Detfinns många exempel på detta. Här har alltså desmå alliansfria staterna haft en uppgift att slå vaktom FN:s höga mål och principer.Jag skall bara ta ett exempel på ett område där vikänner en viss oro. för Västsaharaär allvarligt hotad på grund av sabotage.Folkomröstningen kunde inte hållas somplanerat utan är nu uppskjuten på obestämd tid.Vallängderna har inte kunnat färdigställas införvalet, därför att transporterar inmarockaner i och registrerar dessa istället för de saharier som avlidit sedan den spanskafolkräkningen gjordes 1974. En pakistansk FN-tjänsteman har hjälpt till genom att till Marockoöverlämna disketter som innehållerpersonförteckningarna.FN-styrkornas försörjning hindras också avMarocko. Styrkorna utsätts för hot ombeskjutning. överväger att dra tillbaka sinkontingent, och FN:s speciella representant haravgått. FN-styrkan är hotad när det gällerfinansieringen. FN kritiseras nu för att inte hareagerat på brott mot vapenvilan. Manfrågar sig också om ställer upp på att FN fårförolämpas på det sätt som skett.Den västsahariska befrielserörelsen villrädda FN-planen, men då måste FN agera medbetydligt större auktoritet gentemot Marocko.FN:s generalsekreterare skallpresentera en ny rapport om läget i föredenna månads utgång. Vi menar att måsteagera kraftfullt, så att den sista kolonin i kanavvecklas. Fredsplanen får inte förfuskas utanmåste genomföras. Om den misslyckas voredet en tragedi för det sahariska folket, och det voreytterligare en bakläxa för Förenta nationerna.Ett annat exempel är naturligtvis de rödakhmerernas folkmord i Cambodja. Efter det attröde khmer-ledaren tvingades flyför att undgå att lynchas av rasandemänniskomassor har han nu kommit tillbaka ochinkvarterats i samma hotell som FN:ssambandsofficerare. Här sitter slaktaren frånPhnom Penh, den röde Son Sen, som hade dethögsta ansvaret för tortyrcentralen i Tuol Sleng.Det är en absurd situation att FN har råkat blibeskyddare av dessa folkmördare. De utländskafrivilligorganisationer som arbetar i Cambodja harvädjat till de västliga demokratierna, och särskiltnämnt , för att man skall kunna få till stånden Cambodjalösning utan . Det harföreslagits att och hans närmastemedarbetare skall ställas inför någon form avinternationell tribunal och avkrävas ansvar för sinabrott. har föreslagit detsamma, ochhan har också uttryckt förväntan om att Sverigeskall ta någon form av initiativ. Vi menar att eventuellt börta initiativ till en sådan tribunal, både för att fåfolkrätten respekterad och med tanke på omsorgenom det cambodjanska folket.Anf. 10 Utrikesminister ():Fru talman! svarade mig inte påfrågan om han och det socialdemokratiska partietstår bakom krav att statsbesöket iIrland skall inställas. Det är viktigt för regeringenatt få besked på denna punkt. Han hade inte hellernågon synpunkt på min fråga om han ochsocialdemokratin inte tycker att det är möjligt attförena en kraftfull Europapolitik med ett globaltengagemang. Jag tycker det vore bra att få ett svarockså på den frågan. Regeringen ser det som enmycket viktig uppgift för den svenskautrikespolitiken att just förena båda dessa saker --en kraftfull Europapolitik och ett globaltengagemang.Det finns en kraftig motsägelse i av biståndet till Central- ochÖsteuropa. Om nu allt var så bra som han säger, omden gamla regeringen hade kommit i gång med såutmärkta insatser, skulle väl inte otåligheten i dagvara så stor för att regeringens förslag till ,den nya miljarden, skall kunna användas. Då hadeinte behovet varit så stort som det har varit attutrikesutskottet och ger regeringen enmöjlighet att använda de multilaterala pengarna iEFTA-fonden. var behovet oerhört stort,eftersom vi hade, och fortfarande har, att röra ossinom den smala ram som den gamla regeringenanvisade för biståndet till Central- och Östeuropa.Det förvånar mig inte att tycker attdet inte är så viktigt att lämna tillbaka baltguldet.Regeringen betraktar detta som en moralisk fråga.Däremot tycker jag faktiskt inte att det anstårpresident presstjänst att ha synpunkterpå vilket anslag regeringen och väljer föratt åstadkomma detta. Svenska folkets urgamla rättatt sig själv beskatta är förankrad i denna kammareoch inte hos någon presstjänst borta i Litauen.Fru talman! Jag skulle vilja använda den här tidenför att säga några ord beträffande tematnedrustning och säkerhet i en ny tid. Detta harännu inte berörts så mycket i utrikesdebatten.Regeringen tycker att dessa frågor är mycketviktiga, och vi arbetar med dem. Jag lät tillsätta enexpertgrupp som skall göra en översyn av densvenska nedrustningspolitiken i en förändradinternationell miljö. När jag presenteradeexpertrapporten gav jag också någrariktlinjer för den fortsatta verksamheten påområdet. Jag nämnde att en av de viktigaste ochmest akuta frågorna gällde kontrollen avkärnvapen och kärnteknologi i det sönderfallnaSovjetunionen. Det här är frågor som vi sedan desshar arbetat vidare med.En arbetsgrupp bestående av svenska specialisterpå området håller på att se över vad vi kan göra närdet gäller att stärka säkerheten vid ochandra kärnkraftsanläggningar i ochRyssland.Statsministern diskuterade också vid sitt besök iWashington bl.a. möjligheterna förett svenskt bidrag till det forskarcentrum som skallupprättas av , ochRyssland gemensamt.Som jag har sagt är det min bedömning atticke-spridningsfrågorna måste prioriteras i vårnedrustningspolitik.Förutom de aktiviteter som jag just nämntbeträffande grannstaterna i öster, söker vi stärka deviktigaste elementen i den internationella nukleäraicke-spridningsregimen genom att söka förlängaicke-spridningsavtalet för längsta möjliga tidnär det skall fattas beslut om avtalets framtid 1995.Över 140 stater är parter, och vi verkar för attytterligare stater skall ansluta sig genom att geökade resurser till somövervakar att klyvbart material i NPT:s icke-kärnvapenstater icke används förkärnvapenframställning, bl.a. genomspecialinspektioner och ökad tillgång tillinformation om ländernas kärntekniskaverksamhet, genom att förstärka internationellexportkontroll, främst genom Nuclear SuppliesGroup, med 27 medlemsländer, ochbl.a. genom att inkludera vissa dual use-produktertillverkade för civil användning samt genom attverka för att fler exportörsländer ansluter sig.När det gäller kemiska vapen är enpådrivande kraft i förhandlingarna i om enheltäckande konvention som vi hoppas skall kunnaantas . Jag hade den australiskaambassadören hos mig i går. Han överlämnade detförslag som har utarbetat till enheltäckande text.I höstas anslöt sig vidare tillexportkontrollregimerna, Australiengruppen förkemiska och biologiska vapen samt MTCR, MissileTechnology Control Regime.Beträffande konventionella vapen var Sverigemedförslagsställare till Generalförsamlingensresolution om upprättandet av ett FN-register för handel med konventionella vapen. I ettförsta skede uppmanas FN:s medlemsländer attlämna uppgifter om export och import av tyngrekonventionella vapen fr.o.m. den 1 januari 1992.Vi anser att det är högst angeläget attvidareutveckla sådana initiativ för att begränsainternationell vapenhandel och spridning avavancerade vapensystem till länder med instabilaförhållanden och odemokratiska regimer.När det gäller nedrustning och säkerhet vill jagockså peka på de möjligheter som öppnas inomESK. Vid uppföljningsmötet i nästamånad kommer vi att verka för ett stärkande avorganisationens konfliktlösande ochfredsbevarande förmåga. Tillsammans med deövriga nordiska länderna verkar vi för att ESK skallkunna upprätta en fredsbevarande styrka. Av storbetydelse för framtida säkerhet blirskapandet av ett nytt säkerhetsforum i ESK:s regi.Detta kommer att spela en övergripande roll närdet gäller förtroendeskapande åtgärder ochkonventionell rustningskontroll, men blir viktigtockså när det gäller icke-spridningsproblematiken.Vi ser ökade möjligheter til samarbete med denordiska länderna i detta sammanhang.Regeringen kommer alltså att aktivt drivanedrustnings- och rustningskontrollpolitiken, intebara i utan också på det globala planet. Detär nu exakt International PeaceBureau grundades i för att söka främjainternationellt samarbete och fredliga lösningar påkonflikter mellan staterna.Två världskrig och ett kallt krig har utspelats sedandess. Först nu har vi en möjlighet att medgemensamma krafter och i stor utsträckning iEuropa på gemensamma värderingar skapa etthållbart internationellt system för att fullfölja dessasyften.Anf. 11 ():Fru talman! Det är braåtgärder som utrikesministern redovisar. Det är pådet sättet som svensk expertis och sakkunskap skallanvändas i de internationellanedrustningsförhandlingarna och i arbetet där. Detär utmärkt.Något som vi alla som sitter i denna sal och somlyssnar lider av när det gäller gångna tiders synderpå upprustningsområdet är provsprängningarna avkärnvapen. Alla har vi en del av strontium 90 i vårbenstomme. Ett första steg på väg mot enkärnvapenfri värld är att man stoppar allaprovsprängningar av kärnvapen. Kärnvapnenbehöver inte förbättras, förnyas och utvecklas ännumer, när vi inte längre har någon reell fiende. Dettaär alltså en oerhört viktig sak.Sovjetunionen, när den fanns, vidtog ensidigaåtgärder för att inställa kärnvapensprängningarunder , 18 månader. Och det varGorbatjov som gjorde detta. har ständigtvägrat att gå med på stopp för provsprängningar.Därför undrar jag, men jag är inte säker på attMargaretha kan svara på det, om CarlBildt utnyttjade tillfället vid sina samtal iWashington att ta upp denna centrala punkt inedrustningsarbetet och redovisa den traditionellasvenska inställningen och det hot som de fortsattaprovsprängningarna alltjämt utgör.Beträffande och vill jag sägaföljande. är som vi vet en engageradperson. Hon känner starkt, som många andra, försin medsyster och medmänniska i den irländska 14-åringen. Jag önskar att utrikesministern skulle brysig lika mycket om denna flicka som om MonaSahlins uttalande. uttalande ärnaturligtvis en reaktion på att det officiella Sverigeännu inte har sagt något. Skapa klarhet där och talaom var regeringen står, så kommer också det hotsom tycks uppleva genomdenna spontana reaktion från attundanröjas.Vårt parti är inget centralstyrt somNy Demokrati. I vårt parti tar man spontanainitiativ när man känner starkt i en fråga. Menredogör för vad regeringen tycker när det gällerdetta övergrepp mot en 14-åring, så kommer bådekungen och drottningen och även utrikesministernatt kunna åka till skulle vilja ta upp en sak som jag nämndeinledningsvis i mitt huvudanförande, och det gällerfalsk deklaration i regeringsförklaringen.Regeringen talar om demokrati men ställer inteupp när demokratin är hotad. Jag tänker påVenezuela. gjordes ett försöktill statskupp av militären. Militären använde ettspråk som Ny Demokrati använder, dvs. ettpopulistiskt, och ville störta den folkvaldaregeringen. Det gjordes uttalanden i hela världen,från EG, Bush, , osv., eftersom man vetatt uttalanden i en sådan situation -- och detta varett angrepp mot en av mest stabilademokratier -- är viktiga för att visa kuppmakarnaatt de är isolerade, för att visa folket i Venezuelavad omvärlden tycker och för att visa att man ställerupp för den lagliga och folkvalda regeringen.Sverige teg. Och jag vet också att det var påuttrycklig order man inte sade något. tegförstås inte helt. Jag skickade också ett uttalande till minvän presidenten i Venezuela.Men det officiella teg.När demokratin är hotad, även om det är fråga omett land utanför , då tiger man och sviker.Vad tror utrikesministern att det ger för signaler tillregeringarna i ? Även dessa ländervill vi gärna ha med i vår säkerhetsrådskandidatur.Margaretha frågade om socialdemokratinkan ställa upp för ett europeiskt samarbete lika välsom för ett globalt och kraftfullt sådant. Svaretfanns med i mitt huvudanförande. Det är heltuppenbart. Vad som också är uppenbart är att iutrikesministerns tal har det skett enomvandling under galgen. Man har mättverkligheten och sett att det finns litet mer än EGsom gäller och den s.k. europeiska identiteten. Detfinns ett ESK som får starkare och starkarekonturer och en viktigare och viktigare position idet alleuropeiska säkerhetsmönstret. Och det finnsett som blir viktigare ochviktigare och som man inte brydde sig om tidigare isina uttalanden, och där kanditatur tillsäkerhetsrådet också rycker närmare. Därför görregeringen dessa uttalanden, och det är väl bra, ochjag är glad för dem. Fortsätt i den stilen!Till slut vill jag säga att greve här oftaangriper min person. Det är jag nöjd med, eftersomjag vet vad det betyder. Det betyder att han harförstått och lyssnat till vad jag har sagt här och vadjag säger på möten där vi talar om solidaritet ochinlevelseförmåga i andra människors villkor och omatt Ny Demokratis ledning sprider förakt, förtaloch fördomar om människor som inte råkar varafödda på den bråkdel av jorden som är svensk. Detär jag glad för att han har noterat.Jag kommer att fortsätta att driva linjen försolidaritet med alla och upplysning ominvandrarnas betydelse för ochflyktingskapets helvete, oavsett vad IanWachtmeister säger. Det är någonting annat än att''dänga dojan i Skara''.(Applåder)Anf. 12 (nyd):Herr talman! Jag har inte omnämnt att jag förstår att han är så fantastisktsolidarisk eller något liknande. Jag har omnämnthonom eftersom han representerar det mest falskavi har inom svensk politik. Han tar ut svängarnaoch skyller allt möjligt på andra. Han är mannensom är medansvarig till alla möjliga egendomligastöd till diverse regimer och terroriströrelser runtom i världen.Jag skall återkomma till vänligaomnämnande. Jag kan nu bara konstatera att jagden här gången inte blev direkt sammankoppladmed mord. Det brukar jag bli när är uteoch kör stora veven på sina resor, som sombekant får begränsas till i stället för att gå tillCuba.I vänstern är man ju festlig. Det kan man barakonstatera. Jag menar nu inte vänster, utanden som kallar sig vänster. Baltiska stater livnär sigi dag på export av Kalashnikovgevär, dessaautomatvapen som säljs i för hårdvaluta.Det är väl fina och trevliga saker, kan jag tro.Apropå vapen vill jag på nytt fråga: Är det intefantastiskt märkvärdigt -- det är i och för sig ingensom nu kan svara i debatten, men vad gör det -- tillåter våra mottagarländer att köpa vapen föråtta gånger vårt bistånd? Tystnaden blir kompakt såfort man nämner det.Utrikesministern efterlyste svar på sina frågor. Havtröst, fru utrikesminister! Jag har efterlyst svar påmina frågor sedan jag klev frampå den massiva träbarrikaden här framme. Detingår inte i de här debatterna, har jag förstått.Jag skulle i förhoppning att det går att göra någotnytt vilja ta ännu ett nytt grepp. Det gäller vad vikallar för biståndsbrigaden eller katastrofbrigaden.Sverige måste givetvis ha hög beredskap att biståvid katastrofer var och när de än inträffar.Katastrofer inträffar ofta utan någon som helstförvarning, därav namnet. Det finns också andrakatastrofer som är litet mer kända, t. ex.hungerkatastrofer. Vi i Ny Demokrati har därför ivår motion om en katastrofbrigad föreslagit ett nyttoch rationellt grepp.Förslagsställaren avsåg attsenare under debatten redogöra för detta mycketintressanta förslag, men han är sjuk. Inom NyDemokrati godtas bara feber. Viär nämligen, som sade, ett myckethårtstyrt den XII-parti. Men är man sjuk, så ärman sjuk, och han kan inte komma hit.Tänk er en brigad som ligger vid en flygflottilj somhar möjlighet att ta emot mycket tung flygtrafik ochhar närhet till andra transportsystem, helsttransport med båt. I brigaden är det fullt avmotiverade grabbar och tjejer, och kanske ocksåpigga gubbar och gummor. De har all tänkbarutrustning och förråd som kan behövas för deområden och precis den sorts terräng dit hjälpenplötsligt skall gå.Där finns det blågula Herculesplan, helikoptrar,jeepar, bandvagnar, snöskotrar, servicecontainrar,mobila fältsjukhus och allt vad det kan vara.Härifrån kan också överskottsmaterial ochjordbruksprodukter snabbt skeppas ut och nåfram -- detta sagt med vänlig hälsning tillbiståndsministern.Inom katastrofbrigaden är alla specialutbildade,och alla är motiverade och vill hjälpa till. De vet attde kan hjälpa, och de kan göra det snabbt.Marknaden för den brigaden finns dess värre helatiden. En sådan brigad är det bästa stödvi kan ge organisationer som Röda korset, Räddabarnen, kyrkorna osv. Visst är det väl en bra idé,herr talman? Därför måste den givetvis avslås,förmodar jag. Eller hur, herr talman?Nu skall jag övergå till de spännande arkiven. Nuöppnas portarna till arkiven i gamla Sovjetunionen.Vi såg hur man tassade omkring i dessa oändligakorridorer och öppnade en massa spännande lådor.Nu finns det en chans att se vad som pågick påLenins och och alla dessa trevliga despoterstid.Nu kan vi kanske se vilka svenska kontakter dehade och måhända hur de bedömde ,svenska politiker och svensk politik. kan vikanske t.o.m. se vilka spioner det fanns eller finns.Men det vore nog att vänta sig för mycket, eftersomsannolikt någon ''järnrumpa'' har ätit upp justdenna file.Hur som helst: Vore det inte intressant, herrtalman, om svenska folket fick ta del av despännande avslöjanden som finns isovjethärskarnas arkiv? Det skall bli mycketintressant att se om det nya världssamvetet, dennyligen ack så omvände , är beredd attstödja en sådan forskning. Historien kan ha mycketatt lära oss . Det är också mycketavslöjande om man anser sig ha något skäl attavböja denna möjlighet.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 13 ():Herr talman! bekymmer för deöppnade registren kommer åtminstone delvis attskingras när vårt parti publicerar en vitbok över derelationer som historiskt har förevarit och som vi nukan arbeta med på ett annat sätt.Jag har inte fått något svar på mina frågor omAmerikas indianer och initiativ för ellerCambodja. Jag tolkar detta som att några initiativfrån regeringen i detta avseende inte är att vänta.Margaretha talade i sittinledningsanförande mycket om mänskligarättigheter och demokrati, och det är naturligtvisoerhört bra och viktigt. Men det finns här som hosalla andra länder en dubbelhet i detta budskap. Vihar bestämt oss för att är en så viktighandelspartner att omsorgen om de mänskligarättigheterna fått vika. Vi beviljar numera u-krediter trots att regimen massarresterar, hållerrättegångar inför masspublik och omedelbartverkställer dödsdomar, torterar ochtvångsaborterar. I finns mängder av politiskafångar. Myndigheterna letar efter otillåtna idéer iakademiska avhandlingar. Förtrycket har hårdnat imuslimska områden och i Tibet.Likaså väntas vår handel med kraftigt öka.Regimen i är enligt enav de regimer som begår de mest omfattandebrotten mot mänskliga rättigheter.Herr talman! Om det nu äntligen blir fred iCentralamerika, och de krig som där pågårkommer att avvecklas, återstår de ursprungligakrigsorsakerna, nämligen fattigdomen,arbetslösheten och orättvisorna i jordfördelningen.Det är inte samma som för, låt osssäga, . finns mängder med vapen,förmodligen också svenska vapen, i området.Kombinationen av demobilisering av soldater ochmassfattigdom, delvis framtvingad avInternationella valutafonden, kan leda till enutbredd kriminalitet och ''banditism''. Som jag sadekan hot om militärkupper uppstå igen.Den stora osäkerheten för utgörs,enligt min mening, av vilken politik som USAkommer att föra i regionen. Är detMonroedoktrinen som också fortsättningsviskommer att tillämpas?En annan oviss faktor är ställningmellan handelsblocken. EG:s inre marknad och detnordamerikanska frihandelsblocket kan komma attinnebära nya hinder för den centralamerikanskaexporten -- som redan drabbats hårt avråvaruprisernas fall.I hotas freden. ''Recontras'' terroriserarlandsbygden. Sandinistledare skjuts, och lärare,läkare och andra nyckelpersoner råkar illa ut ifredsprocessen. Lanthandlare rånas ochjordbrukskooperativ beskjuts. Det enda sättet attåterföra dessa soldater till ett fredligt liv är att gedem jord och att äntligen genomföra jordreformen.Fredsöverenskommelsen i är bräcklig.Det är ovisst om de stora jordägarna kommer attupplösa sina privatarméer. Tre miljoner flyktingarskall repatrieras och få jord att odla egna livsmedelpå.Costa får visserligen miljöbistånd. Men nusöker de stora multinationella skogsbolagen rätt attavverka skogarna i och , tillförtvivlan för stora delar av befolkningen. IGuatemala fortsätter krigshandlingar och mord. Såsent som under första halvan av januari i årmördades 25 människor i Guatemala.Befrielserörelsen försöker få till ståndförhandlingar med regeringen. Där finns ocksåmöjligheter till initiativ från svensk sida, inte minstmed samtalspartnern i Washington.De som får betala det högsta priset för skuldernatill den rika världen, som är på ca , är barnen i tredje världen.Enligt skall staterna geprioritet åt barns intressen och utnyttja sinaresurser till det yttersta för att göra verklighet avbarnets rättigheter. Vi måste öka det politiskatrycket på regeringar i länder där barn misshandlas.Regeringarna har det yttersta ansvaret för den polisoch militär som torterar och dödar barn. Bara iBrasilien uppges 1 500 gatubarn ha mördats under1990. kommer längre fram idebatten att tala mer om barnen i tredje världen.Herr talman! Det räcker inte med fördömanden. Vimåste också ge ett bättre och aktivt stöd för demsom slåss för demokrati och mänskliga rättigheteroch vill leva utan förtryck.Vi tror inte på den embargopolitik som förmot .