prot · GG0946 · 1992-12-16 00:00:00 — Jagtror däremot inte att det behöver innebära attjustitieministern är låst och förhindrad att kommamed nya lösningar och tankar kring detta.Som säger finns ett stort tryckfrån samhället, och det trycket ökar. Samhället harju allt att vinna på att de enskilda får hjälp så att dekan betala någon del av sina skulder. Det insersäkert också justitieministern. Jag är mycket merpositiv på det här området än vad är.Jag tror alltså inte att justitieministern känner sigbunden av att hon har uttryckt att det finnssvårigheter i sammanhanget.Anf. 113 () replik:Herr talman! Jag får tolka inlägg som att det pågår ett arbete och attdet är en misstolkning från vår sida att ärendetskulle ha lagts i någon byrålåda. Men vi stårfortfarande kvar vid vårt krav, och det kan ju intevara något större problem för regeringen att läggafram ett förslag.Anf. 114 (nyd):Herr talman! Debattreglerna föreskriver att manendast en gång per betänkande får frekventeratalarstolen. I det här fallet skall jag behandla tvåmoment, varför jag tyvärr behöver litet extra tid,dock kanske inte , som jag är uppsatt påi talarlistan.I dessa dagar, när varsel om uppsägningar, beskedom nedläggningar av företag och en till synes aldrigsinande ström av konkurser dominerarnyhetsförmedlingen, är det lätt att nedslås avbekymmer. Det gäller emellertid i dessa tuffa tideratt inte bara beskriva det som är dåligt - vi behöverockså höra goda nyheter. Även om det just nu ärrätt glest mellan dem, så finns de. Vi bör se till attdet finns medel att hjälpa fram investeringsobjektoch liknande arbetsmarknadspolitiska åtgärder, såatt de så snabbt som möjligt ger positiva effekter.Arbetslösheten i uppgår nu till5,öppet arbetslösa, och tyvärr kanarbetslösheten komma att öka ytterligare. Totaltstår utanför arbetsmarknaden, dvs. de ärarbetslösa eller föremål för åtgärder.Bland ungdomarna i gruppen står 33 %utanför arbetsmarknaden. Dessa är antingenarbetslösa eller föremål för åtgärder. Risken äruppenbar att av ungdomarna undervintern kommer att stå utanför den ordinariearbetsmarknaden.Länet har tappat minst6 000 arbetstillfällen genom nedläggningar.För att över huvud taget kunna fortsätta att ordnautbildning för arbetslösa behöverLänsarbetsnämnden omedelbar förstärkning om ca250 . Därutöver måste möjligheteröppnas att använda arbetslöshetsersättningspengarför aktiva insatser. Det måste vara bättre att ge dearbetslösa utbildning än att de bara passivt uppbärarbetslöshetsersättning.I länet finns ett antal välbehövliga och angelägnainfrastrukturprojekt, som bara väntar påklartecken från regeringen. Det gäller satsningenpå Ostkustbanan och på mellan ochHudiksvall. kan investeringarför ca 1,3 miljarder starta om bara regeringen gerklartecken. Regeringen har än så länge bara givitklartecken till 300 miljoner.Att på detta sätt pytsa ut arbeten och anslag i småposter både fördyrar och fördröjerarbetsmarknadsinsatserna. Dessutom är det i dettafall fråga om en lönsam investering.När väl dessa arbeten kommer i gång skapas ca2 000 årsarbeten, fördelade . Flerahundra bygg- och anläggningsarbetare kommer attfå arbete, liksom entreprenörer och leverantörer.Samtidigt skapas grunden för en positiv framtidautveckling i hela södra . Även påstambanan genom länet finns investeringsprojektför ca färdiga för start underdet närmaste året.Regeringen har att lägga fram förslag omforskningspolitikens inriktning. Här finns tillfälleatt verksamt stödja och utveckla de mindre ochmedelstora högskolorna, t.ex. högskolan iGävle/. Se till att denna högskola ochandra mindre högskolor får kraftfullaförstärkningar på forskningssidan. Se tillatt utveckla ,som utgör en viktig länk i det samarbete somutvecklas mellan högskolorna i /,/och . Uppmuntra dekopplingar som dessa högskolor redan har meduniversitetet i är den svåraarbetsmarknadssituationen inte ny. Så sent somunder och befann sigVärmland i en bekymmersam situation på grund avden omfattande och svåra omstruktureringen avindustrin.Nu är vi alltså där igen. Det skall dock starktbetonas att mycket har hänt under dessa tio år.Många världsledande företag inomframtidsorienterade branscher har hittat en plats iVärmland och framför allt i . som är världsledande ärinformationsteknologiföretaget . Pappersmaskintillverkaren är ett annat exempel.Regeringen beslutade att beviljaTetra i ett lokaliseringsstöd på 12miljoner kronor. Detta gör att man successivt kanöka arbetsstyrkan från 100 till 200 fram tillsommaren 1994.Av naturliga skäl dominerar dock de negativabeskeden när det gäller arbetsmarknad ochnäringsliv. Den ensidiga näringsstrukturen i mångaorter i har gjort att den senaste tidensmånga besked om neddragningar förmörkat bilden.I i västra har varslat 235 personer om uppsägning.I är framtiden fortfarande oviss försysselsättningen, även om skallsatsas i järnverket, så att blir världenssmidescentrum för verktygsstål.I har varslat på grund avminskad orderingång. Gjuteriföretagen i också svårigheter som skaparsysselsättningsproblem.I förra veckan meddelade ledningen för attden mekaniska verkstaden vid Zakrisdalsverkenskall flyttas till . Därmed försvinner 400arbetstillfällen. Av den fabrik som bara för någotår sedan hade 1 100 anställda kommer ingenting attåterstå våren 1994.Fru talman! Vad kan nu regeringen och riksdagengöra för ? Jo, även i detta fall kan mantidigarelägga viktiga infrastruktursatsningar. Det ärinvesteringar, ej kostnader, och det ger ett stortantal arbetstillfällen samt dessutom en viktig signaltill omvärlden om att och satsarpå framtiden.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall tillmotionerna Fi75 samt Fi51 om behovet avregionala sysselsättningsprogram, som tas upp ifinansutskottets betänkande.Jag övergår sedan till bensinskatten.När det gäller regeringens ochSocialdemokraternas gemensamma proposition omåtgärder för att stabilisera den svenska ekonominvar Ny demokrati det enda parti som bemötteförslaget beträffande bensinskattehöjningen meden motion. Då min motion har engagerat andrainom mitt parti så hårt att den i stort redan hardebatterats kommer jag att kraftigt korta ner mittanförande.Anledningen till motionen var att vi ansåg attbensinskattehöjningen fördelningspolitiskt sett varen olycklig och mindre rättvis åtgärd. Bilberoendetär inte jämnt fördelat vare sig över landet ellermellan olika inkomstgrupper. En kraftigt höjd skattdrabbar i hög grad barnfamiljer, glesbygdsbor,låginkomsttagare m.fl. Som underlag för motionenhar vi bl.a. tagit del av bensinbolagens redovisningav vad bensinen skulle kosta från . Viansåg detta vara en fullkomligt orimlig kostnad,speciellt för de kategorier som inte har tillgång tillalternativa färdmedel, utan som helt och hålletmåste förlita sig till bilen.Motionen lämnades in -- alltsåinnan kronan började flyta och den s.k.devalveringseffekten tillkom.Tack vare den misskötsel av ekonomin som ettsocialdemokratiskt vanstyre för måstestatskassan förstärkas. Det är vi medvetna om, ochvi vill hjälpa till. Bensinskattehöjningen är avseddatt till statskassan inbringa ,enligt regeringen.Som vanligt är regeringens förslag finansiellt dåligtgrundat. har nämligen integjort några beräkningar av volymeffekterna. PåFinansdepartementet antar man att människorkommer att åka bil lika mycket som oavsetthur högt bensinpriset blir.Samma beklagansvärda tänkande tillämpades dåden s.k. turistmomsen infördes, vilket är ett direktparallellfall till detta. Genom att se på resultatet avinförandet av turistmomsen bör man alltså redan nukunna sia om resultatet av bensinskattehöjningen.Turistmomsen beräknades ge ett tillskott om 4,2miljarder. Resultatet blev 2,4 miljarder. Dessutomtillkom på minussidan 8--10 miljarder i ökadearbetslöshetskostnader och minskadeskatteintäkter.En höjd bensinskatt kommer inte att ge 5,2miljarder utan högst 1--3 miljarder i tillskott tillstatskassan. Dessutom tillkommer de negativadynamiska effekterna.Sveriges attraktionskraft som turistland minskar.Turisterna väljer hellre och Finland.Inkomstbortfall? Kalkyl samt finansiering saknas!Då bensinpriset går upp höjs KPI, vilket medför attpensioner och bidrag räknas upp. Med andra ord:ökade utgifter för staten. Kalkyl samtfinansiering saknas!Vi framförde i motionen alternativa förslag till enmotsvarande inkomstförstärkning. Ett förslag är atti stället lägga inkomstförstärkningen så, att manhöjer fordonsskatten för bensindrivna personbilar.Ett annat förslag är att den höjda bensinskatten ejskall drabba stödområdena, som redan nu ärtillräckligt utsatta.När nu Ny demokrati hade lagt fram ettvälunderbyggt, verklighetsbaserat och finansieratförslag som alternativ till förslagen i dennaproposition inträffade följande:Socialdemokraterna försökte hoppa avuppgörelsen med regeringen. De ville i stället attskattehöjningen skulle skjutas på framtiden.Härvid skall beaktas att Socialdemokraterna intevill göra avkall på själva förslaget om höjdbensinskatt.Regeringen fick plötsligt kalla fötter och började taefter Ny demokrati. Den började lyssna på vadverklighetens folk vill. Ojdå, sade regeringen, villinte folk ha höjd bensinskatt? Nydemokratis förslag är ju jättebra, så det kan vi inteanta. Vad skall vi göra?I ren desperation, för att kompenseraskattehöjningen, föreslog man då en höjning avreseavdraget med en krona, en lika ogrundadkalkyl som när hela bensinskattehöjningensnickrades till. Reseavdraget kostar staten ca 470miljoner. Men hur skall detta finansieras? Jo, mantänker lägga på ytterligare skatt på ett annat ställe.I detta fall slopas de speciella avskrivningsreglernaför beredskapslagren av olja. Det ger --1993 och 1994 -- sammanlagt ca 500 miljoner tillstaten. Därefter finns det ingen finansiering.Detta förslag läggs fram, trots attKonsumentverkets rapport 1988/89:IIvisar att boende i glesbygd har högre bilkostnad.Glesbygdsbilisten kör mer ängenomstnittsbilisten, och han har en årligmerkostnad för drift och underhåll för bilen på3 . Dessutom har inkomsttagaren iglesbygdsområden en medelinkomst som är 45 000kronor lägre än för andra inkomsttagare. harbilkostnaderna och inkomstgapet mellanglesbygden och andra områden markant ökat.Förutom Ny demokrati kräver bl.a. och Norrlandsförbundet attbensinprishöjningen skall stoppas.Förutom ett konstaterande att regeringens förslagom bensinskattehöjningen slår helt fel, konstaterarSCB att regeringens åtgärd att mildrabegränsningen av reseavdragen har varit ''någotmissriktad''. I sin utredning har man kommit framtill att lindringen naturligtvis var bra förglesbygdsbor, men de ökade avdragen innebarfrämst en kompensation för pendlare kringstorstäderna, där fler kan göra reseavdrag och därreseavdragen är högre. Dessutom harstorstadspendlare tillgång till alternativatransportmöjligheter.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation nr 20.I detta anförande instämde . 115 ():Fru talman! Också jag tänkte tala ombensinskatten. Det är nämligen fler än ArneJansson som har motionerat om avslag på denföreslagna höjningen.Bland förslagen i det s.k. krispaketet fanns det ettförslag om en mycket kraftig höjning avbensinskatten. Skatten på bensin och framför alltden nu föreslagna skattehöjningen slår hårt motvissa regioner här i landet. Det är först och främstbefolkningen i glest bebyggda områden somdrabbas.I inland, där avstånden är stora, kommerhöjningen att medföra mycket storakostnadsökningar. Praktiskt taget all verksamhetkommer att drabbas. Höjningen innebär problemför t.ex. polisen i glesbygd. Inom Vilhelminapolisdistrikt kör polisen mellan 20 000 och 25 000mil , vilket gör att det blir en storkostnadsökning. Lägg därtill besparingskravet på500 miljoner, som polisväsendet har att uppfylla.Ja, det går nog att göra en ganska lång lista överområden som kommer att drabas. I en del fall blirdet kanske problem med att upprätthålla olikaverksamheter eller att klara av uppgifterna på ettbra sätt.I regeringsdeklarationen sägs att ''Hela Sverigeskall leva''. En sådan höjning av bensinpriset somdet nu är fråga om går illa ihop med dennamålsättning. Det finns risk för att ljuset kommer attsläckas i en del stugor på landsbygden. Människorsom har långt till sina jobb och övrigsamhällsservice börjar nog att fundera över sinsituation.Det är helt klart att bilismen bör minskas, eftersomden orsakar stora miljöproblem. Men då bör manbörja i rätt ända, dvs. i städer och tätbefolkadeområden där det finns alternativ och därkollektivtrafiken kan gynnas. I glesbygden meddess stora avstånd finns det inga alternativ. Bilen ennödvändig förutsättning för att man skall kunna bodär. Om man nu vill uppnå miljövinster, borde mandiskutera om det inte vore bättre att satsa på enförnyad bilpark i stället för att fördyra bilåkandet.Oavsett om man höjer bensinskatten för att uppnåmiljövinster eller enbart för att skaffastatsinkomster, bör ju strävan vara att görabeskattningen så rättvis som möjligt. Därför bör endifferentierad bensinskatt införas som tar hänsyntill olika förutsättningar och förhållanden i landet.Jag har förstått att det skulle vara tekniskt möjligt.Bl.a. bensinbolaget har förklarat att det gårmycket bra med en differentierad bensinskatt ilandet. Finns det andra lösningar som får sammaresultat skall dessa naturligtvis prövas.Fru talman! Eftersom min motion har tilltyrktsbåde i en reservation och i en meningsyttringbehöver jag inte yrka bifall till motionen.Anf. 116 (m):Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i alla delar.I denna debatt, som delvis och har tagit destora greppen, vill jag ändå ta tillfället i akt att göraen markering kring den del som rörkraftvärmebeskattningen. Eftersom jag har en visserfarenhet av branschen och dessplaneringsförutsättningar borde det vara migtillåtet.Kraftvärme är en metod för att samproduceraelkraft och fjärrvärme. Metoden är mycketenergieffektiv, därför att den gör det möjligt att tatill vara spillvärme från elproduktion för att värmaupp bostäder och andra byggnader i stället för attsläppa ut den i havet till ingen nytta.De företag, som producerar kraftvärme, försökernaturligtvis göra detta så billigt som möjligt, menmed hänsyn till miljön.Genom att har låga elpriser och myckethöga skatter på bränsle till kraftvärmeproduktion,har såväl utbyggnad av kraftvärmeproduktion somanvändning av befintliga kraftvärmeverk varit låg.I kommer av fjärrvärmen frånkraftvärmeverk, medan motsvarande siffror förDanmark och är 60--70 %.Enligt min uppfattning måste elproduktion ikondenskraftverk och i kraftvärmeverk halikformiga förutsättningar när det gällerbeskattning. Så är inte fallet . Beskattningenär inte konkurrensneutral.I regeringens proposition 1992/93:50 finns detförslag, som skulle medföra ytterligare allvarligakonsekvenser för kraftvärmen. Den i propositionenföreslagna energiskatten på kraftvärme leder till attbefintliga kraftvärmeverk inte utnyttjas fullt ut ochatt nya verk inte kommer att byggas. Kraftvärmenriskerar således att slås ut i eller atti varje fall dö sotdöden.Om den föreslagna ändringen av beskattningengenomförs, blir kraftvärmens kostnad högre änalternativet, som är att producera el och fjärrvärmevar för sig. Det leder till att inhemsk elproduktionersätts med utländsk kolbaserad kondenskraft medsämre rening. Det medför i sin tur att miljönpåverkas negativt genom att utsläppen blir fleragånger högre.Regeringen har i sitt förslag räknat med att denaktuella energiskatten skulle ge staten enbudgetförstärkning på ca från1994. Den verkliga effekten blir emellertid denmotsatta. Statens skatteintäkter minskar i stället.Detta beror på att kraftvärmeverken, av skäl jagnyss nämnt, stängs av och att beskattningen av denersättande värmeproduktionen ofta är lägre.Näringsutskottet och skatteutskottet haruppmärksammat dessa förhållanden och föreslåratt man skjuter upp ikraftträdandet vad avserden allmänna energiskatten. Detta är ocksåförslaget i betänkandet. Det är givetvis bra att såsker. Det får dock inte bara bli av respit.I samband med beslut angåendeomläggningen av energiskatten, uttalades attregeringen förutsattes i en utredning belysaeffekterna av kraftvärmens energibeskattning.Denna utredning bör nu komma till stånd så snartsom möjligt. Beskattningen av kraftvärmen ärmycket komplicerad. Önskemålen att dra in pengarpengar till statskassan verkar ibland i motsattriktning mot de de långsiktiga energipolitiskaambitionerna och målen. Det är därför viktigt att fådetta komplex genomlyst så att det blir möjligt attgöra en avvägning med alla fakta på bordet.Fru talman! Utredningen bör givetvis också belysabiobränslekomissionens förslag om koldioxidskattpå elproduktion. Om en sådan införes, blir denofrånkomliga följden att importeradkolkondenskraft framstår som det förstaalternativet att ta till när kärnkraft och vattenkraftinte täcker våra behov. t.ex. har ju sombekant ingen koldioxidskatt på elproduktion, vilketinte heller har. Däremot blir det inte merav biobränslebaserad kraftvärme i , som endel biofantaster tycks tro.Jag vill understryka vikten av att fjärrvärmen gesrimliga förutsättningar till konkurrens med övrigauppvärmningsformer. I den s.k.trepartiöverenskommelsen konstateras:''Kraftvärme bör gynnas framför kondenskraft. ''Om fjärrvärmen, genom överbeskattning ellerfeltänkta skattebelastningar, tappar ikonkurrenskraft, minskar också möjligheterna tillproduktion av elkraft genom den energieffektivakraftvärmemetoden.Tack för ordet, fru talman!Anf. 117 ():Fru talman! Det behöver inte upprepas att vi justnu har det besvärligt på arbetsmarknaden i vårtkära fosterland. Jag skall inte närmare gå in påorsakerna, utan dem får historikerna så småningomnärmare ta reda på. De skall ju också ha något attgöra.Vi har en hög arbetslöshet. är mycket.Om man försöker finna något positivt i situationen,arbetslösheten till trots med all den vånda som densprider hos de drabbade, har vi dock avbefolkningen i arbete, dvs. 94 personer av 100 ärsysselsatta.Vad jag vill säga med detta är att vi måste försökase möjligheter i svårigheterna. För någon dag sedanhörde jag en kommentar från , tror jagdet var, att man aldrig hade startat så många nyaföretag som man gör nu efter bekymren inomBoforskoncernen. Nöden är uppfinningarnasmoder. Återigen besannas detta gamla ordspråk.Det som är den stora faran är att drabbas avpassivitet. Nej, låt oss i stället vara positiva ochsöka möjligheter i situationen.Nu är inte arbetsmarknadsministern här. Jag hadehoppats få komma in i den rundan när jag skrevmitt anförande. Men jag vill ändå ställa en frågahuruvida det inte i nuvarande läge kunde varabefogat att inrätta en slags kristelefoncentral ellerliknande, inte för att i första hand utgöra klagomur,utan för att hjälpa oroliga människor att se demöjligheter som ändå finns. Jag har mötthopplösheten hos drabbade, som utöver sin rädslaoch sina frågor inte ens kan komma i kontakt mednågon som kan ge ett adekvat svar till dem. Hurvore det med en telefon/brevcentral med uppdragoch förmåga att lotsa människor rätt i den ofta såsvåra byråkratin?Det arbetsmarknadspolitiska avsnittet ibetänkandet som vi debatterar finns på sid 50--74samt i AU:s yttrande som bilaga 14. Jag vill peka pådet anslag av okuvlighet som propositionen andas,en okuvlighet som säger: Vi skall klara detta svåraläge. Här vill jag också ge en eloge tillSocialdemokraterna för deras stora envishet närdet gäller att bekämpa arbetslöshetens gissel.Senast den envisheten stack fram var just vidkrisuppgörelsen.Efter att ha sagt detta måste jag dock uttrycka minförundran över hur dåligt underbyggda den långaraden av s-motioner om satsningarna i länen tycksvara. Jag har inte kollat alla. Men en kontroll avÖrebro län ger följande vid handen: Av 36uppräknade vägprojekt är två avslutade, elvaprojekt är pågående, nio finns inte ens med iVägverkets prioritering, tre är under projektering,fyra är startklara varav tre är finansierade, tre finnsmed i en behovsinventering som sträcker sig långtfram i tiden och ett projekt hör inte ens till ,utan det hör hemma i Värmland.Hälften av de uppräknade projekten är färdiga elleri gång. Av de resterande måste Vägverketbestämma sig för vad man vill.Nog borde väl träffsäkerheten vara bättre. Dettabetyder ju att, som det verkar, kampanjen motKommunikationsdepartementet för att det inteblivit ''knappt en tummetott'' av allt talet ominfrastrukturens årtionde, inte har något fog för sig.Nej, fru talman, sanningen är att det nu satsas tregånger så mycket på väg- och järnvägsbyggen somdet gjordes , dvs. att det satsas mellan 12 000 och13 under innevarandebudgetår. Eller glömde man från socialdemokratisksida att kontrollera vad som har hänt när mankopierade motionerna ?Den beslutade ungdomspraktiken förungdomar mellan har blivit just denstora åtgärd som vi hoppades. Vid novembermånads utgång var 74 000 ungdomar verksamma pådetta sätt i arbetslivet. är det nästan 80 000.Den uppmjukning av reglerna förungdomspraktiken och den förlängning av åtgärdensom föreslås i proposition 50 fyller, vad jag kanförstå, ett verkligt behov.Den nya åtgärd som föreslås, arbetslivsutveckling,hoppas jag skall innebära en lika välmotiveradåtgärd för andra åldersgrupper. Den goda tanken äratt den arbetslöse, i stället för att hamna i en förmånga förödande passivitet, skall kunna behållakontakten med arbetslivet som någotnyttigt kan uträttas för arbetslöshetsersättningen.Det är inte lätt att vara arbetsförmedlare i dessatider. Att någon anvisning i den stora mängden kanslå fel för den enskilde, måste vi ha fördrag med,som personalen på arbetsförmedlingarnalär sig att hantera de nya åtgärderna.Fru talman! I krisuppgörelsen mellan regeringenoch oppositionen fanns förslaget om att minskaantalet semesterdagar med två. Vi kristdemokraterser det som ett rättvisekrav att de avtalsbärandeparterna tar sitt ansvar och kommer överens ommotsvarande minskning inom sina resp.avtalsområden.Fru talman! Innan jag slutar mitt anförande vill jagpåtala en detalj som jag trorArbetsmarknadsverket bör ta sig en titt på. Låt miggenom ett exempel belysa vad jag avser.En liten målarfirma måste på grund av arbetsbristreducera antalet anställda. LAS-reglerna innebärdå oftast att de senast anställda får gå. Underöverhettningen före tvärstoppet ibyggverksamheten var de som skulle avskedas oftainte de verkligt duktiga yrkesmännen. står dealltså till arbetsmarknadens förfogande. De kan dåbli anvisade beredskapsarbete. I mitt exempel ärdet hemmakommunen som i egenregi skall utföraunderhållsarbete på ett antal fastigheter. Dessaberedskapsarbetande arbetslösa kan då slå ut sinatidigare arbetskamrater i arbetslöshet. Det skergenom att det blir billigare för kommunen att fåberedskapsarbetarna att göra jobbet än vadmålerifirmans entreprenad skulle kosta. Enöversyn av dessa regler tycks mig vara nödvändig.Nu är inte i kammaren, men jagskulle vilja rikta en fråga till henne. Det talasmycket om att man skall få människor isysselsättning, vilket är oerhört viktigt. Minerfarenhet, i yrkeslivet, även somegenföretagare, är att det inte är så svårt att få sakeroch ting producerade. Men att få dem sålda ärdäremot ofta ganska svårt. Vi har inte någotefterfrågetryck. Hur vill Socialdemokraterna få tillstånd ett efterfrågetryck utan att för den skull få engalopperande inflation?Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillmom. 8--27 i hemställan i finansutskottetsbetänkande 1, dvs. de moment som berörarbetsmarknadspolitiken.Anf. 118 (nyd):Fru talman! lider egentligen av tvåstora brister. Den ena är bristen på pengar ochkapital. Den andra är, delvis som en följd av denförsta, bristen på riktigt arbete, inte sysselsättning.Sysselsättning har vi nämligen lyckats skapa en heldel genom diverse offentliga sektorer och genom enmängd konstiga utbildningslinjer som finns en häroch en där.När jag inte berikar kammaren med min närvaro ärjag byggare i det civila, om jag får uttrycka mig pådet sättet. Jag har arbetat både med nyproduktionoch med reparation och om- och tillbyggnad. Ettstort problem som man alltid märker när manansluter till befintliga ledningar är att dessaledningar är av mycket skiftande kvalitet.