prot · GG0925 · 1992-11-17 00:00:00 — 244 medger ytterligare ett inlägg från vardera.Anf. 245 ():Herr talman! Det passar mig precis, för därmed harjag fått ställa alla mina följdfrågor.Jag konstaterar att nyheten i svaret här är attstatsrådet kommer att tillsätta en förhandlingsmaninom . Det är naturligtvis glädjande. Menjag har inte riktigt klart för mig vad det är som skallfå det här ärendet att i fortsättningen -- omuttrycket tillåts -- gå som på räls. Är det inte så, attkommunikationsministern måste släppa till någotytterligare för att positionerna inte skall vara sålåsta? Detta ansluter till min tidigare fråga omvilket mandat den här förhandlingsmannenkommer att ha.Anf. 246 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror inte att det är särskilt klokpolitik att och jag står här som enpart i en sådan här förhandling och talar om vilkakort vi eventuellt är beredda att släppa i enkommande förhandling.Rent generellt vill jag gärna upprepa vad jagtidigare sade, nämligen att det bästa smörjmedlet idenna förhandling är det faktum att prisnivån nu ärlägre, i förhållande till den nivå som gällde när detstatliga anslaget fastställdes.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på fråga 1992/93:155 om BohusbanansutbyggnadAnf. 247 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta med anledning avVolvos beslut att avveckla produktionen iUddevalla 1993. I sin fråga har beslut att avveckla produktionen tillkravet på extrasatsningar i infrastruktur ochBohusbanans utbyggnad.Satsningar på infrastruktur är viktiga ur tvåsynvinklar. Dels främjar satsningarna enekonomisk tillväxt, dels skapas sysselsättning förbygg- och anläggningsarbetare. De satsningar iinfrastruktur som görs i landet betjänar bådadessa syften.Bohusbanan, som sträcker sig mellan ochStrömstad, är en länsjärnväg. I riksdagenstrafikpolitiska beslut sades det att ansvaret förinvesteringar i länsjärnvägar och länsvägar åvilarlänsstyrelsen. Jag har inte för avsikt att verka för enförändring av den inriktningen.Bohusbanan har emellertid hanterats av Banverketi samband med utredningen av Nordlänken mellanGöteborg och . I arbetet med Nordlänken harBanverket studerat två huvudalternativ: ensträckning genom och en sträckninggenom . har valt att arbetavidare med sträckningen genom ochhanterar Nordlänken, tillsammans med bl.a.Bothniabanan, i den pågående planeringsprocesseninför en ny tioårsplan för åren 1994--2003.Anf. 248 ():Herr talman! Jag ställer sällan frågor här ikammaren. Jag vet ju att det finns telefon.Jag vill inte anklaga andra för passivitet, om jagsjälv inte har några idéer. Men ibland är det viktigtatt kräva besked. Näringsministern har ju fåttmycket kritik för sin passivitet. Ävenkommunikationsministern fick adrenalinet att stigaså mycket hos mig att jag måste framställa minfråga.Enligt har kommunikationsministerntillskrivits uttalandet att det inte behövs någrasärskilda åtgärder med anledning avsysselsättningskrisen i Västsverige.Jag vill därför som en kontroll explicit fråga:Behövs det särskilda åtgärder, och vilka åtgärdertänker ministern vidta?Jag förstår att det inte går att göra om hela systemetför länsjärnvägen. Men villkommunikationsministern t.ex. medverka till attlänsstyrelsen får resurser till en upprustning avBohusbanan? Och kommerkommunikationsministern att driva på i frågan ombättre järnvägsförbindelser med ?Om planering skall rulla vidare,kommer det inte att hända någonting förrän i slutetav detta sekel. Kommer ministern alltså att driva påhär?Det bästa får inte bli det godas fiende. Jag tyckeratt det bästa är en Bohusbana till . Någotbesked är bättre än denna ständiga långhalning.Alla kommuner i är överens om det. Härär det alltså viktigt att något händer. Det handlarockså om andra områden.Så en konkret fråga: Skulle man inte när det gällerpengarna i krispaketet, dvs. 1.5 miljarder tillskogslänen, kunna tänka sig att vika en del av dessamedel för satsningar på länsvägarna i den häroerhört utsatta regionen?Anf. 249 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag börjar med den sista frågan.Frågan om de 1,5 miljarderna i krispropositionenskall ju behandlas av framöver.Regeringen har lagt fram sitt förslag. Det är såledesmöjligt för att ändra på inriktningen i dendelen.När det gäller vill jag säga att jag hartittat litet grand i planerna. I LTA-planen fanns detunder 1991 åtgärder till en kostnad av 5 miljonerbeträffande . Det här avsåg rälsbyte påsträckan Oxtorp--. Vidare finns i planen86 miljoner för bl.a. en fjärrblockering av bananframöver. Det blir , medtyngdpunkten på de två sista åren.Här finns det naturligtvis möjligheter att diskuteratidigareläggningar.Vi har också projektet , som finns med istorstadsförhandlingarna om , där ettantal tågsträckor finns med. I den uppgörelsen sägsdet att länstrafikbolagen skall ansvara för en heldel, bl.a. modernisering av fordonen, anpassningav turtätheten till efterfrågan, bankapacitet, osv.Dessa åtaganden, bl.a. att rusta upp ,finns med i Göteborgspaketet. När det gällerGöteborgspaketet är det mycket svårt att bryta utenskilda projekt. Som namnet anger är det ju frågaom ett paket som man fattar beslut om i dess helhet.Vi hoppas att förslagen från dessastorstadsförhandlingar snabbt skall komma påriksdagens bord. Jag svarade på en frågasom gällde just Malmöhusförhandlingarna.När det gäller Nordlänken, har , SJ ochNorska statsbanorna tillsammans gjort enutredning om alternativa bansträckningar mellanGöteborg och . Jag måste, herr talman,upprepa det som jag sade, nämligen att detta i dagär ett förvaltningsärende hos . Banverketavser att redovisa det för i samband medtioårsplanen 1994--2003. Jag beräknar att det skernågon gång nästa år.Anf. 250 ():Herr talman! Jag tolkar andan ikommunikationsministerns svar -- det är måhändafritt tolkat -- som att ministern avser att försökavidta extraåtgärder. Ministern nickar, och det är jagtacksam för. Det är tacksamt att höra att ministernkan tänka sig en tidigareläggning. Det är jag gladför. Men även om det är ett förvaltningsärende, kanen minister, utan att bedriva ministerstyre, påverkasaker och ting. Det finns något mellan himmel ochhelvete, och där kan en aktiv minister göra något.En satsning måste komma till stånd. Det handlarinte bara om att den ger direkt arbete, utan den gerinvesteringar i infrastruktur. Den ger sysselsättningi och med att man lägger ut beställningar.Jag skall nämna ett konkret exempel. Vägverkethar dragit ned på sina beställningar av väghyvlar,från 30--40 till mindre än 10. Det påverkarverkstadsföretag i denna region. Det är sådanainsatser som en aktiv kommunikationsminister kanse till att få till stånd. Det går att utvecklasjötransporter. Vägsatsningar är oerhört viktiga,t.ex. 251 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill gärna till sägaatt denna regering och denna riksdag under dettabudgetår har anslagit så mycket pengarsom anslogs under ett normalår ochdubbelt så mycket som förinvesteringar i infrastruktur. En hel del av dessainvesteringar har kommit i gång. Av 310 störreprojekt har ca 300 kommit i gång. Av de 950 mindreprojekt som fanns med ikompletteringspropositionen har ca 500 kommit igång, varav 200 redan är avslutade. Ytterligare ca450 kommer att komma i gång . Jaghoppas att en hel del också kommer att finnas idenna region som har drabbats så hårt genom denedläggningar som sker på både och Saab.Anf. 252 ():Herr talman! Jo visst har något kommit i gång, menSverige är långt och har en stor yta. I denna regionbehövs nu och . Ta med dettabudskap, kommunikationsministern, och kom tillUddevalla för att diskutera dessa frågor medföreträdare för regionen. Jag tror attkommunikationsministern kan avsluta denna rundamed att säga att han kommer att besöka Uddevallaföre jul. Det vore oerhört bra om ministern kundegöra det. Det skulle ge oss möjlighet att diskutera ilugnare former än under denna korta frågedebatt.Jag hoppas att kommunikationsministern tar dennainbjudan ad notam.Överläggningen var härmed avslutad.39 § Svar på fråga 1992/93:176 omgodstransporterna på BohusbananAnf. 253 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder som jag avser vidta för att bibehållamöjligheten för effektiva godstransporter på helaBohusbanan.Bakgrunden till frågan är att det finns förslag attanlägga en bussterminal på det område som harjärnvägsräls.Det är SJ som ansvarar för bangården och avgör ommarken skall avstås till förmån för en bussterminal.Det är SJ som från kommersiell synpunkt skallavgöra hur godstransporter effektivt kan ske påBohusbanan.SJ och ingår i den civila delen avtotalförsvaret och har tillsammans med Banverketansvaret för järnvägens beredskapsplanering.Ansvaret för planeringen av hur bangården iStrömstad skall utnyttjas åvilar SJ.Jag har således inte för avsikt att vidta någrasärskilda åtgärder på mot bakgrund avÅke Carnerös fråga.Anf. 254 ():Herr talman! Jag har lyssnat till frågeställaren föremig, , och de svar som statsrådethar lämnat. Jag är naturligtvis medveten om SJ:sansvar för bangården i . De satsningarsom jag efterlyser från statsmakternas sida, ochsom man kan tolka in i min fråga, gällermiljövänliga transporter i . Risken är atten sträcka, eller en del av en sträcka, kan läggas nedom man börjar vidta sådana åtgärder, minskatunderhåll osv.Rapporterar vidare till de politiskainstanserna om det sker sådana neddragningar?Anf. 255 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vet inte vilka neddragningar somÅke Carnerö syftar på. Frågan om bangårdar ochhur de används för olika ändamål åvilar i förstahand SJ och naturligtvis Banverket.Anf. 256 ():Herr talman! Som jag ser det kan man komma in ien ond cirkel. Man börjar minska underhållet, ochminskar bangårdarnas längd, så att godsvagnar itillräcklig omfattning inte kan tas emot. Detta kanleda till att underhållet blir så dyrt iförhållande till transporterna att det hela kan slutamed att en sträcka läggs ned. Som jag ser det är detmycket viktigt att de miljövänliga transporternakan fortsätta.Hur kan behandlingen av frågan om Bohusbanansfortlevnad ske i ett sådant fall?Anf. 257 Kommunikationsminister ():Herr talman! är en av de banor somhåller på att rustas upp. Jag tycker därför inte attbilden av att detta skulle vara någon sortsnedläggningsprojekt stämmer. Tvärtom har jag i etttidigare frågesvar redogjort för vilka åtgärder somvidtas när det gäller LTA-planen och när det gällerde ytterligare 86 miljonerna som satsas på banan,framför allt i fråga om fjärrblockering.Anf. 258 ():Herr talman! Jag blir lugnare av detta svar frånstatsrådet. Jag har alltså fått rapporter om att dethandlar om minskat underhåll och att man minskarbangården i . Men det kan tänkas attdetta inte blir aktuellt.Som jag ser det, är konsekvensen av det som nusker att fler och fler bussar kommer att gå parallelltmed och att det fungerar mycket bra.Men jag tycker ändå att det med tanke på miljönoch de investeringar som har gjorts iBohusbanan vore värdefullt om den fick levavidare.Jag förmodar att det i så fall kommer att finnas godaförhoppningar om en framtid för Bohusbanan.Anf. 259 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill i detta sammanhang upprepadet som jag har sagt om projektet , somfinns med i Göteborgsöverenskommelsen. Detberör i allra högsta grad , sträckornaGöteborg--, ----, --och --är de aktuella sträckorna iVästtågsprojektet.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Svar på fråga 1992/93:157 om ett frivilligtbåtregisterAnf. 260 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jaghar tagit reda på möjligheten för att ett frivilligtfritidsbåtsregister som polis och andra myndigheterkan utnyttja kommer till stånd.Regeringens proposition om upphävande av lagenom fritidsbåtsregister grundar sig påställningstagandet att nyttan av det nuvarandeobligatoriska registret inte står i rimlig proportiontill det integritetsintrång som följer av ett sådantregister.I propositionen behandlas också frågan om ettfrivilligt fritidsbåtsregister. Om det skulle finnasintresse för ett frivilligt register kan statenunderlätta ett inrättande genom att ställaregisteruppgifter ur det upphävda registret tillförfogande. Denna uppgift har regeringenföreslagit att skall ansvara för. Ettdatabaserat frivilligt register är dock enligtdatalagen ett personregister och styrs därigenom avdatalagens regler. Frågor om registeransvar,registerändamål, tillgång till registret och andraförutsättningar för ett frivilligt register prövas avDatainspektionen på ansökan av den som vill föraregistret.Anf. 261 ():Herr talman! Jag vill först tackakommunikationsministern för svaret.Min fråga är föranledd av att inte minst polisen påolika håll i landet ser med oro på attfritidsbåtsregistret skall upphöra. Detta register harenligt de uppgifter jag fått varit till mycket stornytta för polisens verksamhet, t.ex. vid spaningari olika sammanhang, stölder, personeftersökningaroch liknande. Om nu polisens och andramyndigheters möjlighet att använda båtregister isin verksamhet försvinner i och med att det statligaregistret kommer att upphöra är det naturligtvis tillmycket stor nackdel för myndigheterna i derasarbete.Det talas i propositionen om att det finns ett antalproblem vid tillämpningen av lagen omfritidsbåtsregister. Jag har svårt att tänka mig attproblemen skulle vara av sådan art att de inte gåratt lösa utan alltför långtgående utökning avregleringen. Inte heller kostnaden för registret kanavskräcka. Det är fråga om en måttlig höjning från30 till i avgift för att man skall täckakostnaderna.Flera remissinstanser har uttalat att de är mycketpositiva till registret. Visserligen finns detyttranden med förslag om ändringar ochförbättringar i olika avseenden, så att registretskulle bli mer komplett och vattentätt, vilket ju kanvara bra i båtsammanhang.Kommunikationsministern har här talat om attintegritetsintrånget blir för stort i förhållande tillden nytta man har av båtregistret. Detta synes förmig vara litet underligt med tanke på den nytta sompolisen, tullen, m.fl. säger sig haav registret. Vi har ju t.ex. bilregistret och flerandra register som används av myndigheter. Manhör ganska sällan protester mot dessa eller tyckeratt det är ett integritetsintrång som man inte kan ståut med.Anf. 262 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om vi tittar på vad remissinstansernasade, har ett stort antal -- jag kan nämnaexempelvis Försäkringsbranschens service AB;FSAB, och -- framfört tanken på ettfrivilligt register om det nuvarande avvecklas.Andra, såsom t.ex. fritidsbåtsägarnasorganisationer, ,och ,är positiva till att denna lag upphör och att ettfrivilligt register i stället inrättas.Jag tycker också att man skall komma ihåg, att närbeslutet om ett fritidsbåtsregister fattades 1987uppskattades antalet registreringspliktiga båtar tillungefär 400 000. Vid en beräkning sommaren 1991fanns det bara 275 000 båtar registrerade. Detvittnar om att det fanns och finns ett starktmotstånd mot denna registrering. Tanken är att ettfrivilligt register skall kunna attrahera de båtägaresom inte har velat ingå i det obligatoriskaregistret.Anf. 263 ():Herr talman! Jag hoppas att det är rätt somkommunikationsministern tror och att man får enstörre uppslutning med ett frivilligt register.Det har i massmedia stått att läsa att ettupphävande av det statliga registret skulle innebäraatt försäkringspremier för fritidsbåtar skullekomma att höjas. Detta är i så fall en följd av attpolisen inte längre har samma möjligheter att spårabåtar när man inte har ett statligt register att tillgå.Min fråga är då: Vad sägerkommunikationsministern om dessa påståenden?Anf. 264 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är inget tvivel om attförsäkringsbolagen är en grupp som tillsammansmed polisen, , Räddningsverketosv., har ett intresse av ett sådant register. Deintressenter som kan komma att bli aktuella för atthandha registret inkluderar ocksåförsäkringsbolagen. En av tankarna bakom detta ärnaturligtvis, att om det är som man hävdar -- dvs.att det underlättar att återfå stulna båtar osv.-- finnsockså ett intresse av att driva ett sådant register.Anf. 265 ():Herr talman! Det är enligt min mening mycketviktigt att det verkligen kommer till stånd ettfrivilligt register, eller frivilliga register, vilket detnu blir, när man upphäver detta statliga register.Det vore då mycket bra omkommunikationsministern och regeringen överhuvud taget skulle kunna hjälpa till att verka för attdessa register på något sätt kommer till stånd. Vivet ju att Polisen har mycket storaproblem att tillnärmelsevis klara upp alla brott sombegås. Om de i detta sammanhang inte får tillgångtill ett register skulle det ytterligare försämra derassituation.Överläggningen var härmed avslutad.41 § Svar på fråga 1992/93:188 om tågtrafikenmellan och ÖstersundAnf. 266 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om denstatliga förhandlingsman, som skall utredaförutsättningarna för snabbare tågtrafik påsträckan --Östersund.År 1991 gjorde en utredning avförutsättningarna för snabbare tågtrafik mellanStockholm och . Målet var att medge enrestid . Ett investeringsprogram meddetta mål utvecklades.En statlig förhandlingsman, ,tillsattes för att skapa de ekonomiskamöjligheterna att genomföra utbyggnaden med enkombination av statlig och lokal finansiering. Enöverenskommelse nåddes, och arbetet är i gång.1 464 miljoner kronor har anvisats förinvesteringar i Ostkustbanan.Vid mitt besök i väcktes frågan om ettlikartat förfarande för sträckan --, med målet fyra timmars restid. Jaguttryckte mitt stöd för idén att klarläggaförutsättningarna, och tog genast kontakt medBanverket.Innan någon förhandlingsman utses, måste detekniska förutsättningarna klarläggas. Banverketstuderar nu vilka åtgärder som är mestkostnadseffektiva för att nå den önskade restiden.Därefter vet vi bättre förutsättningarna för hur viskall gå vidare med beslutet om förhandlare.Anf. 267 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret, som jag skall vidarebefordra till depersoner som hörde löftet om en snabbt tillsattutredning. Många har väntat på besked som har gått. När kan underlaget frånBanverket beräknas vara klart och enförhandlingsman tillsättas? Tidsplanen är jumycket viktig.Sedan vill jag passa på att ställa ytterligare ett parfrågor. fick Trafikutskottetinformation av SJ:s ledning om att Norrastambanan skall rustas upp för godstrafik. Tidigareutredningar har kostnadsberäknat dubbelspårKilafors--till ca . Kankommunikationsministern redan nu ge besked omhuruvida det kan anslås mer pengar till Norrastambanan utanför ordinarie budget för att snabbaupp godstransporterna? Det är livsviktigt för enpositiv utveckling i inland.Generaldirektör talade också om attSJ bara skall köra gods på Norrastambanan, och på Ostkustbanan satsar SJ påpersontrafik. Jag har då ytterligare en fråga.Kommer att få möjlighet att påverkaplanerna, eller kan SJ ensamt besluta om att dra insin persontrafik på Norra stambanan?Anf. 268 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har ett glädjande budskap tillSigrid Bolkéus. Det är nämligen så att regeringenhar bestämt sig för att försöka avreglerajärnvägstrafiken och få fler operatörer än enbartStatens järnvägar. Detta beslut fattades redan 1988i och med det trafikpolitiska beslutet. Man börjademed att dela upp verksamheten på ochSJ, och fick därigenom en infrastrukturhållare ochen operatör.Vi har sett vid avregleringen av inrikesflyget, attnär man bryter monopolet och släpper in fleraktörer uppstår fler nya affärsidéer. Jag ärövertygad om att det efter denna avregleringkommer att finnas fler företag. Det var exempelvis18 företag, om jag inte minns fel, som anmälde sittintresse att köra persontrafik på . Närdet gäller länsjärnvägarna trafikerar bl.a. BK-tåg,som också kör trafik uppe i . Jag ärövertygad om att när denna avreglering har trätt ikraft, finns det nya friska idéer om hur man ocksåskall attrahera tågpassagerare på dessa sträckor.Anf. 269 ():Herr talman! Jag vill få svar på min fråga omtidsplanen och om det blir några extra pengar tillNorra stambanan.Jag tolkar kommunikationsministerns svar som attregering och riksdag inte kan gå in och styraverksledningarnas beslut och planer. Är det rätttolkat?Anf. 270 Kommunikationsminister ():Herr talman! Ja, det är rätt. Det är Statensjärnvägar som enligt det trafikpolitiska beslutetavgör vilken trafik man vill köra. Sedan har statenmöjlighet via den förhandlingsman som regeringentillsatt handla upp s.k. olönsam trafik. Denmöjligheten finns naturligtvis.Jag kan inte här ge någon mer exakt tidsplanän den som finns i det skriftliga svaret.När det gäller extra anslag till sträckan --är den frågan ännu inte beredd.Anf. 271 ():Herr talman! Jag är tacksam omkommunikationsministern hör av sig så fort han vettidsplanen och när man kan börja diskutera medkommuner och regionala aktörer, så att alla de somundrar får besked så snabbt som möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.42 § Svar på fråga 1992/93:196 om ackrediteringav bilverkstäderAnf. 272 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att medverka till att alla typer avverkstäder ackrediteras för att få meddelagodkännande av fordon som vidkontrollbesiktningen fått anmärkning i form av s.k.2:or.Vid årsskiftet träder nya bestämmelser ifordonskungörelsen i kraft som innebär att ettfordon som vid kontrollbesiktning fått anmärkningi form av en 2:a, i stället för att genomgå en s.k.efterkontroll vid , skall kunnabli godkänt genom att ägaren ger in ett intyg frånen ackrediterad verkstad om att det aktuella feletåtgärdats. Den ackreditering som det här är frågaom beslutas av Styrelsen för teknisk ackreditering.Utgångspunkten vid beslut om ackreditering är attverkstaden i fråga skall ha den utrustning ochkompetens som krävs för att kunna åtgärda debrister beträffande fordonet som framkommit vidkontrollbesiktningen. En verkstad som inte harutrustning för att åtgärda alla typer av fel kan ändåackrediteras för att åtgärda vissa enklare brister påfordonet. Det är således inte behovet avkontrollerande verkstäder, utan enbartkompetensen och utrustningen hos verkstaden ifråga, som är styrande för det antal verkstäder somskall ackrediteras. Att upprätthålla kraven påkompetens och utrustning i detta sammanhanganser jag är viktigt med tanke på trafiksäkerheten.Jag anser mot bakgrund av vad jag nu har sagt attdet finns tillräckliga möjligheter för alla typer avverkstäder att få ackreditering inom den nyaordningen för s.k. efterkontroller.Anf. 273 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Detta är ju enbra sak. En avreglering som gör det enklare för denenskilde bilägaren.Det är också viktigt att det skapas rättvisamöjligheter mellan olika typer av verkstäder och attde verkstäder som finns ute i glesbygderna får enmöjlighet att vara med i det här systemet.Kommunikationsministern säger att dessamöjligheter finns och att det bara är den utrustningsom finns som skall avgöra om det är möjligt att bliackrediterad eller inte. Jag begriper också att detmåste finnas en viss utrustning.I 5 § i bestämmelserna för hur det här skall fungerasägs det att samma människa som har repareratbilen inte får kontrollera att det är riktigt gjort. Detinnebär att en verkstad med en ensamverkstadsägare inte har möjlighet att vara med.Man måste alltså ha en anställd. Man måste varafler än en på verkstaden för att över huvud tagetkomma i fråga.Det finns ytterligare en sak i detta. Det är att bådeansökningskostnaderna ochutbildningskostnaderna är ganska höga. Det kanavskräcka en del, men det är en annan sak. Detborde också prövas.Sedan finns det ytterligare en underlighet i detta,nämligen att personbilar som är nyare än 89-årsmodell och mindre lastbilar som är nyare än 93-årsmodell inte får godkännas på det här sättet därföratt avgasbestämmelserna är sådana. Vi har ju haften diskussion om att alla verkstäder skall hamöjlighet att göra sådana reparationer. Då bordede i rimlighetens namn också kunna klara dessareparationer och godkännandet av dem.Jag skulle vilja ha kommunikationsministernssynpunkter på de anmärkningar som jag haft pådessa regler.Anf.