prot · GG0940 · 1992-12-08 00:00:00 — Men så är det inte i dag.Om man är vapenfri skall man ha en vissutbildningstid. Den beror på att man är vapenfrioch inte på uppgiften.Efter sparpaketet har ÖCB sagt att man i detta lägebara tar in ungefär hälften av de vapenfria. Vi kanta och som exempel. Båda behövs ikrigsorganisationen. Men om de skall utbildasunder har man nu bara möjlighet att ta inPelle. får då en för lång utbildning, medanKalle inte utbildas alls. Detta är inte i linje med delångsiktiga idéerna.Försvarsministern hänvisar till Pliktutredningen.Den utredningen kommer med mycket bra förslag,men det är hemligt. Förslagen skallremissbehandlas innan de kommer till riksdagen.ÖCB har kommit med förslag om vad som skallhända nästa budgetår, dvs. Manskall få reda på att man skall kallas in sex månaderi förväg. Inkallelserna som gäller tiden efter den 1juli kommer från och framåt. Då harvi kvar det gamla systemet. De som skall kallas inskall utbildas . Pengarna räcker inte, ochdärför kallar man bara in varannan. De som inteutbildas får bilda något slags kö.Om vi, försvarsministern, är överens om hur detbör vara, varför måste det i så fall vara fel under ettår framåt?Anf. 72 Försvarsminister ():Herr talman! Det här är ytterligare ett exempel påatt krispaketet ställer till ett och annat problem iden praktiska hanteringen på bl.a.försvarsområdet. Regeln har dock ändrats så sentsom . En del av det som Hans Lindbladär ute efter, nämligen en rimligare korrelationmellan tjänstgöringstid och arbetsuppgift ikrigsorganisationen eller i krig, har i någon månredan uppnåtts.Om jag är rätt underrättad kommerPliktutredningen att lägga fram sina förslag omnågra veckor. Jag hoppas att en del av förslagenskall kunna göras till föremål för beslut så snart sommöjligt. I det läget tycker jag att det vore fel att nuföregripa utredningen.Jag kan bara lova att jag är likaangelägen som han om att spara på onödiga tinginom försvaret. Jag skall göra vad jag kan för att detfattas beslut så snabbt som möjligt. I sådana härsituationer kan det dock aldrig undvikas att detibland, av bl.a. rättssäkerhetsskäl, tar litet längretid än både och jag innerst innehoppas.Anf. 73 HANS ():Herr talman! Alla i är överens omkrispaketet. Bör man då inte gör kloka saker istället för dumma saker?Vad är då bakgrunden till min fråga?Försvarsministern skickade själv hem ett ganskastort antal värnpliktiga som inte placerades somvapenfria. Jag tycker att man skall ge dessamänniskor den utbildning som behövs och därefterfår de åka hem. Jag inser naturligtvis att det står ilagen att om man är vapenfri skall man ha en vissutbildningstid. Men det gäller både och mitt exempel. får beskedet att han inte fårnågon utbildning alls, eftersom pengarna interäcker. Han får vänta. Vi vet att väntan innebärobehag för . Han får det svårare medfamiljebildning, utbildning och jobb.Lagen säger visserligen att skall utbildas ettvisst antal dagar. Man kanske ändå kan säga attKalle kan få utbildning . Det är dåunderförstått att han enligt lagen måste fåytterligare . Alla vet dock att lagenkommer att ändras. vet också att han intekommer att bli inkallad för de resterande 70dagarna.Om man vore litet praktisk skulle man kunna lösaproblemet på ett sätt som vore bra för -- somfår kortare utbildning --, -- som kommer tillanvändning --, statsfinanserna och försvaret. Dettakan man åstadkomma om man inte är rigid ochtillämpar det gamla systemet.Anf. 74 Försvarsminister ():Herr talman! Det ''gamla'' systemet är bara någramånader gammalt. Ändringarna skedde så sentsom . kommer medsina förslag om några veckor.Jag delar principiella uppfattning.Jag kan bara än en gång lova att se till att fråganbereds så snabbt som det över huvud taget ärmöjligt.Anf. 75 HANS ():Herr talman! Jag tycker att det är möjligt att göradet mycket snabbt. Försvarsministern har i andrasammanhang visat att han kan ta initiativ. Varfördröja den här gången?Anf. 76 Försvarsminister ():Herr talman! Vi vet ännu inte, , hurlänge vi behöver dröja. Jag kan bara konstatera attjag har fått två frågor där man tyckteatt jag skulle gå betydligt långsammare fram. fårjag en fråga av , som tycker att jagskall gå snabbare fram. Jag skall försöka göra enrimlig avvägning. Jag hoppas att Hans Lindbladändå tror på min goda vilja att i det här avseendetförsöka skapa den effektivitet som behövs. Men jagvill göra det i laga ordning och efter att ha sett vadPliktutredningen kommer fram till.Anf. 77 HANS ():Herr talman! Vänta inte påutredningen. Den är klok. Det vet vi redan i dag.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1992/93:289 om ombyggnadav VänerskolanAnf. 78 (m):Herr talman! har frågat mignär regeringen avser att bevilja medel tillombyggnad av Vänerskolan.Enligt ännu under innevarande budgetår gällandeordning skall Byggnadsstyrelen lämna inframställan om att få utföra ombyggnader. Ensådan framställan för Vänerskolan har inteinkommit till regeringen. Jag kan därför inte lämnanågon tidpunkt för regeringens beslut.En förutsättning för att ombyggnad av Vänerskolanskall kunna göras är att de ökade årligalokalkostnaderna på grund av ombyggnaden rymsinom ramen för anvisade medel förspecialskolorna. Resurser för specialskolornaslokaler prövas i samband med pågåendebudgetarbete och kommer att redovisas förriksdagen budgetproposition.Anf. 79 ():Herr talman! Statsrådet säger attByggnadsstyrelsen inte skulle ha inlämnat enframställan. Enligt de uppgifter jag fått har mangjort det. Den är i varje fall på väg.Jag är naturligtvis medveten om att resursernaprövas i samband med budgetarbetet, och det ärdärför som jag har ställt frågan. i skolan, harprioriterat Vänerskolan, och denna prioritering äröverlämnad till Utbildningsdepartementet.Det är en ganska lång lidandets historia somVänerskolan har innan man kom fram till beslut omhur det skulle vara. Det var främst den gamlaregeringen som orsakade detta. Det är nu av högstavikt att byggnationen kommer till stånd.Skolan måste handikappanpassas. Man har tvingatsatt säga nej till rörelsehindrade elever, ochunderhållet är eftersatt. Skolan har otillräckligteknisk utrustning, vilken inte är lämplig attinstallera i de lokaler som finns. Lokalerna ärotidsenliga och utspridda i fyra byggnader, vilketgör undervisningen mycket splittrad och ineffektiv.Det finns också stort behov av en samlad lösningmed förskoleverksamhet, och även det ingår iprojektet tillsammans med . Dessutomskulle ett bygge i vara ett mycketvälkommet tillskott i det mycket svåraarbetsmarknadsläge som råder i ,speciellt med tanke på krisen i bilindustrin. Jag villdärför vädja till att göra allt för attdetta projekt skall genomföras så snart sommöjligt.Anf. 80 (m):Herr talman! Det är precis som jag sadeinledningsvis: har inte fått någonframställan från om annat änTomtebodaskolan och Åsbackaskolan. Jag hardock fått även SIH:s bedömningar.Med den ordning som gäller för deförändringar som är på gång när det gäller statligabyggnader, måste frågan prövas enligt den nyaordningen. Det finns vissa förhoppningar om attSIH skall kunna genomföra prioriteringen inom deramar som vi arbetar med. Men innan budget ochannat är klart är det svårt att ge några löften.Även de prioriteringar som hargjort är angelägna. I viss mån är det litet olikaturordning hos och hos SIH.Det har att göra med synpunkter frånyrkesinspektion och annat. De prioriteradeombyggnadsprojekt som finns är nog rättangelägna över huvud taget.Det är självklart att vi skall försöka förverkligadessa ombyggnader så snabbt som möjligt. Men detblir en fråga mellan ansvarig myndighet och de somefter förändringarna tar hand om de statligabyggnaderna. Vad vi nu kan göra är att ange deramar som gör det möjligt, i detta fall för SIH.Anf. 81 ():Herr talman! Jag skall berätta litet grand om denhistorik som ligger bakom. fickLänsskolnämnden i SÖ:s uppdrag attutreda en eventuell lokalmässig integrering avdövskolan i med iVänersborg. fanns ett färdigt förslag, ochman förordade då att det skulle genomföras. Mensedan hände ingenting, och därefter händeingenting. Den förra regeringen kunde inte beslutasig för om detta projekt skulle genomföras ellerinte.Frågan är naturligtvis mycket kontroversiell. Detvar den då, och det är den fortfarande. Regeringenkunde inte besluta sig, och det varotillfredsställande. Jag ställde en fråga, ochjag fick slutligen till svar att projektet inte skullegenomföras. Först då började man att arbeta medett annat alternativ. Det är detta som gjort attunderhåll och annat har blivit eftersatt under dennatid.Jag hoppas verkligen att en ombyggnad kommer tillstånd så snabbt som möjligt. Det finns ett mycketstort behov. Det visar också SIH:s prioritering, därdetta projekt kommer på andra plats.Anf. 82 (m):Herr talman! Jag vill bara bekräfta att skolan är ibehov av underhåll och ombyggnad. Vi arbetarmed dessa frågor, men jag vill inte gå in och göra enprioritering. Vi måste förlita oss på myndigheterna.Tyvärr har ekonomi och förändringar i ansvaret förbyggnaderna spelat in, och det gör att vi intekan ge ett klart besked på den fråga som MarianneAndersson ställt. Men vi arbetar med attförverkliga detta, och sedan får vi se hur långt vikommer.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1992/93:286 om förbud attanvända blyhagelAnf. 83 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att verka för att blyhagel förbjuds iSverige.Låt mig först nämna att har beslutat(prop. 1990/91:JoU30, rskr. 338) att en övergångfrån användning av blyhagel till hagel som inte ärmiljöfarliga skall ske genom i huvudsak frivilligaöverenskommelser och vara genomförd i början av2000-talet. Totalt används blyhagelvid jakt och vid sportskytte.En mindre del av blyhagelanvändningen sker vidjakt inom våtmarker. Det är likafullt angeläget attblyhagelanvändningen i dessa marker snarastupphör med hänsyn till de särskilda risker somföreligger. Jag har erfarit att förbereder förslag till förbud motjakt med blyhagel inom landets 30 särskiltskyddsvärda våtmarksområden.Det är angeläget att all blyhagelssanvändningavvecklas såväl vid övrig jakt som vid banskytte.Jakt- och skytteorganisationerna har fått ansvar föratt en avveckling sker.Jag vill också nämna att regeringen har gett och Kemikalieinspektionen iuppdrag att redovisa huravvecklingen av bly- resp. kvicksilveranvändningenfortgår. Myndigheterna skall i förekommande fallföreslå de ytterligare åtgärder som kan krävas fören sådan avveckling.Jag är självfallet beredd att verka för attblyhagelanvändning förbjuds i om enavveckling inte kan nås på frivillig väg.Anf. 84 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Jag tolkar det som mycket positivt när det gäller skall vara restriktiv med användningen avblyhagel, och det andas en vilja att vidta ytterligareåtgärder om de frivilliga överenskommelserna intevisar sig ge effekt.Det har kommit fram en del relativt nya rön,nämligen att blyhagel bryts ned och inte oxideras,vilket man trodde tidigare. Deblykarbonatföreningar som utfälls i vår natur kallasockså för blyvite och är förbjudet för användning iindustrin över huvud taget, eftersom det är förgiftigt.Vi öser ut nästan bly i naturen genom jaktoch sportskytte. Finns det mot bakgrund av dessanya uppgifter inte anledning att ompröva denfrivilliga avvecklingsmodellen?Anf. 85 Miljöminister ():Herr talman! Det är mot denna bakgrund somregeringen via myndigheterna uppmärksamt följerutvecklingen. Jag vill hänvisa till ettpressmeddelande som kom för några dagar sedanfrån Kemikalieinspektionen, , därman just åberopar nya rön om att bly frigörsbetydligt fortare än vad man trott. Därförmåste all användning som leder till utsläpp av blyminska, säger Kemikalieinspektionen.Det är just detta som har ifrågasatts från en del håll,bl.a. från en del jägarorganisationer. har vi ettannat underlag för att pressa på ytterligare. I densituationen tycker jag att de under det närmastehalvåret skall få visa vilka resultat de har uppnåttresp. vilka ågärder de är beredda att vidta. Därefterfår vi en rapport från i dennafråga, och därefter tar vi ställning till ett förbud.Jag har principiellt den uppfattningen, att om mankan få människor att förstå bakgrunden till varfördet är nödvändigt att vidta vissa åtgärder, och dåofta restriktiva åtgärder som begränsar deras frihet,är det bra. Vi slipper då att betunga regelsystemetmed för många förbud. Men händer ingenting skallman vara hård, dvs. man ger en reaktionstid, ochdärefter måste samhället kunna gå in med förbudom inte tillräckligt mycket händer.Anf. 86 ():Herr talman! Jag håller med statsrådet om att detär bäst om man kan nå en fungerandeöverenskommelse på frivillig väg. Men denfrivilliga överenskommelsen säger att avvecklingenskall vara klar . Då kan manställa sig frågan: När är det, eller ?En femtonårig avvecklingsperiod betyder jufaktiskt att ytterligare bly släpps ut i vårnatur. Jag har svårt att förstå varför man skall väntaså länge när det faktiskt finns alternativ. Det är inteså att det inte finns alternativ, utan de finns. Vad ärskälet till denna långa väntan?Anf. 87 Miljöminister ():Herr talman! Skälet är naturligtvis det vi berördetidigare, nämligen att man förut trodde attfrigörelsen av bly i naturen tog . Manuppfattade då inte faran på samma sätt som vi gör , med de nya rön som har kommit fram. Dettavar vad beslutade, med uppgångspunkt iden tidigare regeringens agerande.Det är därför jag lägger betydande vikt vid vadmyndigheterna kommer att rapportera under 1993.Nu har vi ett nytt läge, och det kan mycket välinnebära att vi just kortar ner den period man fårpå sig. Vi har lärt oss en sak, nämligen att om årtalsätts för långt fram i tiden, fungerar de inte som enpress. Jag för nu samma diskussion inom ramen förkretsloppspropositionen, så jag vet ungefär hurdebatten kan föras. Det är i varje fall minuppfattning att man måste ha tidspress.Anf. 88 ():Herr talman! Jag är mycket tacksam för detbeskedet. Därmed förstås alltså, att när den härrapporten kommer kan de omtalade ytterligareåtgärderna också innefatta en betydligt tidigareavveckling av användningen av blyhagel.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1992/93:267 om statsbidragenoch kommunernas löneavtalAnf. 89 Finansminister ():Herr talman! har frågatcivilministern om hon är beredd att medverka sänkning av statsbidragen så att förutsättningarför en bättre lönemoral kan skapas i kommunerna.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Arne ställde motsvarande frågabeträffande landstingen till statsrådet förnågon vecka sedan. Han svarade nej på frågan. Jaggör detsamma beträffande kommunerna. Svaret äralltså nej.Anf. 90 (nyd):Herr talman! Jag tackar finansministern för svaret.Riksdagen har antagitregeringens förslag om ett nytt statsbidragssystemför kommuner och landsting. I propositionenföreslogs att kommunerna ges ett ökat ansvar försin verksamhet, detta genom att kommunerna gesstörre handlingsfrihet när det gäller verksamhetensutformning samt prioritering mellan olikaverksamhetsområden. Den kommunalaverksamheten kan härmed enligt propositionenbedrivas på ett effektivare sätt. En stor del av detidigare specialdestinerade statsbidragen till olikakommunala verksamheter skall avvecklas ochersättas av ett generellt bidrag till kommunen.Under 1990 motsvarade statsbidragen avkommunernas totala inkomster. Av färska exempelframgår att kommunala höga chefer ochadministratörer får oproportionerligt höga löner,förmåner samt dessutom fallskärmsavtal, somfinansministern här undviker att ta upp. Att statenoch skattebetalarna skall belastas med dessaöverlöner, förmåner och fallskärmsavtal kan inteaccepteras. Staten kan naturligtvis inte direktbestämma lönerna i kommunerna. Staten hardäremot möjlighet och styrmedel att förhindraeventuella missbruk.Vid upprepade tillfällen har finansministern samtstatsministern, nu senast i ett nyhetsprogram i TVden , gjort uttalanden som inneburitatt man med kraft skall verka för att förhindrafallskärmsavtal.Herr talman! Det är därför jag till min förvåning avsvaret att döma nu kan konstatera attfinansministern tvärtemot alla tidigare utsagorindirekt stöder kommunernas och landstingensfortsatta teckningar av fallskärmsavtal samtöverlöner, alltmedan krispaketen avlöser varandra.Anf. 91 Finansminister ():Herr talman! Jag skulle kunna instämma i vartendaord som sade i den debatt han hadetidigare med . Som framgick av dendebatten är de medel uttalar sig förhelt malplacerade i detta sammanhang, även omman ogillar fallskärmsavtal av skilda slag. Det vorefaktiskt helt galet att ge sig till att dra in påstatsbidragen till kommunerna på grund av att detförekommer vissa fallskärmsavtal som man ogillar.Man behöver faktiskt inte ta till stora kanoner föratt påverka olika saker. Det skulle i hög grad stridamot den kommunala självstyrelsen, och det skulleenligt min uppfattning skapa ett oerhörtcentraldirigerat samhälle om staten skulle lägga sinnäsa i blöt genom lagstiftning eller bidragsregler påalla områden.Jag tycker att det är oerhört angeläget att man intehar olika typer av fallskärmsavtal. Detta har jaggivit uttryck för , och det kommerockså att framgå av svaret på nästa fråga, som justberör fallskärmsavtalen. Men väljeralldeles galet medel för att bekämpa det han ogillar.Fallskärmsavtalen togs inte heller upp i den frågaArne ursprungligen ställde. Den handladeom en bättre lönemoral, och det framställdes somatt det gällde lönesättningen i kommuner ochlandsting rent allmänt.Man kan i det sammanhanget konstatera att denallmänna lönenivån i kommuner och landsting inteär osedvanligt hög. Det finns de som tycker att denmed fördel kunde ha en annan profil. Jag brukarinte lägga mig i själva lönesättningen och skall inteheller göra det. Jag menar att tankeatt man med statsbidragsreglerna skall detaljstyralönesättningen strider både mot den kommunalasjälvstyrelsen och mot principen att det ärarbetsmarknadens parter som förhandlar omlönerna.Anf. 92 (nyd):Herr talman! Finansministern kanske går för djupti sak. Jag är inte ute efter någon detaljreglering avlöner inom kommunerna, utan jag är ute efter des.k. överlönerna och de fallskärmsavtal somförekommer.När nu kommunerna skall spara mer och mer, gårdetta ut över skattebetalarna genom attbesparingarna läggs ut exempelvis inom vården ochåldringsvården. kan man konstatera attvissa personer sitter med väldigt kraftiga överlöneroch fallskärmsavtal. Det rimmar inte. På något sättstämmer det inte. Det rimmar inte om en kommunanvänder sig av de icke destinerade medlen till attsäkra överlöner och fallskärmsavtal för att få folkoch sedan drar in på andra saker. Staten har ju ettstyrmedel för att hjälpa till att justera sådant.Anf. 93 Finansminister ():Herr talman! fråga ställs i alldeles felproportioner. Att jämföra den summa som kanutgå i eventuella överlöner med den summa somutgår i statsbidrag är alldeles galet. Vad ArneJansson egentligen tycks vilja är att staten ellerriksdagen för varje enskild kommun skall gå in ochpåpeka om lönesättningen är orimlig och i så falldra ner på statsbidragen till kommunen. Detta ärett för mig principiellt stötande ingrepp i denkommunala självstyrelsen, och det striderdessutom i hög grad mot det självanförde ursprungligen, nämligen påsprincipen,dvs. att kommunerna själva skall få välja hurpengarna skall användas.Jag tror att det är oerhört mycket mer effektivt attföra en debatt om fallskärmsavtal och att bidra öppenhet i redovisningen. Det tror jag haroerhört mycket större positiva effekter. Framförallt undviker man på så sätt att staten ellerriksdagen lägger sin näsa i blöt i varenda litensmåsak inom kommun och landsting.Anf. 94 (nyd):Herr talman! Det är samma sak i fråga om detta,finansministern. Jag är inte ute efter att vi skalllägga oss i varje liten småsak, utan det gäller destörre frågorna.Jag fick just se vad som skrivs i tidningen om detgigantiska fallskärmsavtalet för 1,2 miljoneranställda, som har möjlighet attpensionera sig. Det kanske inte hör till frågan, mendet kanske ändå kan tas upp inom ramen för minfråga. Det här är ju också en viss form avfallskärmsavtal. Skulle det här avtalet träda i kraft,skulle en som är och har jobbat i ikommunen använda sig av den här rätten attpensionera sig, då skulle det ju bli en våldsameffekt.Anf. 95 Finansminister ():Herr talman! Det tar upp ,nämligen avtal, har ett helt annat innehållän vanliga fallskärmsavtal. Det är ett inslag i dekommunalanställdas trygghetsregler. Det avtaletgäller faktiskt alla, hög som låg, oberoende avställning inom arbetslaget. I det avseendet är dethelt annorlunda.Jag har noterat att ikommentarer till dessa tidningsreportage har sagtatt man avser att aktualisera den häravtalskonstruktionen eller avtalspassusen i deavtalsförhandlingar som förestår. Det tycker jagverkar bra.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1992/93:291 om de s.k.fallskärmsavtalenAnf. 96 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att vidta åtgärder som motverkaratt det även i fortsättningen upprättas orimligafallskärmsavtal.Jag har gett uttryck för att de s.k.fallskärmsavtal som förekommit i bl.a. bankerna ärupprörande. Regeringen avser nu att försöka få tillstånd en ändring av sådana avtal i den bank därstaten är ensam ägare, nämligen Nordbanken.Fallskärmsavtalen är civilrättsliga avtal mellanbankerna och de enskilda tjänstemännen. Det är deavtalsslutande parterna som kan åstadkommaändringar av avtalsvillkoren. En aktieägare,oavsett om det handlar om staten genomFinansdepartementet eller en enskild fysisk person,har däremot enligt aktiebolagslagens bestämmelserinte någon självklar rätt att ens få ta del av avtalenoch saknar möjlighet att begära jämkning av dem.Staten är genom FörvaltningsaktiebolagetVenantius ensam ägare till har låtit jurister granskafallskärmsavtalen. Det har därvid inte framkommitskäl för att vidta någonåtgärd.Jag finner detta otillfredsställande. Jag har därförefter samråd med Nordbankens styrelseordförandetagit initiativ till en förnyad granskning avfallskärmsavtalen.Finansdepartementet kommer därför attutse en fristående utredare som skall granskaanställningsavtalen, avtalen om avgångsvederlagsamt eventuella andra avtal mellan Nordbankenoch de berörda direktörerna.Vidare skall utredaren analysera de rättsligaförutsättningarna för att avtalen eller delar av dessaskall kunna förklaras ogiltiga eller bli föremål förjämkning.Utifrån denna analys skall utredaren sedan göra enbedömning av möjligheten att få fallskärmsavtaleneller delar av dessa ogiltigförklarade eller jämkade.Nordbankens styrelse har beslutat att ställa detutredningsmaterial som finns i Nordbanken tillutredarens förfogande. Styrelsen har vidarebeslutat att följa de rekommendationer somutredaren kan komma att ge.På detta sätt åstadkoms en grundlig juridiskprövning av fallskärmsavtalen. Om det finnsmöjligheter att få avtalen upphävda eller ändrade,kommer så att ske.Jag hoppas att andra banker sedan följer dettaexempel. Om det visar sig att ändringar ellerupphävande av avtalen är möjliga, kommer statenockså verka för att sådana ändringar åstadkoms i debanker där staten på olika sätt engagerar sig för attstärka stabiliteten i banksystemet.Genom att på detta sätt uppmärksamma frågan omavgångsvederlag kan också nya orimligafallskärmsavtal motverkas. I övrigt tror jag attöppenhet i dessa frågor är det bästa sättet attmotverka nya orimliga avtal. Jag välkomnar därförde initiativ som tagits av om attfallskärmsavtal skall redovisas mer öppet än i dag.Anf. 97 ():Fru talman! Jag vill först tacka finansministern försvaret. Jag tycker att det i många stycken är ett braoch klargörande svar som jag har fått. Jaguppskattar det mycket.Svaret visar nämligen att finansministern inser detallvarliga i att det i vårt demokratiska samhälleexisterar spelregler i fråga om premiering ochpensioner för vissa anställda, som är heltoacceptabla för den breda allmänheten, nämligens.k.