prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Men är så inte fallet, ochdärför efterlyser jag konkreta åtgärder. Det voreväldigt trevligt om statsrådet kunde lova att sådanakommer.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:726 om regeringenspolitik i frågor som rör kvinnorAnf. 99 Kulturminister ():Herr talman! har frågatstatsministern vilka åtgärder som skall vidtas för atttillgodose Dalakvinnornas krav på ''ett bättre ochrättvisare samhälle''. Frågan är ställd mot bakgrundav att kvinnor från genomfördeen marsch till och därvid överlämnadeett upprop för vidare befordran till statsministern.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall besvara frågan.Den svenska välfärden kräver en stark ekonomiskbas. Utvecklingen ledde bl.a. tillekonomisk stagnation med sjunkande investeringari näringslivet, en minskande produktion av varoroch tjänster och försämrade statsfinanser.Regeringens politik syftar till att bryta dennautveckling. måste bli ett årtionde medväxande välstånd. Det är bara om ekonomin kan fåny växtkraft som välfärden kan tryggas ochutvecklas och arbetslösheten pressas ned. Bara dåkan utrymme skapas för sociala reformer som gerett mjukare och mer solidariskt samhälle till gagnför både kvinnor och män.Regeringen har vidtagit åtgärder inom en radområden i syfte att återställa utvecklingskraften iekonomin. har grunden lagts för att deenskilda medborgarna -- kvinnor och män -- självaskall kunna välja hur de vill forma sin vardag.Regeringen kommer att fullfölja den politiken.Den kommer att leda till både ökad välfärd ochökad jämställdhet för kvinnor och män.Anf. 100 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Det är naturligt att det statsrådet som har ansvaretför jämställdhetsarbetet i regeringen svarar påfrågor som rör kvinnors situation i dagens samhälle.Anledningen till att jag ställde frågan tillstatsministern var att jag ansåg att ansvaret för demånga kvinnofientliga förslag på så mångaområden som kommit från regeringen inte kanlastas över på ett enskilt statsråd. Det måste varastatsministerns ansvar att se till att en gruppmänniskor, i detta fall kvinnor, inte får enförsämrad situation på så gott som alla områden.Kvinnorna i har tröttnat på denborgerliga politiken. De tog därför initiativ till denhär marschen som kulturministern har talat om. Detecknade ner sina krav på Malungsskinn ochöverlämnade det till ett ombud för statsministern.Jag hoppas att statsministern verkligen har lästdessa krav.För oss i är rätten till arbete det allrafrämsta kravet. Därför skrämmer det våra kvinnornär regeringen drar in varje årframöver från kommunerna. Detta kommer attdrabba kvinnorna mångdubbelt. De förlorarförmodligen sina arbeten och sinabarnomsorgsplatser. Äldrevården kommer inte attbyggas ut så som vi har hoppats, och ansvaret läggshelt över på kvinnorna. Sjukvården, som skulle fåökade resurser, får i stället vidkännas enminskning.Vi socialdemokrater säger naturligtvis nej till denhär indragningen av statsbidragen. Vi har satt ossned och räknat ut vad detta kommer att betyda ijobb. För vårt län betyder det att vi i vårt län måsteminska antalet anställda med 1 500.Eftersom vi anser att rätten till arbete är denviktigaste jämställdhets- och jämlikhetsfrågantycker vi att den här regeringspolitiken inte ärriktigt bra -- vi tycker helt enkelt att den är direktfelaktig.Anser statsrådet att det är förenligt med en brajämställdhetspolitik att beröva kommunsektornalla dessa jobb, framför allt från kvinnor?Anf. 101 Kulturminister ():Herr talman! Jag anser att är felaktig. Den beskrivning som gesi frågan är inte sann.Jag har i mitt svar pekat på att en sanering av densvenska ekonomin är en gigantisk räddningssaktionför den svenska välfärden. Detta är detgrundläggande.Dalakvinnorna framförde i sitt manifest en önskanom en ökad solidaritet -- vi skulle bära varandrasbördor. Det är klart att det under dennaomställningsperiod kommer att bli påfrestningarför oss alla.Då är det bra att vi kan visa solidaritet motvarandra och bära varandras bördor så att vi tar ossigenom den ekomiska kris som vi nu är inne i.Det är inte sant att det satsas mindre på äldrevård.Det har tvärtom lösgjorts extra pengar för att manskall kunna bygga ut grupphem ochäldrevårdsinstitutioner. Vi planerar att genomföraen barnomsorgslag för att garantera rätten tillbarnomsorg. Vi arbetar med att få bort grundernaför löneskillnaderna mellan män och kvinnor, somhar ökat -- inte minst inom offentligsektor. Det är därför som förnyelsearbetet ute ikommunerna är så grundläggande för attmöjliggöra att man också skall kunna ge kvinnorvettiga löner och att de åtminstone inte skall sjunkai förhållande till männens löner.Det är inte heller sant, som säger, attregeringen har lagt fast en plan om att sänkastatsbidraget med 7,5 miljard . Det finns ettförslag om sänkning av statsbidraget i denomfattningen . Därutöver finns ingen planfastlagd.Anf. 102 ():Herr talman! Det var ett positivt besked. Jaghoppas att vi kan ta det till intäkt för att det inte blirfortsatta indragningar på kommun- ochlandstingssektorn. Även om vi bygger utäldrevården innebär det här att kommunernas ochlandstingens möjligheter att se till att äldre och barnfår omsorg minskar. Vi kan inte ta ifrån kommuneroch landsting pengar och sedan säga att det härskall göras i alla fall.Statsrådet säger i sitt svar att man bryterstagnationen i samhället med en borgerligregeringspolitik. Av de socialdemokratiskamotionsförslagen framgår att tillväxten skulle ökamed nästa budgetår jämfört med de 0,4 %som den borgerliga politiken åstadkommer.Budgetunderskottet skulle bli 8 miljarder störremed borgerlig politik. Jag undrar om vi får ettbättre samhälle med den här politiken när manminskar tillväxten. Jag tycker att det är precistvärtom.Anf. 103 Kulturminister ():Herr talman! Jag vet inte om harnoterat att tillväxten i har sjunkit under desenaste åren och att vår bruttonationalprodukt harminskat. Det är den politiken som vi vill ändra påså att vi skall få en ökad tillväxt. Jag sätter inte såstor tilltro till de önskesiffror somSocialdemokraterna presenterar i sina förslag.Sanningen är att om vi inte kan öka effektiviteten ioffentlig sektor både i landsting och i kommunermed ett förnyelsearbete så kommer situationen föross kvinnor att bli ännu sämre. Kvinnornas arbetenoch möjligheterna för kvinnor att gå ut ochförvärvsarbeta kommer att minska. Därför måste vinu ta os igenom denna hästkur. Det är hela syftetmed den ekonomiska politiken. Därför ärutgångspunkten för fråga felaktigliksom Dalakvinnornas manifest.Anf. 104 ():Herr talman! Vi måste förbättra situationen förkvinnorna. I synnerhet frågan om lönerna är viktig,liksom frågan om arbete.Statsrådet sade att man skall bära varandras bördoroch att man skall vara solidarisk. Är inte den fördapolitiken en politik som är avsedd att attrahera mänmed goda inkomster och med förmögenheter? Jagtycker faktiskt att man har gett dem som har det braställt i samhället en mycket stor del av kakan. Dethar man betalat genom att kvinnorna har fåttförsämringar.Lillemor säger att det som pågår ärett hårt slag mot jämställdheten både i arbetslivetoch i familjen. Det är ett uttalande som jag heltställer upp bakom. Jag kan inte inse att den fördaborgerliga politiken har det minstajämställdhetsdrag. Jag måste säga att Folkpartiettidigare har varit framgångsrikt i sinajämställdhetssträvanden. Var finns ni nu? HarModeraterna satt munkavle t.o.m. påjämställdhetsministern? Dalakvinnorna frågarfortfarande, trots de förslag som statsrådet har förtfram.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:798 om praxis iutvisningsärendenAnf. 105 Kulturminister ():Herr talman! i har frågatmig vilka åtgärder jag är beredd att vidta medanledning av frångående avtidigare praxis.Utlänningsnämnden är en självständig myndighetoch har att besluta i enlighet med gällande lagar ochförordningar. har, liksominvandrarverket, möjlighet att överlämna enskildaärenden till regeringens prövning för att fåvägledande beslut. Resp. myndighet gör självbedömningen av vilka ärenden/frågeställningarsom skall överlämnas till regeringen.Regeringen har tillsatt en särskildutredare som fått till uppgift att se över vissa delarav utlänningslagstiftningen. Utredaren skall bl.a.undersöka vilka möjligheter regeringen haratt -- inom regeringsformens ram -- genomgenerella föreskrifter styra utvecklingen och praxispå utlänningslagstiftningens område och -- om detbedöms nödvändigt eller önskvärt -- föreslå deändringar och tillägg som kan vara motiverade.Anf. 106 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret. Den aktuellanämnden infördes . Det var bra därför skulle kunna få ner utredningstiderna ochförkorta väntetiden för asylsökande. Det varpositivt ur alla synpunkter.Häromdagen kunde vi dock läsa i tidningen attnämnden plötsligt hade börjat bedöma efter en nypraxis. Det var inte meningen. Det talade man inteom från början när man inrättade nämnden. Nuskulle plötsligt kriminalitet som man gjort sigskyldig till i inte väga lika tungt längre. Detvar en liberalisering som ingen upplystekammarens ledamöter om när man fattade belsutom att införa den här nämnden.Kommer statsrådet att kontakta nämnden och frågavarför den har liberaliserat praxis? Är detstatsrådets och regeringens mening att man ifortsättningen skall visa större tolerans när detgäller kriminalitet bland asylsökande?Anf. 107 Kulturminister ():Herr talman! Frågan om hur praxis skall se ut iframtiden var föremål för mycket omfattandediskussioner här i närutlänningsnämnden inrättades. Dåuppmärksammades också frågan om hurregeringen skulle kunna påverka praxis.Det är bakgrunden till den utredning som ärtillsatt.Självfallet kan jag låta mig informeras om de beslutsom fattas i . Men som StenAndersson i väl vet är regeringsledamöterförhindrade att ge order till myndigheter. Det gällerinte minst den typen av ärenden somutlänningsnämnden handhar meddomstolskaraktär.Anf. 108 i (m):Herr talman! Jag kan i och för sig acceptera detresonemanget. Men det är trots allt så att det är denhär kammaren som bestämmer lagstiftningen iSverige och som har möjlighet att ändrabestämmelser. Om man har en väl genomarbetadpraxis och plötsligt ändrar den -- enasylsökande fick tidigare mindre status för att hanhade begått ett visst brott i -- och ''tillåter''brott är det utmanande. Det är inte heller avsikten.Vitsen var att vi skulle få en snabbare hantering. Nuär risken stor att handläggningstiderna blir ännulängre än vi från början trodde.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:800 omSkogskyrkogårdenAnf. 109 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig närregeringen kommer att ge kommunhjälp med att rusta upp byggnaderna påSkogskyrkogården.Regeringen har föreslagit att tasupp på s.k. världsarvslista som är enförteckning över världens viktigaste kultur- ochnaturegendomar. Förslaget examineras nu av ensärskild kommitté inom . EftersomSkogskyrkogårdens kulturhistoriska ocharkitektoniska värde är utomordentligt stort är detmin förhoppning att kyrkogården kommer att gesen plats på listan.Den svenska kulturmiljövården bygger på att ägareoch brukare tar det grundläggande ansvaret för attvärdefulla byggnader och miljöer bevaras ochunderhålls. Det gäller även för de mest värdefullamiljöerna. Även om Skogskyrkogårdensbyggnader nu synes vara i behov av en upprustningfinns det inte anledning att tro att inte Stockholmskommun skulle förmå att långsiktigt ta hand omanläggningen på det sätt som behövs.Någon framställning från kommunen om statligtstöd för ändamålet har inte gjorts.Anf. 110 ():Herr talman! Jag vill tacka försvaret på min fråga och konstatera att jag är gladför att vi är överens om hur viktigt det är att rustaupp . Den representerar ett stortkulturellt värde men utgör också en oerhört vackeroch tilltalande plats för oss som bor i söderort. Detär dock inte bara vi söderbor som uppskattarSkogskyrkogården. Turister, arkitektstuderandeoch personer med intresse för arkitektur från helavärlden har upplevt den som en mycket tilltalandeplats. Det finns således all anledning att se till attkyrkogården blir upprustad.Visst är det en fråga för , förbrukarna, som har ansvaret. ärSkogskyrkogårdens byggnader -- som BirgitFriggebo själv tar upp -- av ett riksintresse. Därmedhar väl staten ändå ett visst ansvar även förupprustningen. Vi kan diskutera om anslaget ärtillräckligt stort. Vårt parti har kanske en annanuppfattning om att det behövs mera pengar. OmSkogskyrkogården kommer med på listan ochredan i dag anses vara av stort värde, finns det välanledning att från statens sida vara intresserad avatt bidra till upprustningen.Herr talman! Statsrådet anför i slutet av svaret attnågon framställning inte har gjorts frånkommunens sida. Jag utgår från att man kan tolkaBirgit svar så att om det kommer enframställning från avserregeringen att behandla den välvilligt.Anf. 111 Kulturminister ():Herr talman! Det jag sade i slutet av mitt svar ären saklig upplysning. Det har inte kommit in någonansökan. Jag har tidigare i svaret angett att det intefinns någon anledning att förutsätta något annat änatt , precis som alla andra sombrukar och äger värdefulla byggnader, skall kunnata ansvaret för att underhålla och bevara denvärdefulla kulturmiljö som finns ute påSkogskyrkogården.Anf. 112 ():Herr talman! Det är riktigt att någon sådan ansökaninte har kommit in. blivit uppvaktad av , , som har påtalat hur byggnadernaförfaller och att man behöver ta itu med det. Medtanke på finanserna i ärjag övertygad om att inte har möjlighetatt på egen hand göra de upprustningar sombehövs. Det finns anslag som staten disponeraröver för att bidra till sådan upprustning. Det vorevettigt att använda dessa anslag till det.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1991/92:803 om filmstödetAnf. 113 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omFolkpartiets löfte om anslagshöjningar till filmen iSverige i storleksordningen 30 milj.kr. kommer attinfrias i regeringens förslag till riksdagen.Det förslag om anslagshöjning som ÅkeGustavsson refererar till gavs med anledning av enproposition från den dåvarande socialdemokratiskaregeringen . Vid regeringensbehandling av denna proposition vann en del avFolkpartiets motionsförslag gillande,dock tyvärr inte alla.Sedan dess har en särskild utredare,landshövdiningen , lämnat ett betänkandeom det framtida filmstödet. Betänkandet skisserartvå alternativ till stödsystem, vilka båda radikaltskiljer sig från nuvarande ordning.Remissreaktionen har i båda fallen -- på olikagrunder -- varit blandad.Mot denna bakgrund har regeringens ursprungligaintention att lägga fram en proposition den 22 majinte gått att förverkliga. Det är emellertidregeringens ambition att en proposition skall kunnaläggas fram före sommaren.Anf. 114 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Regeringensambition enligt den propositionsförteckning somlämnades till var attpropositionen skulle läggas fram i april.Riksdagsmajoriteten uttalade sig sedan för att denskulle läggas fram . Det verkar vara enovanligt lång vår för riksdagsmajoriteten ochregeringen. Vi är nu faktiskt nästan inne påsommaren. Med tanke på detta svar utgår jag frånatt det kommer en proposition . Ijuni inträder definitionsmässigt sommaren.Bakgrunden till min fråga är den artikel som BengtWesterberg skrev i . Han görfilmpolitiken till en jättefråga för . Hansäger att behövsåtminstone ytterligare 37 milj.kr. har 14månader gått sedan detta skrevs. Han sägerdessutom att i ett kärvt ekonomiskt klimat är detingen ursäkt för att vi skall göra oss urarva påkulturområdet.Det är riktigt att utskottet har höjt anslaget iförhållande till den socialdemokratiska regeringensförslag, men det är en höjning med 5 miljoner; avBengt 37 miljoner återstår det alltsåför att förverkliga en höjning avanslaget med 32 milj.kr. Jag vill inte somkulturministern göra detta till en fråga om olikaalternativ till stödsystem. Min fråga handlar omnivån på anslaget. Står alltså ochkulturministern fast vid det som Folkpartietspartiledare sade, att det skulle ske en höjning avanslaget med 37 miljoner, dvs. att det nu är aktuelltmed en höjning med 32 miljoner? Den konkretafrågan är: Avser regeringen i sitt förslag att införaen höjning på över 30 milj.kr. av nivån påFilminstitutets anslag?Anf. 115 Kulturminister ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att nivån ärviktig. Nivån på anslaget är en viktig förutsättningför att vi också skall kunna producerasvensk film. Men befinner sig pånågot sätt och utgår inte ifrånatt det har kommit ett helt nytt förslag till olikasystemförändringar när det gäller stödet tillfilmproduktion och filmkultur. Att hänga sig fastvid en anslagspost som lades fast i dåvarande läge,när den socialdemokratiska regeringen inteförmådde lägga fram förslag till ett nytt filmavtalutan förlängde det gamla, tycker jag inte är särskiltmeningsfullt.Anf. 116 ():Herr talman! När behandladedenna fråga var det just med hänvisning till att detdå skulle ske och pågick en översyn som man frånriksdagens sida på regeringens förslag var någotavvaktande. Det var just i denna situation somBengt gick ut och sade att anslagetskulle höjas med 37 milj.kr. I det avseendet har detinte skett någon principiell förändring mer än attutredningen nu är slutförd och att olika remissvarhar kommit in. Jag tycker faktiskt att detta är encentral fråga för svensk filmpolitik. Om detta är enjättefråga för , om det är alldelessjälvklart för att vi skall ha enkvalitativt högtstående film och att den är av störstabetydelse för svenskt kulturliv, kan jag inte förståatt man inte finner det konsekvent att också höjaanslaget med i storleksordningen 32 milj.kr.Det har gått 14 av de 18 månader som BengtWesterberg talade om. Ännu har vi inte fått någotbesked från regeringen på den här punkten. Det ärfaktiskt dess värre så illa att förnärvarande inte vågar ge tillstånd för några nyaprojekt på andra sidan . Det borde vara enlarmsignal som fick regeringen att skynda på dettaarbete.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1991/92:804 omansökningarna om asylAnf. 117 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig om dethåller på att utvecklas en ny, inte avsedd praxis ihanteringen av ny ansökan och vad regeringen i såfall tänker göra åt detta.I 1989 års utlänningslag infördes en ny bestämmelsesom ger möjlighet att under begränsadeförutsättningar få ett lagakraftvunnetavlägsnandebeslut upphävt efter en ny ansökan tillstatens invandrarverk. Syftet med förändringen varatt förenkla verkställighetsförfarandet men ändå gemöjlighet att pröva skäl som inte tidigare bedömtsi ett ärende. En förutsättning för bifall till en sådanansökan är att det tillkommit omständigheter sominte prövats tidigare och att dessa omständigheterantingen konstituerar rätt till asyl eller innefattarsynnerliga skäl av humanitär art för att utlänningenskall få stanna i Sverige.Bifall till en ny ansökan kan således endastundantagsvis komma i fråga, och det förutsattesföljaktligen vid bestämmelsens tillkomst att antaletansökningar skulle bli begränsat. Utvecklingen haremellertid, som påpekar, blivit enannan. Det är nu snarare regel än undantag att enutlänning som fått ett avvisningsbeslut avregeringen lämnar in en ny ansökan och, om denavslås, därefter ännu en, osv.Denna utveckling var, som jag har sagt,varken avsedd eller förutsedd vid lagens tillkomst.Regeringen har därför givit en särskild utredare iuppdrag att bl.a. undersöka vad som kan göras föratt institutet ny ansökan skall få den ursprungligainnebörden. Arbetet skall bedrivas skyndsamt, ochuppdraget bör vara slutfört före utgången avoktober månad i år.Anf. 118 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Birgit och jag delar oron för allt detlidande som de långa väntetiderna orsakarflyktingarna och för de stora kostnader som dettaåsamkar skattebetalarna. Jag beklagar verkligen attden nya inte har fungerat såbra som vi hoppades.Den praxis som har utvecklats och som innebäratt flyktingarna regelmässigt lämnar in en nyansökan även till , har tydligengjort att myndigheterna inte alls klarar avansökningarna i den takt man hade hoppats.Det är bra att regeringen nu har utsett en särskildutredare. Det har förbigått mig att så är fallet. Jagskulle vilja fråga vem denna särskilda utredare äroch när utnämningen skedde.Anf. 119 Kulturminister ():Herr talman! Det är påinvandrarverket som är särskild utredare. Det är ettlitet tag sedan han utsågs, men jag kommer faktisktinte ihåg exakt datum.Anf. 120 ():Herr talman! Det pågår en utredning ominvandrarnas rätt att arbeta som deväntar på invandrarverkets beslut. Är det sammaperson som utreder även den frågan?Anf. 121 Kulturminister ():Herr talman! Regeringen kommer attfatta ett beslut om flyktingars rätt att arbeta på denöppna arbetsmarknaden. Därtill finns en utredningsom sysslar med frågan om sysselsättning ianslutning till förläggningsverksamheten och somleds av . Han kommer att avsluta sitt arbetei månad. Det är inte samma utredningsom den som leder.Anf. 122 ():Herr talman! Jag ser fram emot att i oktober månad1992 få ta del av det förslag som den här utredarenkommer fram till, så att vi kan komma till rätta medproblemet. För övrigt tackar jag för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1991/92:805 om allmänhetensmöjligheter att se TV 4Anf. 123 Kulturminister ():Herr talman! har frågat vad jagavser att göra för att bryta låsningen iförhandlingarna mellan kabel-TV-företagen ochfastighetsägarna angående kostnaderna fördistribution av . Bakgrunden till låsningen ärenligt frågeställaren att det råder olika uppfattningom hur dessa kostnader skall betalas.Skyldighet för ägare av kabelnät att ge de boendemöjlighet att ta del av vissa rundradiosändningarhar förelegat , då lagen(1985:677) om lokala kabelsändningar trädde ikraft. Skyldigheten gäller program som sänds medstöd av 5 § radiolagen, t.ex. Kanal och samt,efter det att sändningarna från marksändareinleddes, TV 4.Lagen om lokala kabelsändningar innehöll ingaföreskrifter om hur olika kostnader för kabel-TV-verksamheten skulle fördelas. Dessa frågor harhanterats enligt de regler som gäller för olika delarav bostadsmarknaden. Bl.a. finnsöverenskommelser mellan och av innebörden attkostnader för ombyggnad av fastighetsnät och övrigteknisk utrustning bör slås ut på hyrorna medanprogramkostnader betalas efter individuellt val.Innebörden av dessa rekommendationer är att enhyresgäst som inte önskar ta del av annat än demarksända rundradiokanalerna inte betalar någonkostnad för själva mottagningen.I samband med att den nyayttrandefrihetsgrundlagen trädde i kraft den 1januari 1992 ersattes lagen om lokalakabelsändningar med lagen (1991:2027) omkabelsändningar till allmänheten. I propositionenmed förslag till ny lagstiftning (prop. 1991/92:53)föreslogs att skyldigheten att se till att de boendekan ta del av vissa rundradioprogram skulle finnaskvar.Vid sin behandling av propositionen konstateradekonstitutionsutskottet (1991/92:KU19, s. 12) attnågra sakliga ändringar i fråga om innebörden avskyldigheten inte var avsedda.