prot · GF0969 · 1992-02-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:69Tisdagen den 25 februariKl. 14.00Anmälan om ny ordförande iarbetsmarknadsutskottetTalmannen anmälde att arbetsmarknadsutskottettill ny ordförande efter utsett IngelaThalén (s).1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 18 och 19 februari.2 § Svar på fråga 1991/92:413 omWaldorfskolornaAnf. 1 (m):Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att återkomma till medförslag om ''överlevnadsbidrag'' tillWaldorfskolorna i avvaktan på att det nyastatsbidragssystemet för de fristående skolornaträder i kraft.Riksdagen beslöt , på förslag avutbildningsutskottet i betänkande nr 21, om ettsärskilt bidrag på 5 milj.kr. till fem Waldorfskolorför /91. Syftet med bidraget var attsanera skolornas ekonomi t.o.m. juni månad 1991.Statsbidraget för innevarande budgetår har höjtsmed i förhållande till bidraget förföregående budgetår.Regeringen har avslagit enbegäran från för Waldorfpedagogikom saneringsbidrag /92 på sammanlagt 35milj.kr. I rådande samhällsekonomiska läge, ochmed tanke på den kraftiga reguljära ökningen avbidraget, avser jag inte att föreslå något extrabidrag /92 -- detta inte minst med tanke påriksdagens uttalade syfte med saneringsbidragt.o.m. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaretpå min fråga.Frågan är naturligtvis föranledd av det faktum, attnär behandlade frågorna ompengar till friskolor, och då särskilt tillWaldorfskolorna, förekom borgerligareservationer till förmån för att man skulle anslåpengar tidigare än vad som angavs iriksdagsbeslutet. Det skulle alltså ske enöverbryggning mellan det statsbidrag som kommeratt gälla och den situation som råder.Nu fanns inga extra pengar reserverade i vare sigtilläggsbudgeten eller i budgetpropositionen.Vad skall nu dessa skolor tro? Det kan ju tänkas attde nu avsåg tt lösa in de växlar som fanns med ireservationerna.Anf. 3 (m):Fru talman! Jag har i samtal med representanter förWaldorfskolorna varit tydlig angående deekonomiska bekymmer som finns. De flesta kommuner som dessa skolorfinns i har också höjt sina anslag.Skolorna får försöka klara sig med de bidragen. Jagär mycket väl medveten om att dessa skolor harekonomiska bekymmer. Men saneringsbidragetborde ha kunnat rätta till en del. Jag hoppasverkligen att dessa frågor kan lösas.Anf. 4 ():Fru talman! Representanterna förWaldorfskolorna, och även andra fristående skolor,hade nog tänkt sig att det med en borgerlig regeringskulle ticka ut pengar och att problemen införframtiden skulle lösas.Det är från denna utgångspunkt jag undrar hur detskall bli med finansieringen. Några av dessa skolorhar ordentligt besvärliga problem -- de rent avhänger på gärdsgården.Anf. 5 (m):Fru talman! Jag hoppas verkligen att inte någonuppfattade de borgerliga partierna som om vi skulleidka brandkårsutryckningar här och där. Detväsentliga när det gäller de fristående skolorna äratt vi skall lägga fram en proposition, där vi har föravsikt att följa beslut. Det innebär attoffentliga och fristående skolor skall behandlaslikvärdigt ekonomiskt.Det är klart att man kan tycka att saker skall gåmycket snabbare. Men vi har i regeringensuccessivt försökt att se till att det går att klara avmellanperioden. Det är ändå principbesluten omförändringar som är det centrala och det som destora vallöftena har gällt.Anf. 6 ():Fru talman! fattade ettprincipbeslut om hur beräkningsgrunderna skullese ut. Innevarande budgetår lever vi på den budgetsom fastställdes . Det är inte något speciellt.Jag förmodar att de skolor som är aktuellatrodde att det skulle komma extra pengar.Anf. 7 (m):Fru talman! Det har delvis kommit pengar på detkommunala planet. Det var ju borgerliga segraräven där. Kommunerna har ju en annan budget änstatsmakterna.När det gäller det statliga anslaget har regeringenlagt fram förslag som innebär ökningar osv. Jag haringet dåligt samvete -- om nu någon skulle tro det --när det gäller de fristående skolorna. Däremot ärjag bekymrad över att det finns enstaka friståendeskolor, vars ekonomi är så dålig att de haruppenbara bekymmer att klara mellanperioden.Men det är svårt att plocka in extra pengar ochsedan bara dela ut dem.Nu fösöker vi lösa frågan och få fram ett rättfärdigtfördelningssystem rakt över. Det får taställning till. Det är alldeles riktigt, som BeritLöfstedt säger, att fattade beslut förraåret. Men det var ett principuttalande, och detålägger tyvärr inte kommunerna att göra detriksdagen vill att kommunerna skall göra. Då måstedet komma en proposition, och vi har arbetatsnabbt med den. Den läggs fram i mars.Anf. 8 ():Fru talman! Vi får väl se, , om riksdagenmåste göra en brandkårsutryckning förnågra av skolorna. Det var det fick görai fjol.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1991/92:417 om nordiskafrågor i läroplanskommitténAnf. 9 (m):Fru talman! har frågat mig om jagavser att ge läroplanskommittén i uppdrag att ävenbehandla de nordiska frågorna i det fortsattaarbetet.Till att börja med vill jag säga att jag delar BeritOscarssons syn på betydelsen av att skolanförmedlar kunskaper om det nordiska kulturarvet,de nordiska språken och det nordiska samarbetet.I regeringsdeklarationen slås det fast att detnordiska samarbetet måste utvecklas samt att detfinns förutsättningar för att på nytt stärkasamhörigheten och samarbetet mellan de nordiskaländerna. Detta gäller inom många olika områden,där t.ex. skolan utgör ett viktigt område.Den ökande internationaliseringen gör att det bliralltmer angeläget att förmedla och stärka detnordiska kulturarvet och den nordiskasamhörigheten. I budgetpropositionen framhållskulturarvets växande betydelse i en föränderligvärld.I direktiven till läroplanskommittén betonas viktenav att förstärka skolans undervisning av detgemensamma europeiska kulturarvet. Det angesockså att frågan om förståelse och respekt för såvälinhemska minoriteter som andra folks kulturarvskall genomsyra undervisningen samt att sådanafrågor som t.ex. kulturarv och internationaliseringskall ingå i kursplanerna för flera ämnen. Idirektiven anges dessutom att läroplanskommittén isitt arbete bl.a. skall utgå från nu gällandeläroplaner. I dessa ingår olika frågor som rör denordiska länderna.Jag förutsätter således att frågor som rör nordiskaspörsmål kommer att bli väl tillgodosedda i detförslag som läroplanskommittén kommer att avge.Anf. 10 ():Fru talman! Tack för svaret.Det gläder mig att vi har en gemensam åsikt om justvikten av att skolan förmedlar kunskaper om detnordiska kulturarvet, de nordiska språken och detnordiska samarbetet. kommer detta attbli ännu viktigare, precis som säger,med den ökade internationaliseringen och ettintegrerat Europa.De kunskaper om som elever kan få iskolan blir inte heller mindre viktiga med tanke påSveriges närmande till Europeiska gemenskapen.Norden kommer säkert att där bli en betydelsefullregion i . Det är därför viktigt att densvenska skolan förmedlar kunskaper om justNorden.Det finns ett Helsingforsavtal med enöverenskommelse där bl.a. följande står: ''I vartoch ett av de nordiska länderna skall undervisningoch utbildning i skolorna i lämplig omfattninginnefatta undervisning i övriga länders språk, samtrörande deras kultur och allmännasamhällsförhållanden. ''Det är alltså viktigt att läroplanskommittén i sittfortsatta arbete tar hänsyn till denöverenskommelse som finns mellan de nordiskaländerna.Jag vill fråga om jag kan tolka hennessvar på min fråga på det sättet attläroplanskommittén skall behandla just de nordiskafrågorna i sitt fortsatta arbete, trots att det inte stårnågot om det i de nya direktiven.Anf. 11 (m):Fru talman! Svaret på den frågan är ja. I svaret harjag försökt reda ut att jag tycker att detta finns medi direktiven även om det inte explicit står Nordenpå något ställe.Jag ser också fram emot en utvärdering somFöreningen har gjort omskolundervisningen och annat. Och jag har fåttintrycket att det kommer att vara en ganskaomfattande utvärdering, som jag tror kommer attutgöra ett ganska bra underlag för de diskussionersom vi måste föra om läroplansarbetet.När jag träffande Föreningen för , var en avläroplanskommitténs ledamöter närvarande. Jagutgår därför från att dessa frågor finns med pådagordningen, vilket jag tycker är mycket viktigt.Anf. 12 ():Fru talman! Jag har just tagit del av FöreningenNordens undersökning och sett att det inte ärså särskilt välbeställt med det nordiska innehållet ivåra läromedel och det utrymme som de nordiskafrågorna får. Bl.a. såg jag att man har kommit framtill att de nordiska frågorna inte får någonframskjuten plats i mellanstadiet. sesendast som ett samlingsbegrepp för femgeografiska länder. Och läromedlen som man harpå mellanstadiet behandlar mer den fina naturenoch problemen med ett kallt klimat än frågorna iHelsingforssamtalet om kulturgemenskap,ursprung och den nordiska traditionen. Det äralltså mycket viktigt att det nu sker en förbättringpå denna front. När läroplanskommitténs förslagläggs fram hoppas jag att det finns ett stortutrymme för , eftersom det är viktigt iframtiden.Anf. 13 (m):Fru talman! Jag tror att det är precis på det sättetsom antyds i denna undersökning -- jag haremellertid inte fått den än -- att vi inte kan varasärskilt nöjda med de resultat som uppnås i dag.Detta är beklagligt, eftersom jag tyvärr tror att vihar en del bekymmer på grund av att vi är dåligaeller har varit litet försiktiga när det har gällt attlägga grunden till kunskaper om vårt egetkulturarv. Då är det mycket som är gemensamt meddet nordiska. Vi måste därför tänka till i dettasammanhang för att förbättra detta.I förarbetena till denna utredning lär det ha ställtsen fråga till eleverna om vad de kunde om Norgeoch var de hade lärt sig detta. Det visade sig att deallra flesta ansåg att de hade lärt sig mest i TV 3:sprogram med och . Detta säger en del om att man inomskolan måste bli betydligt bättre och göra dennaundervisning betydligt mer spännande. Det ärnämligen spännande att studera vad som händer iNorden.Anf. 14 ():Fru talman! Mycket av det som sker i skolan i dagär beroende av lärarnas engagemang. Det är därförviktigt att alla hinder tas bort och att skolanuppmuntras att tala mer om Norden.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1991/92:400 om konventionergällande vårdnad om barnAnf. 15 Utrikesminister f446 > AFf423 > ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt jag ämnar verka för att fler länderbiträder om de civilaaspekterna på internationella bortföranden av barnoch om erkännande ochverkställighet när det gäller vårdnad om barn.Frågan gäller två konventioner till vilka Sverigeanslutit sig . Båda konventionerna syftar tillatt komma till rätta med olovliga bortföranden avbarn. Detta är ett problem som kommit attuppmärksammas både här hemma ochinternationellt. Man kan här skilja mellan två olikafall.I det ena fallet tar en förälder utan lov med sig sittbarn till ett annat land. I det andra fallet håller enförälder utan lov kvar barnet i ett annat land efterutgången av en umgängestid eller efter det att endomstol bestämt att den andra föräldern skall havårdnaden om barnet. I båda fallen är syftet atthindra den andra föräldern från att ha vårdnad ombarnet.Konventionerna innebär att staterna skallsamarbeta. På svensk sida kan vi alltså räkna medhjälp från andra länder med att få tillbaka barn somförts bort från . På samma sätt måste vi varaberedda att hjälpa andra länder med att återförabarn som olovligen har förts till . Vi får integlömma bort att det faktiskt också förekommersådana fall.Den ena konventionen är enEuroparådskonvention. Enligt den kanavgöranden om vårdnad eller umgänge med barnsom har meddelats i en konventionsstat erkännasoch verkställas i . På samma sätt kan sådanasvenska avgöranden få verkan i de andrakonventionsländerna.Den andra konventionen, den som kallasHaagkonventionen, innebär att det blivit möjligtatt få ett barn återfört från en konventionsstat annan. En förutsättning är att barnet vidbortförandet har sitt hemvist i konventionsstaten ifråga eller att det olovligen hållits kvar i enkonventionsstat.Båda konventionerna har införlivats med svenskrättsordning. Reglerna finns lag omerkännande och verkställighet av utländskavårdnadsavgöranden m.m. och överflyttning avbarn.Marianne fråga gäller alltså på vilket sättjag ämnar verka för att ännu ej anslutna länder iexempelvis och biträder dessa bådakonventinoner.Låt mig först få redogöra för vad som gäller föranslutning till de olika konventionerna.Europarådskonventionen är öppen förEuroparådets medlemsstater. kan dessutom inbjuda andrastater att ansluta sig till konventionen. Beslut omdetta fattas av ministerkommittén.Haagkonventionen är öppen för de stater som varmedlemmar i för internationellprivaträtt för dess fjortonde session.Till dessa hör bl.a. följande länder i ochAsien: , och . Av dessa harIsrael anslutit sig till konventionen.Varje annan stat kan i och för sig ansluta sig tillkonventionen, men en sådan anslutning får verkanendast i förhållande till de konventionsstater somförklarat sig godta denna anslutning. Initiativet anslutning måste givetvis komma från den statsom önskar ansluta sig till konventionen.Jag kan försäkra att vi, när tillfälle ges, undersökermöjligheterna att få till stånd överenskommelsermed länder som inte anslutit sig tillkonventionerna. Ett avtal förutsätter emellertid attbåda parter har en önskan att samarbeta på villkorsom båda kan acceptera.För att avtal av det här slaget sedan skall fungerakrävs också ömsesidiga ansträngningar. Dettainnebär bl.a. att vi i måste vara beredda attsända barn som olovligen förts hit tillbaka till detandra landet och att erkänna det andra landetsdomar och beslut när det gäller vårdnad ochumgänge. Tillämpningen av vår egen lagstiftninghar visat sig ge problem för svenska myndigheter.Vi har inte alltid lätt att leva upp till våra egnakonventionsåtaganden i fall där barn olovligen förtstill . En översyn av vår lagstiftning i dettaavseende pågår i justitiedepartementet.Till sist kan jag nämna att till ettmuslimskt land överlämnade ett förslag till ettbilateralt avtal som i huvudsak överensstämmermed , men landet i fråga ansågsig tyvärr inte kunna acceptera det svenskaavtalsutkastet. Vi avser dock att ta upp frågan igenlängre fram.Anf. 16 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för ettmycket utförligt svar på min fråga. Det gäller en saksom vi har tagit upp här i tidigare. Förknappt debatterade vi vid eninterpellationsdebatt med utrikesministernsföreträdare, , dessa mycket svårafrågor.Tvister om barn är mycket svåra att lösa. Det ärsvårt i det egna landet, men det är särskiltkomplicerat när det gäller främmande länder ochinternationella avtal. Det är därför som jag harställt denna fråga.Jag förstår att det är mycket svårt att komma tillrätta med detta. Det svaret fick jag även . Menjag har för avsikt att fråga statsrådet ytterligare omde bilaterala avtalen. nämndenämligen vid debatten att man i Frankrikehade lyckats få till stånd ett avtal med . Jagvill fråga statsrådet om bilaterala avtal med olikaländer är en väg som man kommer att fortsätta attgå.Anf. 17 Utrikesminister f446 > AFf423 > ():Fru talman! Detta är någonting som vi, som jagtidigare nämnde, har försökt i ett fall. Det ärnaturligtvis ett arbete som kommer att fortsätta.Jag har bl. a. på grund av frågahaft möjlighet att informera mig om arbetet idepartementet. Jag har kunnat konstatera, vilketgläder också mig, att det pågår ett omfattandearbete, och det finns en särskild handläggare somarbetar med dessa frågor.Utrikesdepartementet är inkopplat även härhemma. När det gäller ärutrikesdepartementet den myndighet som arbetarmed dessa frågor. I fråga om länder som inte äranslutna till konventionen, läggerutlandsmyndigheterna ofta ner ett stort arbete påde olika fallen. Min egen bedömning är attutrikesdepartementet arbetar mycket seriöst meddessa svåra frågor.Anf. 18 ():Fru talman! Jag är mycket tacksam för svaret. Detär flera med mig som har engagerat sig i dessafrågor. Det kommer att bli en interpellationsdebatthär i kammaren med justitieministern den 12 mars.Vi önskar ju en straffskärpning.Jag vill fråga utrikesministern hur hon ser på enstraffskärpning. Skulle det kanske underlätta attdet träffas avtal med dessa länder? Som vi ser detkrävs det en ömsesidig önskan att skriva under enkonvention. Hur skall man närma sig problemetnär någon önskan inte finns?anf. 19 Utrikesminister f446 > AFf423 > ():Fru talman! Jag skall inte föregripainterpellationsdebatten, men också jag harnaturligtvis följt tidiningsdebatten i den här frågan.Det är många som har uttalat sig för att enstraffskärpning vore en väg att gå.Det är mycket viktigt att vi fortsätter att föra endialog med dessa länder, men det är svårt. I mångaav icke-konventionsländerna har man en annanreligiös uppfattning med en annan samhällssyn.Det gör att det ofta är svårt att nå fram, men viarbetar vidare. Av den statistik jag har fått framgåralldeles klart att uppklarningen i de länder som ärmed i fungerar på ett helt annatsätt än i de länder som är icke-konventionsländer.Anf. 20 ():Fru talman! Jag är mycket tacksam för statsrådetsinställning och för det arbete som pågår. Vi ser pådenna fråga med stort allvar liksom man gör påregeringsnivå. Att olovligt föra bort ett barn tillfrämmande länder med främmande kultur innebärdjupa tragedier för dem det berör. Det är mycketviktigt och välmotiverat att man på alla sättförsöker understödja och hjälpa dem som berörs.Jag tackar än en gång för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på frågorna 1991/92:412 och 425 omsanktionerna mot SydafrikaAnf. 21 Utrikesminister f446 > AFf423 > ():Fru talman! har frågat migvilka kommentarer jag har till uppgifterna omhävande av sanktionerna mot och vilketuppdrag som har lämnats till riksdagsledamöterna.Karl-Göran Biörsmark har frågat mig om jag avseratt ta några initiativ för att förändra den nuvarndesvenska sanktionspolitiken gentemot Sydafrikainnan en övergångsregering med representanter förden svarta befolkningen trätt till.Jag väljer att besvara de båda frågorna i ettsammanhang.Fru talman! Regeringen beslöt attge en parlamentarisk delegation i uppdrag attbesöka för att genom samtal ochkontakter med företrädare för ett brett spektrum avdet sydafrikanska samhället ge regeringen ettfördjupat underlag för bedömningen av om och närförändringar av den svenska Sydafrikapolitiken kanoch bör göras.Denna delegation har återvänt, och jag harfått en muntlig preliminär rapport fråndelegationens ordförande, riksdagsman kommer att avge enrapport till regeringen med förslag till åtgärder somdelegationen finner lämpliga. Jag vill inte härföregripa delegationens förslag och deöverväganden som regeringen med anledning häravkommer att göra.Anf. 22 HANS ():Fru talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Det har under den svenska riksdagsdelegationensvistelse i enligt uppgift förekommituttalanden som varit ägnade att skapa oro bådeinom antiapartheidrörelsen i och iSverige. Efter den svenska delegationens besökskriver det sydafrikanska kyrkorådetsgeneralsekreterare att ''man intekan garantera att förändringarna är oåterkalleligaförrän det finns en övergångsregering eller ettannat acceptabelt övergångsarrangemang påplats''.Chikane har vidare framhållit att omvärldenspåtryckningar är absolut nödvändiga för attgarantera att förhandlingsprocessen uppnår sittsyfte, nämligen avskaffande av apartheid.Liknande uttalanden har gjorts av densydafrikanska fackföreningsrörelsen och ANC.Det bör emellertid poängteras att en seger förnationalistregeringen i den kommandefolkomröstningen inte garanterar en övergång tillett demokratiskt utan apartheid. Någotförslag till en ny demokratisk konstitution finnsännu inte.Även om man kan påvisa positiva drag i densydafrikanska utvecklingen finns det ännu inteklara belägg för djupgående och oåterkalleligaförändringar i . Trots att ett flertalraslagar avskaffats finns ett tjugotal kvar.Från socialdemokratisk sida anser vi attsanktionerna inte bör upphävas förrän en bredövergångsregering kommit till makten. En sådanregering bör ha som uttalat mål att upphävaapartheid och skapa ett verkligt demokratisktSydafrika. Först när en sådan regering kontrollerarpolis, militär och valapparat kan situationen kallasoåterkallelig.Anf. 23 ():Fru talman! De tidningsrubriker som harförekommit harnaturligtvis oroat en del och rest några frågor. Jaghar därför ställt den fråga till utrikesministern sombesvaras i dag.Rubriker som ''Sanktionerna ska hävas'',''Regeringen väntas föreslå ny Sydafrikapolitik '' och ''Vinner de hävssanktioner'' är några av de rubriker somförekommit i . vet vi atttidningsrubriker är en sak och fakta ibland enannan. Det är därför som jag har ställt min fråga tillurikesministern mycket konkret: Avserutrikesminister ta något initiativ för att förändraden nuvarande svenska sanktionspolitikengentemot innan en övergångsregeringmed representanter för den svarta befolkningenträtt i kraft?Det är en mycket konkret fråga och borde därförockså kunna besvaras med ett ja eller nej. Skall viinvänta en övergångsregering eller inte? Vilken ärutrikesministerns inställning till detta?Jag vill påminna utrikesministern om attutrikesutskottet så sent som sedanskrev följande: ''Avgörande för om sanktionernakan lyftas bör vara faktiska och konkreta steg ochåtgärder, som är djupgående och oåterkalleliga, föravskaffande av apartheidsystemet. Ännu har intealla erforderliga åtgärder i det hänseendetvidtagits.'' Menar utrikesministern att dessa nyasignaler är tillräckliga?Vidare skrev utskottet: ''Bland dessa faktorer utgörden demokratiska rörelsens inkl. ANCs syn ettsjälvklart element.'' Vi vet att ANC inte backar uppdetta, utan vill vänta på en övergångsregering. Vadär utrikesministerns kommentar till det?Anf. 24 Utrikesminister f446 > AFf423 > ():Fru talman! Jag vill gärna svara ja när Karl-GöranBiörsmark mycket konkret frågar mig om jag avseratt ta några initiativ. Det finns anledning att säga attriksdagsdelegationen till i sig är ettinitiativ. Det jag så att säga i efterhand ärtillfredsställd med är det mandat som jag gav dennariksdagsdelegation. Där står mycket klart uttrycktatt det är utvecklingen i som äravgörande.Det vi nu har fått bevittnaär en dramatisk utveckling i . Man fårändå utnämna de som en av reformkrafterna.Det är ett mycket beklagligt resultat avvalresultatet. är det i sig ett dramatisktinitiativ att man nu avser att genomföra enfolkomröstning inom den vita befolkningen.Detta är ändå i sig en händelseutveckling som ärganska dramatisk. Enligt min mening finns det allanledning för oss alla att klart uttrycka vårt stöd ochvår förhoppning att det i denna folkomröstning bliren kraftig majoritet för reformpolitiken. Skulle detgå så väl att det blir detta, är det min tro och minförhoppning att det kommer att påskyndaprocessen i demokratisk riktning. Om det blir ettsådant resultat, vilket väl ingen av oss riktigt vågarförutspå, måste det ju innebära att man i dekommande diskussionerna inom ramen för Codesakommer att få en mycket fastare grund att stå på.Därför vill jag inte före folkomröstningen bindamig för hur regeringen skall agera och diskutera.Först skall vi ha rapporten. Den har vi inte fått.Sedan tycker jag att det finns all anledning attavvakta folkomröstningen med den mycket klaramarkeringen från svensk sida att vi står bakomreformpolitiken och ett demokratiskt Sydafrika.Anf. 25 HANS ():Fru talman! Jag har ju haft en diskussion tidigaremed utrikesministern, och då gjordeutrikesministern ett principiellt viktigtställningstagande som jag kunde instämma i: att detskulle vara en garanterat demokratisk utvecklingoch att den skulle vara oåterkallelig. Jag undrar omutrikesministern har haft någon anledning att göranågon ändring beträffande de ställningstagandensom utrikesministern gjorde den gången.Nu tycker jag att det är viktigt att konstatera attutrikesministern säger att vi skall avvakta utgångenav folkomröstningen. Det är ju en sak.