prot · GF0957 · 1992-02-04 00:00:00 — Jag blir inte mycket klokare efterjordbruksministerns svar.När jag sade att medlemskap inte är aktuelltmenade jag just att det inte är aktuellt /93, men det är uppenbarligenaktuellt med någon typ av anpassning under detbudgetåret som rör kompensationsbeloppet. Vaddenna förändring skall innebära vet regeringeninte, men man vet ändå tillräckligt säkert att denskall komma för att tala om det ibudgetpropositionen. Jag vidhåller att den härtypen av oklara formuleringar -- som jag nog inte ärensam om att fundera över vad de betyder -- ställertill problem för jordbrukarna i det här landet. Det är ungefär som att ställa enfråga till oraklet i ; man får ett svar som äromöjligt att tolka. Vad betyder det här förjordbrukare som har att planera verksamheten vidsitt jordbruksföretag? Har man inte tydligarebesked att komma med kunde man ha avvaktat tillsman hade sett resultatet av GATT-förhandlingarnaoch vad de faktiskt skulle innebära för det här åretskompensationsbelopp.Anf. 135 Jordbruksminister ():Fru talman! Signalen att vi successivt kommer attanpassa jordbrukspolitiken till EG inför ettförestående medlemskap är viktig, tycker jag. Detär därför den finns med i budgetpropositionen.Meddelanden om på vilka sätt det kan göraskommer successivt och i den takt som vi får reda påhur vi kan göra dessa förändringar.Anf. 136 ():Fru talman! Jag har förstått att jordbruksministerntycker att det är viktigt. Jag tror att vi är många somtycker att det skulle vara viktigt med klara besked.Kopplat till vad som också sägs i svaret och som sägsallmänt i diskussionen om att detlivsmedelspolitiska beslutet ligger fast, att vårhållning i GATT-förhandlingarna ligger fast och attmedlemskapet i EG inte skall innebära någontingannat än att vi fullföljer omställningen avjordbrukspolitiken blir det här inte något klart ochtydligt besked, som gör livet särskilt mycket lättareför någon. Men det är uppenbarligen så att vi fårvänta till längre fram i vår för att dåförhoppningsvis få besked om vad det häregentligen betyder.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1991/92:342 om försäljningav opastöriserad mjölkAnf. 137 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vilkainsatser regeringen avser göra för att möjliggöra enfortsatt småskalig försäljning av opastöriseradmjölk.Regeringen kommer att tillsätta enutredning med uppgift att göra en förutsättningslösöversyn av de livsmedelshygieniska bestämmelsersom kan ha betydelse för den småskaligalivsmedelsproduktionen och teknikutvecklingen påområdet. Det är viktigt för såväl producenter somkonsumenter att denna produktion underlättas därdet är möjligt, som kraven pålivsmedelshygien måste tillgodoses. Utredningenkommer med utgångspunkt i småskalig förädlingoch försäljning att bl.a. behandla frågan ompastörisering av mjölk. Det vore olämpligt av migatt föregripa utredningens arbete.I sin fråga nämner en ansökansom inkommit till regeringen från Inga och . De ansöker där om dispens frånförbudet mot att sälja opastöriserad mjölk tillbutiker och att sälja mjölken vidare till allmänhetenfrån dessa butiker samt hemställer att regeringenförordnar att de förundersökningar och lagföringarsom pågår rörande försäljning av mjölken somkattmat läggs ned. Ärendet bereds inomregeringskansliet och kommer att avgöras så snartsom möjligt.Jag vill också erinra om att livsmedelsverket har fåttett uppdrag av regeringen att redovisaförutsättningarna för småskalig produktion inomramen för livsmedelslagstiftningen samt hurändringar i lagstiftningen och tillämpningenpåverkar dessa förutsättningar. Redovisningenskall göras i verkets anslagsframställning åren1992--1994.Anf. 138 ():Fru talman! Jag vill först tacka för svaret. Jagtycker att det är bra att utredningen nu kommer tillstånd, och jag tycker att det är viktigt att då se överde livsmedelshygieniska kraven i framtiden.Det har ju varit en mycket intensiv debatt,åtminstone hos oss nere i , som gälltkattmjölk eller ej, alltså pastöriserad elleropastöriserad mjölk. Det finns fördelar ochnackdelar.Fördelar, som vi väl känner till och som det längekämpades för, med pastöriserad mjölk är att manfår bort tuberkulosbakterierna, och även attkonsumenterna vet att den mjölk de köper är frifrån bl.a. salmonella. Det är oerhört viktigt fördem. Självfallet är det också viktigt förproducenterna att folk vågar fortsätta att köpaderas produkter.Samtidigt vet vi att det är oerhört många somdricker opastöriserad mjölk. Fram till fannsdet över 20 000 mjölkbesättningar i vårt land. Detär någon som äger varje besättning, vanligtvis enfamilj, och många dricker den här mjölken och hargjort så dag ut och dag in . De kannaturligtvis inte förstå varför det skulle behöva varaskadligt för andra.Vi tillåter folk att köpa cigarretter, som vi vet ärskadliga. Vi tillåter att cigarretter säljs, låt vara attde då skall vara försedda med en varningstext. Folkkan röka dem år ut och år in, och vi vet att det äroerhört många som får lungcancer och andrasjukdomar av det.Folk får t.o.m. köpa sprit, låt vara att det måste skepå spritbolag, och de får lov att dricka den, så längede inte stör andra.Men folk får alltså inte köpa den här mjölken. Jo,det har gått så länge den har kallats kattmat. Det ärväl för att vi vet att det finns människor som köperäven annan djurmat och äter; de säger att det ärbilligare. Det har vi inte heller förbjudit dem.Jag har en liten fråga: Känner jordbruksministerntill någon som blivit sjuk av den s.k. kattmjölkenunder senare år? Och ytterligare en:Jordbruksministern sade att det skulle komma ettavgörande i det här ärendet från regeringskanslietså snart som möjligt. Är det fråga om dagar ellerveckor?Anf. 139 Jordbruksminister ():Fru talman! Först och främst är frågan aktuell iregeringskansliet och på departementet. Det ärfråga om dagar eller , tror jag, innan detblir ett avgörande.Enligt den beställning av utredning som kom frånjordbruksutskottet, aktualiserad av en motion iärendet, finns det en målkonflikt mellan å ena sidansmåskalig produktion, förädling, försäljning, och åandra sidan de livsmedelshygieniska kraven. skall utredas och beaktas i denutredning som kommer att tillsättas.Det har skett förändringar i tekniken som har gjortdet lättare t.ex. att uppfylla hygieniska krav. Jagtänker på enkla saker som disksystem, slutnaanläggningar och kylsystem, som inte fannstidigare. Den typen av teknikförändringar kanmöjligen ha gjort att en del bestämmelser har blivitföråldrade. Att utreda det är en av de uppgifter somregeringen avser att ge den utredning som tillsätts.Anf. 140 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att det rör sigom dagar, kanske någon vecka, innan det blir ettavgörande i det ärende som jag speciellt har tagitupp.Jag vill också slå fast att om några bestämmelserskulle förenklas och om det skulle gälla eventuellatillstånd är det viktigt att det verkligen rör sig omsmåskalig produktion. Folk vill ändå veta varifrånvarorna kommer.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1991/92:348 om lantbrukarnaoch etanolprogrammetAnf. 141 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig följande:Om jordbrukspolitiken ändras, kommer dålantbrukarna som deltar i kontraktsteckningen företanolproduktion att få samma villkor, exempelvisom ett arealbidrag införs, som övrigaspannmålsodlare?Jag ser positivt på de planer som finns att startaetanolproduktion i landet och på det arbete som förnärvarande pågår inom lantbrukarnasföreningsrörelse med att bedömaframtidsutsikterna för detta projekt.Regeringen har visat sin avsikt att gynnamiljövänlig biobränsleproduktion och -användning, bl.a. genom att slopa skatten påetanol. Vidare kan bidrag ges företanolframställning inom ramen föromställningsprogrammet för jordbruket. Det harsåledes öppnats nya möjligheter för marknadensaktörer att starta etanolproduktion i landet.När det gäller livsmedelspolitikens framtidautformning är det så att regeringen under dengångna hösten har tillsatt den , som har till uppgift attförbereda en avstämning av det livsmedelspolitiskabeslutet med hänsyn till denjordbrukspolitik som kommer att föras inom EG.Utgångspunkten för kommissionens arbete är attomställningen av jordbruket skall ske på ett sådantsätt att vid inträdet i EG har en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring ochlivsmedelsindustri. Kommissionen skall vidarebehandla stödet till jordbruket i norra samtpröva frågan om arealersättning som en metod attbevara öppna landskap. Det är ännu osäkert vadsom slutligen kommer att bli resultatet avreformförslagen i fråga om EG:s kommer att följautvecklingen samt löpande redovisa sina slutsatseri fråga om behovet av förändringar.Jag vill därför svara på frågan om detframtida stödet till den åkerareal som kontrakterasför etanolproduktion att denna mark kommer attbetraktas som all annan omställd mark och såledesomfattas av samma regler.Vad avser omställningen av åkermarken i ett EG-perspektiv vill jag ge samma besked som jag gjorttidigare, nämligen att det är min bestämdauppfattning att omställd areal vid ett EG-inträde,såvida den inte är skogsplanterad, skall behandlassom all annan stödberättigad mark.Anf. 142 ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret.Etanolfabriken i fungerade mycket braunder försöksperioden . Manvann stora erfarenheter på teknik- ochprocessområdet. Fabriken stängdes när deekonomiska förutsättningarna för fortsatt driftsaknades. Fram till nu har den tekniskautvecklingen gått vidare. Det är nu intressant, inteminst inför ett EG-medlemskap, att gå vidare. Enåterstart är därför planerad. Men den förutsätteratt försöksanläggningen tillförs deomställningsersättningar som lantbrukarna ärberättigade till. I gengäld åtar sig , som står för försöksanläggningen,att förbruka en viss mängd spannmål. För svensktjordbruk kan en utveckling på teknik- ochprocessområdet ge fördelar på EG-marknaden.Det kan utveckla vår kompetens på det härområdet på ett sådant sätt att vi är starka vid ettEG-inträde.För att lantbrukarna skall känna en rimlig trygghetinför den här satsningen är det viktigt attförutsättningarna är så klara som möjligt. Det är dåviktigt att -- jag förstår att jordbruksministern inriktningen -- i förhandlingarna med EGmycket hårt driva uppfattningen att denna arealefter omställningsperioden är och såledesbör få ta del av de arealbidrag som EG eventuelltkommer att införa. Det här är ekonomiskt sett enutomordentligt betydelsefull fråga förlantbrukarna.Om den jordbrukskommission som hartillsatts kommer fram till anpassningsåtgärder infören EG-anslutning som ändrar förutsättningarna ivår omställning, tar jag för givet att den areal somanvänds till etanol och fodertillverkning kommeratt få en rättvis behandling -- om man görförändringar i vårt omställningssystem ochbetraktar denna mark på samma sätt som annanmark.Anf. 143 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag förstår att i grundfrågan råder detstor enighet mellan och mig. Frågangäller således hur man i ett längre perspektiv, i EG-sammanhang, kan behandla den här arealen. Somjag antydde i svaret gäller det omställningsareal iallmänhet och den areal som ställs om för attproducera råvaror till etanolproduktion isynnerhet.I de upprepade kontakter som vi -- innan deformella förhandlingarna med EG har börjat -- harhaft med EG i , har det framkommit att detinte finns något som tyder på annat än att den härarealen blir stödberättigad även inom EG. Oavsettvilken typ av areal man tittar på i de program somfinns eller planeras inom EG:s jordbrukspolitik,utgår ett stöd både för den areal som odlas och denareal som används för särskilda program. Det finnsdärför ingen rimlig anledning att anta att densvenska omställningsarealen skulle behandlas påett annat sätt. Det kommer att vara ett bestämtkrav från den att den skallhanteras precis på samma sätt som all annan arealoch all annan stödberättigad mark.Anf. 144 ():Fru talman! Jag tycker att det var ett bra svar. Mittförslag till jordbruksministern är att man vid defortsatta kontakterna med ävenskall ta upp det här specifika problemet. Det ärtrots allt fråga om en mark som har en något annananvändning än den vi normalt laborerar med. Jag ärövertygad om att jordbruksministern kommer att fåett positivt svar. Men jag tror att frågan kan varavärd att väckas så tidigt som möjligt.Anf. 145 Jordbruksminister ():Fru talman! Vid besök på kommissionen i Brysselhar jag erfarit att man där ser med viss uppskattningpå den svenska jordbrukspolitiken och den svenskaomställningen. Man är också intresserad av attomställningen fullföljs och att vi går vidare i vårsträvan att producera även annat än livsmedel pååkerarealen. Denna positiva grundsyn understödernaturligtvis den bedömning som jag gjordetidigare. Jag skall gärna följa råd att taupp den areal som speciellt används företanolproduktion i kommande resonemang.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1991/92:300 omvägunderhålletAnf. 146 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen, utöver de medel till drift och underhållav statliga vägar som föreslås ibudgetpropositionen, planerar några andraåtgärder för att nu öka insatserna för vägunderhåll.I sin fråga konstaterar attvägverket inte får kompensation för inflationensedan hänsyn tagits till att reparationer avSödertäljebron skall belasta detta anslag.Regeringen är medveten om att behovet avåtgärder på vägnätet är mycket stort. Det gällersåväl nyinvesteringar som underhållsåtgärder.Samtidigt gäller att det statsfinansiella läget äransträngt. Det är dock regeringens avsikt attytterligare medel skall tillföras trafikensinfrastruktur. Genom utförsäljningen av statligtägda företag kommer medel att frigöras förfinansiering av nödvändiga åtgärder inominfrastrukturområdet.Vad beträffar medel till drift och underhåll avstatliga vägar, föreslås i budgetpropositionen enanslagsökning med . Dessutom lämnasförslag om att besparingar på investeringsprojektsom finansieras med medel från anslagen tillinvesteringar i trafikens infrastruktur skall fåutnyttjas för underhållsåtgärder.Anf. 147 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jagtycker inte att det är något riktigt bra svar men, detvar i och för sig inte helt oväntat.Min fråga ställdes mot bakgrund av att jag ansåg attdepartementet, , har medverkattill att sprida en vilseledande information. I enbroschyr, Nyheter från departementen, sades isamband med att budgetpropositionenpresenterades att: ''Vägunderhållet, som variteftersatt , förbättras . Anslagettill drift och underhåll höjs.'' Detta gav intryck avatt man nu såg ett trendbrott och att vi skulle börjata igen det eftersatta vägunderhållet.När man då ser i budgetpropositionen finner manatt detta alls icke är fallet. Det är faktiskt inte frågaom i real anslagsökning sedan man tar hänsyntill att reparationen av skall belastadetta anslag. Olyckshändelsen med Södertäljebronskall nu av med 185 milj.kr., som det heter ipropositionen. Efter det att inflationen har täcktsåterstår bara, om jag har räknat rätt, en ökning påca , och så optimistisk tror jag inte ensregeringen är beträffande inflationen. Alltså täckerinte förslaget i budgetpropositionen inflationen.Vi har därför från socialdemokraternas sidaföreslagit att ytterligare 1 200 milj.kr. skall avsättasför att börja återställa det eftersattavägunderhållet. När då statsrådet säger att manskall använda investeringspengar för att klaravägunderhållet, blir jag mycket betänksam. Jagmenar att det förslaget bör avvisas. Det finns såväldigt många investeringsobjekt att vi inte kanbörja tumma på de infrastrukturanslag somriksdagen har beviljat för eftersatt underhåll.Anf. 148 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det finns naturligtvis anledning attförsöka reda ut dessa saker. En effekt av den nurådande konjunkturnedgången, som är ett resultatdels av en internationell konjunkturnedgång, delsär hemmalagad av den tidigare regeringen, är attanbudspriserna nu faller kraftigt. Det kan sägasvara en positiv effekt utifrån detta perspektiv.Detta gäller också drifts- ochunderhållsarbeten som till mycket stor del utförs avprivata entreprenörer.Innebörden av detta är att kostnad församma utförda arbete sjunker. ärnu motståndare till att dessa pengar skulle kunnaanvändas till det eftersatta underhållet. Vi tyckeratt detta är en alldeles utmärkt möjlighet att ökavolymen på underhållsåtgärder genom att utnyttjaden nuvarande konkjunkturnedgångens lägreentreprenadprisindex till ökat underhållsarbete.Vi skriver i propositionen att en allmän strävanskall vara att de här projekten skall kunnagenomföras till en kostnad som i enskilda fall kanligga och ända ner till under vad som ärkalkylerat. Faktum är att de anbud som får in på olika objekt ligger i denstorleksordningen. De är så mycket lägre än dekalkyler som tillkom när GeorgAndersson var kommunikationsminister. Vi anseratt dessa pengar utgör en ökad del.Fru talman! Jag kan inte inse att detta skulle varaatt ta pengar från investeringsanslag. Vi sägernämligen att vi är beredda att sälja utstatliga företag, att rensa i statens balansräkningoch använda de pengarna till att bygga vägar,järnvägar och annan infrastruktur. Detta är enpolitik som vi tror kommer att leda till att Sverigefår både en bättre underhållsstandard och fler vägaroch järnvägar.Anf. 149 ():Fru talman! måste förstå att det härresonemanget smärtar mig litet grand. Jagkämpade under ett par års tid med att få framinfrastrukturmedel för att kunna genomföra en radprojekt på vägar och järnvägar runt om i landet.Efter mycken möda, många debatter och mycketkrigande fick vi ett riksdagsbeslut som sade attminst 20 miljarder i fast penningvärde skall avsättasför sådana investeringsändamål under de närmasteåren. börjar regeringen att tumma på det häranslaget dels genom att inte räkna upp det i fastpenningvärde, dels genom att använda en del av dettill underhåll, det årliga underhållet. Man äteralltså upp investeringspengarna på det sättet genomatt använda det till drift och konsumtion. Det kaninte vara en vettig väg att gå, nu när vi äntligen harfått resurser för att börja bygga det här landet.Anf. 150 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag är ledsen om jag smärtar min godevän här, men faktum är att tappert under ett par års tid för att få frampengar. Det var bra. Det var synd att han intenådde ända fram när det gäller exempelvis de 5miljarder som skulle komma från genomatt inte vara med och betala notan. Den andraändan av det projektet var nämligen att televerketsjälvt skulle få lägga fast en kostnadsanpassadtaxestruktur. Där ville inte varamed och betala notan sedan. Men det är en annansak.Vad vi nu gör är att vi tar fram ytterligare ett stortantal miljarder, jag kan inte säga hur många, somvi vill lägga till detta anslag som har hetatK1. Detta är verkligheten. På så sätt får vi bådeökade investeringsanslag och på kort sikt pengaröver, som kan användas till att ökaunderhållsanslagen när vi nu går in ihögkonjunkturen.Anf. 151 ():Fru talman! Detta kan ju vidgas långt tillinvesteringar av teleinvesteringsanslag ochförsäljning av företag och till frågan om televerketstaxehöjningar. Jag är beredd att återkomma tilldetta i andra debatter.Nu handlar det om att departementet,, gick ut med en information omatt drifts- och underhållsanslagen ökar i motsats tillvad som var fallet tidigare. I praktiken är det inteså. Det var detta jag ville få belyst i den härdiskussionen. I den politiska debatten kan vi allatjäna på att vi håller oss till fakta i den informationvi lämnar. Vi bör inte skapa föreställningar om attdet sker saker och ting som sedan inte sker. Jag hartalat med vägdirektörer runt om i landet, och de ärganska bekymrade över att de inte får de pengar dehade räknat med för att kunna börja ta ifatt litet avdet eftersatta vägunderhållet. Detta har vi tyvärrbrottats med under en tid.Anf. 152 Kommunikationsminister ():Fru talman! När vi lade fram budgetpropositionenvar vi medvetna om att den i visst avseende skulleutgöra en besvikelse. Vår infrastrukturpolitik skallhelt enkelt inte gå helt och hållet överstatsbudgeten. Vi vill ta fram nya pengar genom attsälja ut statliga företag och annat. harvi varit innovativa, och vi vill utnyttjalågkonjunkturens lägre entreprenadprisindex tillatt satsa och göra investeringar som GeorgAndersson har varit med och beslutat om, och ändåfå pengar över.Låt oss, , träffas vid utgångenav det budgetår som börjar och se hurmycket av underhåll som ändå har skett på väravägar! Det tror jag är vad vi skall se fram emot. Jagvågar nästan lova att vi vid dentidpunkten kommer att ha genomfört underhållsom motsvarar mer än de som vi aviserade ibudgetpropositionen.Anf. 153 ():Fru talman! Jag är naturligtvis glad och tacksamom underhållsinsatserna kan ökas, men jag tyckerinte det känns bra om det skall ske med hjälp avinvesteringsmedel. Att sälja fasta egendomar föratt konsumera det man har tjänat genom attanvända det till drift och underhåll av grusvägar ochnedslitna asfaltsvägar kan inte vara en vettigförmögenhetsförvaltning. Jag vill därför attkommunikationsministern och hela regeringenbesinnar sig. Så får man inte hantera våragemensamma egendomar.Anf. 154 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag reagerar kraftfullt mot denbeskrivning av politiken som ger.Vi säljer inte ut några tillgångar för att använda detvi får in för konsumtion, utan vi skall användamedlen till investeringar. Det är fullt klart. Det vigör är att vi är beredda att utnyttja deförbilliganden som kan komma att ske medanledning av lågkonjunkturen och denmellanskillnad som då uppstår för ett förbättratunderhåll av det vägnät och det järnvägsnät som är eftersatt.Anf. 155 ():Fru talman! Men det är ju de pengar som är avsattaför investeringar som till dels villförvandla till konsumtion, dvs. drift och underhåll.Det är ju ostridigt så. Det som säger härnu är också vad som står i budgetpropositionen.Detta är en olämplig metod, som jag menar böravvisas. Vi skall inte använda inkomster frånförsäljning av fast egendom till drift och underhåll.Anf. 156 Kommunikationsminister ():Fru talman! Vi skiljer oss i vår bedömning av detta.Det skulle naturligtvis vara mycket frestande förmig att gå igenom finansieringen av deunderhållsåtgärder som tidigaregenomförde. fastslog i ett beslutatt skulle få använda 300milj.kr. av nästa års anslag. Under 1990 och 1991knaprade man på en tidigareläggning avbeläggningsarbeten för 400 milj.kr. Att låna avframtiden, , är inte heller någonideallösning. Vi befinner oss emellertid i ett kärvtstatsfinansiellt läge. Jag tror att det , när vitittar på vad vi har lyckats genomföra, är lättare attfå perspektiv på vad den här politiken innebär.Anf. 157 ():Fru talman! Jag ber att få återkomma då.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1991/92:303 omjärnvägslinjen --HaparandaAnf. 158 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder så att vissa investeringarpå järnvägslinjen mellan och Haparandakan komma till stånd.Banan mellan och är i dagklassificerad som länsjärnväg, vilket innebär att detär regionen som beslutar om prioritering av medeltill upprustning av banan.Avgörande för huruvida banan skall upprustas ellerinte, alldeles oavsett vem som bekostar en sådanupprustning, bör enligt min mening vara bananslångsiktiga framtida utvecklingsmöjligheter. Idagsläget finns det inget som tyder på attomfattningen av godstrafik på banan kommer attöka inom den närmaste framtiden.Frågan om att överföra Haparandabanan tillstomnätet har diskuterats, och har tilluppgift att löpande se över och lämna förslag tilleventuella förändringar av den rådandeindelningen av bannätet. Haparandabanan är,tillsammans med ett par andra länsjärnvägar,speciell så till vida att den går mot nationsgräns.Om föreslår att Haparandabanan skallföras över till stomnätet, är jag naturligtvis bereddatt pröva ett sådant förslag i positiv anda.Anf. 159 ():Fru talman!