prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Det vore orimligt omvi blev överens om allt. Men jag tycker att det ärväldigt bra att vi på vissa punkter lyckats ta ett stegframåt med förenade krafter. Jag vill gärnauppehålla mig vid några av dem också.Det har funnits en vårdlärarutbildningom 60 poäng som innehåller bådeämnesfördjupning och pedagogik. Det uppstodbetydande oro i det lägret när förslaget kom om attall gymnasielärarutbildning skulle samordnas. Jagkan förstå denna oro, eftersom man var van vid attha ämnesfördjupningen och pedagogikentillsammans. har vi i utskottet, när vi har fåttbeskriva situationen, kommit fram till en ordning,som är ganska bra, som vi själva är nöjda med ochsom faktiskt de blivande vårdlärarna och deraslärarutbildare också är nöjda med. Det handlar omämnesfördjupning, men det handlar också om enpedagogisk invävning i detta. Det handlar om att setill att dimensionen att kunna undervisa i bådehögskola och gymnasieskola inte går förlorad ochatt man skall behålla möjligheten tilldistansundervisning.Det är mycket speciellt och dessutom troligenväldigt spännande att vara folkhögskollärare.Ibland har jag tänkt, att om det vore någon sortslärare jag skulle kunna våga bli, vore det kanskefolkhögskollärare. förstår jag att jagframför mig hade elever och studerande med enhelt annan situation och helt annan bakgrund änelever i en vanlig gymnasieklass. Jag skulle kanskebehöva umgås med dem i en internatsituation. Jagskulle begripa att det visserligen är utomordentligtspännande men säkert också svårare än i de flestaandra fall.När regeringens proposition om lärarutbildningenkom omnämndes folkhögskollärarutbildningensom en företeelse på någon rad, och knappastnågonting sades om den. Jag kan förstå att om detvar någonstans som det utbröt oro, så var det blandfolkhögskollärare och deras lärarutbildare,eftersom detta kom i ett sammanhang av allmäntangrepp på vuxenutbildningen och angrepp påfolkbildningen i synnerhet. Det blev neddragningarpå komvux och neddragningar på folkbildning. Detvar slopat utbildningsbidrag till folkhögskollärareoch grundvuxlärare. Det är inte att undra på blev orolig. Det såg ut som att det var satt isystem, och det är möjligt att det var så.I utskottet har vi ändå kunnat resonera medvarandra på denna punkt. Vi har insett att det intehade varit bra att inordna den här lärarutbildningeni en vanlig gymnasielärarutbildning. Det var förövrigt där den föddes från början. blev det klaraoch tydliga besked från utskottet. Den härutbildningen skall ha en egen examensbenämning,den skall heta folkhögskollärare. Den skalldessutom ges i , där den ges . Dettagläder mig alldeles särskilt. Det enda hot som nukvarstår och som vi inte rår över iutbildningsutskottet är frågan omutbildningsbidrag till lärarna.Jag träffade en grundvuxlärarutbildare strax efterdet att propositionen hade kommit. Han sade: Jaggick och satte mig i mitt rum och grät när jag såghur illa man hade beskrivit vad vi sysslar med ochvad vår verksamhet har till syfte. Här kom vi inteöverens.Jag tror att det som föreslagits från regeringenssida -- jag betonar att det är från regeringens sida --och som förorsakade denna lärares tårar var bristenpå inlevelse från regeringen. En vanligsmåbarnslärare plus litet livserfarenhet plus 20poäng i pedagogik är lika med en vuxenlärare. Jagtror att det är en oerhört stor skillnad på attundervisa en 10-åring och att undervisa enmedelålders invandrarkvinna. Vuxenutbildningentas med andra ord med en axelryckning. Jag vill inteanklaga utskottets ledamöter för bristandeinlevelse, möjligen för låsningar.Läraren som grät sade att propositionen var bevispå okunskap och ointresse. Det har varit en svagrekrytering till den här lärarutbildningen, det vetvi.Man hade kunnat ge den en tydligare profil,eftersom den har varit litet undanstoppad. Därförhade den kunnat få en rejäl chans med en egenexamensbenämning. Den hade dessutom kunnat fåbygga på den vuxenpedagogiska kompetens somfinns i . Då hade arbetet blivitdecentraliserat, vilket är väldigt bra för de mångavuxna studerande. Det är möjligt att det är de litetäldre studerande som kommer på att de vill bligrundvuxlärare.För närvarande har vi en ganska stordimensionering av lärare inom det barn- ochungdomspedagogiska området. Det har ju rått brist , men utbildningen har nubörjat komma i balans. Det finns t.o.m. signaler omen del överskott. Det är möjligt att antalet platserpå den här utbildningen behöver dras ned. Om mannu skall minska antalet studerande, tycker vi att detvore ett ypperligt tillfälle att använda dettautrymme till att förlänga utbildningen. Det hargjorts översyner, både av förskollärarutbildningen,av fritidspedagogutbildningen och avmöjligheterna för barnskötare att få en gemensamutbildning. Denna förlängning behövs inte minst urett internationellt perspektiv, men också framförallt för barnens i barnverksamheten skull.Vi inser att man kanske behöver minskadimensioneringen och förlänga utbildningen. Närman gör detta är det viktigt att det inte sker på ettsådant sätt att det drabbar de små och medelstorahögskolorna, vilka ju ofta har sin bas i den härtypen av utbildning.Det finns ett dokumenterat behov av 4--9-lärare iNorrlands inland. Vi i utskottet har t.o.m. kunnatenas om den insikten. Det är långt till ,ungefär 40--. Jag, liksom mitt parti, tycker attdet är utomordentligt att majoriteten har kunnatenats med oss kring insikten om behovet av atttillskapa en utbildning i . Vi hade emellertidlångt hellre sett att den reguljära, den tidigare, denvarvade -- eller vad den nu skall kallas för -- långa4--9-utbildningen hade lagts ut på fler platser. Dåhade den dessutom fungerat bättre viddistansundervisning. Vi hade föredragit fleraplatser men 30 platser praktisk-pedagogiskutbildning är bättre än ingenting alls. Utbildningengår också säkert att byggas på, särskilt om Umeåmed tiden får litet fler platser med stöd av LIV-anslaget. Det blir säkert fest i , även omman inte fick den utbildning i som man hadeönskat och som det också signalerades om.Forskning är fint och bra, men vunna erfarenheterär inte heller så tokigt att besitta. När man nuganska kategoriskt i den andra utredningen -- somvi just nu inte behandlar -- säger att alla lärare ihögskolan skall ha doktorerat, riktar man sin uddganska rejält mot två utbildningar:lärarutbildningarna och vårdutbildningarna. Mänhar här bestämt över vad det skallforskas kring. Inom dessa områden finns det gottom kvinnor. Här förekommer inte någon annanforskning än pedagogisk forskning, men när detgäller läroämnena i skolan finns det inte mycketforskning som kan leda fram till en doktorsexamenoch detsamma gäller för vårdutbildningarna. Det ärutomordentligt att lärare inom högskolan hardoktorerat. Det bör så många som möjligt ha gjort.Men vi måste bygga upp forskningsdiscipliner pådessa områden, som i stor utsträckning ärkvinnoområden. I annat fall blir detta bara ett slagi luften.Min taletid är ute. Jag vill sluta med att säga attSören Lekberg kommer att senare säga några ordom högskolan för lärarutbildning i . Detär viktigt nu med ett besked. Vi tycker att beskedetskall vara Södertälje.Jag yrkar bifall till reservationerna 9 och 15, somhör ihop, 13, 14, 16 samt 17. (forts. prot. 121)Beslut om fortsatt ärendebehandling den 27majKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsätta vid morgondagens arbetsplenum.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till . Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § Antalet ledamöter i , m.m.Anf. 45 ():Fru talman! Valberedningen föreslår att antaletledamöter i fastställs till 15.Alla i valberedningens sammanträde deltagandeledamöter utom () har godkäntgemensam lista för val av ledamöter i EES-utskottet.Vidare har valberedningen enhälligt godkäntgemensam lista för val av suppleanter i sammautskott.Styrelsen för Stiftelsen av tolv ledamöter, valda för av sex år.Styrelsen förnyas successivt med valvart tredje år av sex ledamöter.I år står sex ledamöter jämte personligasuppleanter för fem av dem i tur att avgå.Valberedningen har efter föreskrivet samrådenhälligt godkänt gemensam lista, av utseende somframgår av en till kammarens ledamöter utdeladpromemoria.Slutligen får jag meddela att valberedningenenhälligt föreslagit att till ordförande i styrelsen förStiftelsen väljaprofessor egenskap av ordförande i valberedningen ber jagatt till talmannen få överlämna de nämndagemensamma listorna.Anf. 46 ():Fru talman! skall väljaett med uppgift att bereda . Detta utskott har en begränsad tid attverka, nämligen fram , om inget annatföreslås. valberedning föreslår attutskottet skall bestå av 15 ordinarie ledamöter ochlika många suppleanter.Vänsterpartiet har vid valberedningens möteföreslagit att utskottet skall bestå av 17 ledamöter,för att därmed ge samtliga partier likvärdigrepresentation. Detta har avvisats av majoriteten ivalberedningen samt nedlagda socialdemokratiskaröster vid voteringen i valberedningen.Majoritetens argument är att vi har en ordning förriksdagens permanenta utskott och att någon annaninte bör gälla för och konstitutionsutskottethar uttalat att partierna skall vara representeradeoch att antalet ledamöter i utskottet inte böröverstiga 15. Detta kan naturligtvis tolkas på tvåsätt. Det ena är att samtliga partier skall vararepresenterade på lika villkor, alltså med minst enordinarie ledamot och en suppleant. Av deuppfattningar som framkommit iförberedelsearbetet för utskottet kan jag inte förståannat än att denna tolkning skulle gälla. Den andratolkningen är den som valberedningens majoritethar gjort.Avgörande för vilken tolkning som skall haföreträde är hur pass konstruktiv man vill vara iarbetet att bereda . Jag kan konstateraatt någon nämnvärd konstruktivitet inte har visatsav i första hand de borgerligas och Ny demokratisledamöter i valberedningen. Jag beklagar detta.Vänsterpartiet anser att frågan om ären stor politisk fråga med betydande verkningar förmånga delar av samhället. Därför är det viktigt attalla partier som har valts in i finnsrepresenterade i . ärdessutom det enda partiet i somföreträder en nej-linje. Detta gör det än merangeläget att får en fullvärdigrepresentation i . Varför dennarädsla för en självklarhet? Är det den växande nej-opinionen som så till den milda grad har styrt erthandlande?En extrasuppleant har inte möjlighet att ställaförslag och får inte rösta i utskottet. Hon eller hanfår inte heller delta i diskussionerna på lika villkor.En extrasuppleant har inte rätt att ha suppleantutan måste arbeta helt ensam för sitt parti iutskottet. kommer, vad jag förstår,att arbeta intensivt under sommaren och höstenmed en enorm mängd material.Vi vet av den erfarenhet som vi har fått under detgångna riksdagsåret att det är mycket påfrestandeatt enbart ha en extrasuppleant. Det blir en storbelastning på den person som ensam får bäraansvaret för ett helt utskott.Vänsterpartiet anser att vi bör delta i behandlingenav denna viktiga fråga på lika villkor och föreslår attriksdagen beslutar att får 17ledamöter och lika många suppleanter. På så sättskulle man enkelt lösa frågan om likvärdigrepresentation för utan attmajoritetsförhållandena i sakfrågan ändras iutskottet.Utskotten spelar en central roll för detparlamentariska systemet i . Iregeringsformens 4 kap. 3 § fastslås den för arbeteti den svenska karakteristiska ochfundamentala principen om beredningstvång. Ipropositionen med förslag till ny grundlag(prop. 1973:90) anförde justitieministern attbestämmelsen om beredningstvång ''ger stöd fördet för vårt riksdagsskick utmärkande förhållandetatt tyngdpunkten i riksdagsarbetet ligger hosutskotten''.Utredningen angående en allmän översyn avriksdagens arbetsformer föreslog (förslag1978/79:15, bil. 4): ''Vid de överläggningar somregelmässigt äger rum mellan partierna omutskottens sammansättning bör eftersträvasproportionell fördelning av totala antaletutskottsplatser i enlighet med partiernasstyrkeförhållanden i . ''tillstyrkte detta förslag somockså anslöt sig till.Fru talman! Det vore därför hedersamt omtalmanskonferens och valberedning till höstenändrade på den orättfärdiga ordning som gälleroch gick in för att lägga samtliga utskottsmandat ien pott och därefter göra en proportionellfördelning såsom varit gällande tidigare. Det skullevisserligen missgynna en del stora partier som äröverrepresenterade på bekostnad.Men en sådan ordning skulle vara merademokratisk.Jag yrkar alltså att skall bestå av 17ledamöter och lika många suppleanter.Anf. 47 ():Fru talman! Även om utskotten inte harbeslutanderätt utan endast är beredande organ, ärdet ändå en viktig fråga hur de är sammansatta. Visocialdemokrater har gått till överläggningarnamellan partierna med ett öppet sinne att söka förriksdagen breda och goda lösningar.I höstas inbjöd vi de andra partierna att pröva enordning där man valde ledamöter till allautskottsplatser , och därmed skulle allariksdagens partier få ordinarie platser i utskotten iproportion till mandatfördelningen i riksdagen.Det var alltså fråga om att välja alla platsersamtidigt och inte för ett utskott i taget. I detsammanhanget var vi också beredda att öka antaletplatser till fler än 15.Men de fem borgerliga partierna, inkl. Nydemokrati, sade ett entydigt nej. Det fick inte varafler än 15 platser i vardera utskott och inte någotannat än val till ett utskott i taget.I denna situation medverkade vi till attVänsterpartiet skulle få ha en extra suppleant i allautskott. Suppleanten skulle ha full rätt att utformaalternativ till utskottsmajoritetens förslag medhjälp av kansliets alla resurser och rätt till i allaavseenden full insyn i utskottets arbete.Inför det faktum att snart skall utse enartonmannadelegation, som skall vara Sverigesmotsvarighet till EG:s , har viSocialdemokrater förklarat, att vi för att ge allapartier möjlighet att vara med iartonmannadelegationen avstår en av de åttaplatser vi skulle ha fått enligt gällande valregler.När det gäller frågan om har vi sagt,att om en socialdemokrat kan bli ordförande iutskottet är vi beredda att överlämna en av våraordinarie platser i utskottet till ett annat parti. Låtmig vara litet tydlig på den punkten. skall tvåEG-organ tillsättas, nämligen ett ochen artonmannadelegation. Det är naturligt ochrimligt att regeringspartierna får ordförandeskapeti det ena organet. Men det är lika naturligt ochrimligt att oppositionen får ordförandeskapet i detandra organet. Ingen skulle kritiseraregeringspartierna om de ville välja först och fåordförandeskapet i det organ som de föredrar ochsedan överlåter det andra åt oppositionen.Det besked vi har fått från de borgerliga partiernaär att de tänker lägga beslag på bådaordförandeposterna. Får vi inte ordförandeskapet inågot av organen, är det närmast en självklarhet attvi inte kan avstå från någon ordinarie plats i EES-utskottet.Mot den bakgrunden har vi nominerat sju ordinarieledamöter och sju suppleanter till dengemensamma lista som valberedningensordförande har presenterat.Anf. 48 ():Fru talman! har tagit upp enprincipdebatt om sammansättningen av riksdagensutskott. Frågan avgjordes efter ganska långadiskussioner , när vi tillsatte de 16stående utskotten.Nu är det fråga om att göra något som inte hargjorts tidigare, nämligen begagna möjligheten iriksdagsordningen att tillsätta ett särskilt utskott.Det kan närmast betraktas som en utbrytning av enenda fråga, en proposition, nämligen ,ur utrikesutskottets verksamhet -- ett utskott meden borgerlig utskottsordförande. Detta är tillyttermera visso bekräftat av att utskottet skallverka -- så somkrävs för att handlägga frågan om EES-propositionen.Även om antalet ledamöter skulle utökas till 17 --den frågan löste vi -- får inte Vänsterpartietnågon representation, eftersom partietsmandatantal i inte räcker till enligt denfördelningsordning som riksdagsordningenföreskriver.I höstes löstes problemet så -- vilket om -- att erbjöds extrasuppleantplats i samtliga 16 utskott. Naturligtvisbeslöt valberedningen att föreslå att det även iEES-utskottet skall finnas en extra sextondesuppleantplats för Vänsterpartiet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutEfter ställda propositioner pådels valberedningens förslag om att EES-utskottetskulle ha 15 ledamöter,dels förslag om att utskottet skulleha 17 ledamöter,bifölls valberedningens förslag med 186 röster mot17 för förslag.76 ledamöter avstod från att rösta.Kammaren hade således beslutat att EES-utskottetskulle ha 15 ledamöter.7 § Val av ledamöter i EES-utskottetFöretogs val av femton ledamöter i EES-utskottet.Sedan den av för dessa valavlämnade gemensamma listan upplästs avtalmannen och godkänts av kammaren befannsföljande personer, vilkas namn i här angivenordning upptagits på listan, valda -- till dessutskottets beredningsuppgifter slutförts -- tillledamöter i EES-utskottetLars ()()()()(fp)()()()()()()(nyd)()(m)()8 § Val av suppleanter i EES-utskottetFöretogs val av femton suppleanter i EES-utskottet.Sedan den av för dessa valavlämnade gemensamma listan upplästs avtalmannen och godkänts av kammaren befannsföljande personer, vilkas namn i här angivenordning upptagits på listan, valda -- till dessutskottets beredningsuppgifter slutförts -- tillsuppleanter i EES-utskottetPer Stenmarck (m)()()()()()()()()()()(nyd)()()()Kallelse till sammanträde med EES-utskottetTalmannen kallade tillkonstituerande sammanträde onsdagen den 27 majkl. 8.15 i bostadsutskottets sessionssal.9 § till styrelsen för Stiftelsen val av sex ledamöter jämte fem personligasuppleanter samt ordförande i styrelsen förStiftelsen av avlämnade gemensammalistan (se 6 §) upplästes av talmannen ochgodkändes av kammaren, varvid befanns attföljande personer, vilkas namn i här angivenordning upptagits på listan, valts för tiden från valettill dess nytt val förrättats under sjätte året härefter:t7p6,7p6 > tledamötertpersonligasuppleanterttBertil ()tCharlotte ()ttriksdagsledamottriksdagsledamotttLena ()tBo Bernhardsson ()ttriksdagsledamottriksdagsledamotttElving ()tChrister ()ttriksdagsledamottriksdagsledamotttLars EngwalltBoel BernerttprofessortprofessorttInge JonssontPer BjörntorpttprofessortprofessorttÅke SmidsbankdirektörtTill ordförande utsågs professor § Svar på fråga 1991/92:780 omplatsfördelningen beträffande utbildningen avbarnskötare till förskollärareAnf. 49 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för attutbildningsanordnarna skall få besked omplatsfördelningen när det gäller 50-poängsutbildningen för barnskötare tillförskollärare.Regeringen har i lärarpropositionen föreslagitoförändrad dimensionering avförskollärarutbildningen. Regeringen har vidareföreslagit att de 50-poängsplatser som förinnevarande år har fördelats av universitets- ochhögskoleämbetet skall fördelas av regeringen ochendast ''i mån av behov''. Beredning av dennafördelning av utbildningsplatser pågår inomregeringskansliet. Regeringen kan inte fördelamedel förrän har fattat sina beslut.Anf. 50 ():Herr talman! Jag tackar Per för svaret. Jagtycker självfallet att det är bra att regeringen intedelar ut sådana pengar regeringen inte har.Anledningen till att jag ställde denna fråga är attoron är stor, inte minst bland alla de barnskötaresom nu riskerar att bli arbetslösa. Många av demvill inget högre än att fortsätta sin utbildning, för attkunna fungera bättre inom barnomsorgen menockså för att bättre kunna trygga ett framtida jobb.Det är därför intressant att få reda på närregeringen avser att lämna de begärda beskeden.Det vore också intressant om Per nu villetala om hur han ser på behovet. Han säger i svaretatt dessa medel skall fördelas endast i mån avbehov. Här har förts en diskussion omdimensioneringen av förskollärarutbildningen. Hurser Per på det framtida behovet?Anf. 51 Utbildningsminister ():Herr talman! Även om regeringar inte skall fördelapengar som regeringar inte disponerar, vilket är engod princip, har jag tagit mig före att till universitetoch högskolor som är berörda av detta lämnapreliminära underhandsbesked, som de har attbedöma i avvaktan på beslut. Jag villinte nu kommentera dessa underhandsbesked,därför att de då är underhandsbesked.Jag vill inte heller lämna någon bedömning av hurjag kan komma att se på denna fråga när jag välskall fatta beslutet. Men om nu , såsomjag hoppas, fastställer regeringens förslag ilärarpropositionen, om än inte så ,kommer inte beslutet i denna fråga att dröja länge.Anf. 52 ():Herr talman! Jag har förståelse för omutbildningsministern inte här vill ange några exaktasiffror. Men vi borde kunna få en allmänbedömning av hur han ser på det framtida behovetav utbildade förskollärare, för att klara av enutbyggnad av barnomsorgen till fullbehovstäckning och kvalitetssäkringen inombarnomsorgen. Jag antar att vi delar uppfattningenom målsättningen full behovstäckning.Här har gjorts olika bedömningar. En del villnästan gå så långt som att säga att man skall lägganer denna utbildning och att vi klarar oss med deutbildade förskollärare som finns. Andra menar attvi även i fortsättningen behöver en stordimensionering. En sådan diskussion om detframtida behovet av förskollärare tycker jag inte attPer behövde dra sig för, av respekt förriksdagen.Anf. 53 Utbildningsminister ():Herr talman! Aldrig blir riktigt nöjd. Jagtänker inte ge någon bedömning i denna fråga, merän att understryka en principiell ståndpunkt somkommer att vägleda det förslag om den högreutbildningens struktur i stort, som jag avser attlämna i slutet av denna vår.Jag tror att den tid är förbi när skallfastställa i detalj vilken dimensionering specifikautbildningar bör ha. Det är snarare klokt attriksdagen anger sin bedömning av detframtida behovet av vissa yrkeskategorier i mergenerella termer och låter tillgång och efterfråganstudenter och universitet emellan avgöra exakt hurman bestämmer sig på varje lärosäte för atttillgodose de önskemål som finns ute i samhället.Anf. 54 ():Herr talman! Det är bara viupplevde en stor brist på barnomsorgspersonal.Man fick t.o.m. stänga vissa institutioner för inte hade personal. Då anklagades både vi idetta hus och andra, kanske med viss rätt, för attinte ha planerat ordentligt för denna situation. Viskall akta oss noga för att hamna där igen. Därförblir jag litet rädd när utbildningsministern inte harnågon tanke om det framtida behovet inom dennasektor.Jag kräver inte att utbildningsministern skallredovisa siffrorna, men en tanke om behovet avutbildad personal för en så viktig verksamhet sombarnomsorgen, tycker jag nog att varje ansvarigutbildningsminister borde hålla sig med.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:815 om rangordningav högskolorAnf. 55 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig om detär regeringens intention att införa ett system medrankinglistor som avspeglar högskolornas kvalitet.Frågan är föranledd av en artikel i nr 13/92 avtidningen , vilken refererade endebatt på studentkåren vid iStockholm. I debatten diskuterades de storaförändringar som regeringen planerar för högreutbildning och forskning i Sverige.Dessa förändringar kommer attföreläggas i en proposition. Utan attföregripa förslagen i denna proposition vill jagframhålla att huvudsyftet är att höja kvaliteten ibåde utbildning och forskning. I propositionenkommer därför olika förslag vad gäller delsutformningen av den rättsliga regleringen, delsresurstilldelningssystemen att framläggas, alla isyfte att befordra kvaliteten i verksamheten.Jag vill också erinra om att i vår redan hargodkänt regeringens förslag att inrätta ettsekretariat för utvärderingsfrågor den 1 juli 1992.Detta sekretariat skall ha ansvaret för att nationellautvärderingar görs av såväl utbildning somforskning.Jag vill emellertid påpeka att det aldrig har varitmin eller regeringens avsikt att detta sekretariatsjälvt skall utföra dessa utvärderingar. Det ärviktigt att de nationella utvärderingarna görs avflera, oberoende organ, institutioner, akademiereller grupper som inrättas vid behov.