prot · GF09124 · 1992-06-02 00:00:00 — Dessutom minskas naturligtvisfolkrörelsernas inflytande genom dennakonstruktion.Jag vill rekommendera kulturministern att läsa enpromemoria som utskottet har tagit del avupprättad av . Ipromemorian framförs mycket kritiska synpunkterpå förfarandet från juridiska utgångspunkter.Lagstiftningen borde väl möjligen kunna intresseraregeringen.På en punkt får regeringen stryk avriksdagsmajoriteten -- med all rätt. Den föreslårtvärtemot vad beredningen var överensom att ett publikråd skall inrättas. Detta är enomöjlig konstruktion. Erfarenheterna från andraländer är dess värre inte speciellt upplyftande. Omen programmakare följer de ställningstaganden ochuttalanden som görs av ett publikråd så ger hanefter för påtryckning utifrån. Det bör han rimligeninte göra om han skall vara rädd om sin integritet.Om programmakaren inte följer uttalandena ärpublikrådet närmast meningslöst.I regeringförslaget står också att avproduktionen skall ligga utanför . Dettaär med förlov sagt märkligt. Det visar snarare på ivilken Stockholmskoncentrerad värld somregeringen lever i dessa avseenden. Redan i av produktionen ute i landet. Vi harsträvat efter att produktion skall ske ute landet.Landet skall över huvud taget fyllas med olikakulturella aktiviteter. Inte minst har iolika sammanhang varit förespråkare för denlinjen. Jag biträder den linjen. Men det ärförvånande att de centerpartistiska företrädarnahär i accepterar att man skall ha enprogramproduktion som till skerutanför . Den socialdemokratiska linjensäger i stället att den nuvarande nivån på äratt se som ett minimum. Skall man vara snäll kanman möjligen säga att inte är ett särskilt djärvtmål.En annan fråga som har vållat mycket diskussiongäller nyhetsredaktionerna inom SverigesTelevision. Det föreslås att det skall finnas tresjälvständiga nyhetsredaktioner -- för kanal , TV 2och text-TV. Detta är olyckligt ur flera synpunkter.Riksdagen har tidigare alltid varit överens om -- detlades också fast i beslutet --att själv skall bestämma över sinegen inre organisation. Det skall man inte gå ochpeta i. Det finns då anledning att fråga vilka andradelar av organisationen som regeringen kan tänkasig att ändra i eftersom man här låser fast villkoren.Jag menar helt enkelt att Televisionsorganisation i dessa avseenden inte skallkommenderas vare sig från riksdagsbänkarna ellerfrån Rosenbad.I ett pressmeddelande från medanledning av en delrapport från nyhetsutredningenkonstateras att antalet nyhetssändningar i kanal 1och inte skall minska. Man skall i stället prövahur servicegraden kan öka. Man får således bättrenyheter. Man säger att bevakningen av vissanyhetsområden skall öka. Det gäller främstSverigebevakningen och utrikesbevakningen. Mankan ha spridda redaktioner över landet.När det gäller Sverigebevakningen diskuterasexempelvis att man skall omfördela frånStockholm -- här kan lyssna speciellt -- 8milj.kr. till distriktens nyhetsredaktioner. Detinnebär att mer av nyhetsbevakningen utifrånlandet kan tillgodoses enligt den här utredningen.Jag vill för min del inte ta ställning till hur SverigesTelevisions nyhetsredaktion skall se ut i det härsammanhanget, men jag vill med stor envishethävda att det faktiskt är som harprivilegiet att fatta beslut om hur detta skall se ut.Sammanfattningsvis, herr talman: Jag har yrkatbifall till de reservationer som jag nämndeinledningsvis, men jag står självfallet bakomsamtliga motioner på vilka mitt namn finns. Jaghoppas verkligen att de som lyssnar på debattentänker sig för en gång till inför det som man hållerpå att göra med public service-företaget . Jag riktar den uppmaningen framför allt tillhär i kammaren närvarande centerpartister.Anf. 82 (nyd):Herr talman! Rubriken på mitt anförande lyder:Släpp etermedierna fria!Ny demokrati vill ha en helt annan radio och TV änövriga partier i . Vi vill ha en i ordets rättabemärkelse fri radio och TV -- en radio och TV somgaranterar medborgarna full yttrandefrihet ochopinionsbildning. Detta är för oss två avdemokratins grundstenar. Vår radio och TV skallockså i likhet med tidningarna vara befriade frånpolitiker. Vi anser nämligen att etermediafolk ilikhet med tidningsfolk är vuxna att klara sinauppgifter inom givna ramar -- de behöver inte hållasi handen av regering, riksdag, TCO och andrafolkrörelser, för att nämna några hjälpgummor.Ny demokrati tycker illa om densocialdemokratiska etermediapolitiken, och vitycker också illa om regeringens proposition omden avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993--1996. Vi kan konstatera att niborgerlighetens företrädare är lika ivriga somsocialdemokraterna att styra och ställa i etermedia.Att styra och ställa betyder makt, men det är någotsom ni inte medger att ni vill ha.Statsmakten har skaffat sig legitimitet genom attorganisationer fungerar som aktieägare i . Denna aktieägarskärm mellan denstatliga makten och etermedierna har någonmycket träffande karakteriserat som enpotemkinkuliss. Vad de makthavande än säger ärradio- och TV-verksamheten statsstyrd -- det ärstaten som träffar avtal och svarar förfinansieringen.Jag skall i korta drag redogöra för Ny demokratisförslag till ny radio- och TV-politik. Det finns merautförligt beskrivet i partimotionen Kr299 frånallmänna motionstiden, med rubriken ''Släppetermedierna fria! ''.I propositionen karakteriseras det nuvarandeSveriges som en radio och TV iallmänhetens tjänst. Vi i Ny demokrati uppfattardetta som en omskrivning för en radio och TV isamhällets tjänst. Vi vill inte att staten skall ägaradio och TV över huvud taget, utan vi vill ha enallmänhetens radio och TV -- ägd av medborgarnai ett folkaktiebolag. Man kan tänka sig denmodellen att alla anställda i och allasom betalat TV-apparatavgift får aktier på VPC-konto, aktier som man kan sälja om man vill.Aktieinnehavet skall dock vara begränsat för attmotverka enskilda intressen.Folkaktiebolaget är den mest demokratiskaägandeform som finns, och i en demokrati somSverige borde det vara naturligt för alla politiskapartier att sluta upp bakom en sådan här idé. Att ettföretag måste ha en stark ägare för att få kvalitet påverksamheten är struntprat. med sina800 000 aktieägare och med något färre ärexempel på att spritt ägande inte varit av ondo. UniStorebrand lyckades inte ta över , därför attaktieägarna motsatte sig detta. Faktum är att harman aktier följer man verksamheten med intresse,och många drar sig inte för att säga ifrån om detycker att någonting är fel. Ett publikråd avprofessionella tyckare, som regeringen föreslår ipropositionen, behövs inte heller i ettfolkaktiebolag.Ny demokrati vill skapa en kvalitetskanal för TVoch en kvalitetskanal för radio -- båda kanalernaskall vara fria från reklam, och de skall förmedlagod kultur, information och utbildning. Vi vill drivaTV-kanalen som betal-TV. Alla TV-hushåll får, harvi tänkt, vid omläggningen en dekoderutrustninggratis, och får hushållen erbjudande omabonnemang. Vi tror att många tacksamt kommeratt abonnera på en svensk reklamfri kanal. Skulledetta inte blir självbärande, eller om teknikenslandvinningar är sådana att man kan ta in kanalenpå sin egen parabolantenn, får enskattefinanisiering övervägas. Staten ger ju medelför olika angelägna ändamål, och en svenskreklamfri TV-kanal kan vara ett sådant ändamål.Vi anser att radiokanalen skall varaskattefinansierad.Vårt förslag innebär också att Radiotjänsts i Kirunaövervakning av medborgarna inte längre behövs.Jakten på innehav av TV-apparat kan upphöra. Detvore rimligt att så skedde också av ett annat skäl:TV-apparater kan användas som dataskärmar, ochdet finns ingen anledning att kräva avgift för ensådan användning.Vårt förslag innebär också att vi vill sälja ut TV2,P2, P3, Lokalradion och Utbildningsradion. av radio och TV spararuppskattningsvis 1,5 miljarder åt statskassan.Herr talman! Vi har två reservationer tillbetänkandet. Den ena talar för vårt alternativ tillden nuvarande public service-verksamheten inomSveriges , och den andra avseravtalstidens längd, där vi förordar i stället förbetänkandets fyra år.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till Nydemokratis två reservationer vid kulturutskottetsbetänkande nr 28.Anf. 83 () replik:Herr talman! säger att hontycker illa om den socialdemokratiskaetermediepolitiken, och det må hon väl tycka. Honsäger att staten inte skall styra och ställa ietermedia. Mot den bakgrunden är min fråga: ÄrHarriet då beredd att ställa sig bakomvår reservation 7, där vi säger att inteskall styra hur nyhetsredaktionerna skallorganiseras inom . Då styr viinte utan låter avgöra detta själv.Min andra fråga gäller den avvikande mening somHarriet har fogat tillkonstitutionsutskottets yttrande tillkulturutskottets betänkande. Hon framhåller däratt man inte skall ha politisk inblandning ochstyrning och konstaterar utifrån detta att det ärviktigt att radio- och televisionsföretagensintegritet sätts i förgrunden. Hon anför vidare:''Det är alltså av fundamental betydelse attintegriteten inte kränks eller kommer i fara. Vid enavvägning mellan de olika förslagen finnerutskottet att tillräckliga skäl inte förebragts attfrångå den nuvarande organisationsformen. ''Det är alltså ett uttalande för att moderbolagetSveriges Radio skall vara kvar som moderbolag.Innebär det att kommer attstödja socialdemokraternas reservation nr 8, därjust detta krav framförs?Anf. 84 (nyd)replik:Herr talman! Jag börjar med att svara på frågan ommoderbolaget. Jag skall säga några ord om minavvikande mening till det yttrande somkonstitutionsutskottet avgav till kulturutskottetmed anledning av propositionen.Mina tankar om moderbolagets vara eller inte varaväckte förhoppningar i det socialdemokratiskalägret och bekymrad förvåning i det borgerliga.Men för oss handlar det om ett utgångläge med tvådåliga förslag att välja emellan: moderbolag och treprogramföretag eller tre programföretag som ärmer eller mindre underställda regeringen.Om man ägnar sig åt logiskt tänkande utifrånuppfattningen att vi vill ha så liten politiskinblandning som möjligt i radio och TV, hamnarman på slutsatsen att moderbolaget skall vara kvarsom en skärm mellan politiker och företaget.Å andra sidan är nedbrytandet av detkorporativistiska ett mål för Ny demokrati.I moderbolagets styrelse finns korporationerrepresenterade. Ni vet att vi vill sälja ut flera av deföretag som ingår i . Dåär det en fördel att de är så renodlade ochsjälvgående som möjligt.Man kan uttrycka det så, att vi i valet mellan denborgerliga koleran eller den socialdemokratiskapesten valde att stödja propositionen på denpunkten. Det är nämligen det första steget på denväg vi vill gå i framtiden.Jag skall också svara på frågan omnyhetsredaktionerna. Det är en fördel om det finnsnyhetsredaktioner hos båda kanalerna eftersomkoncernen skall säljas ut -- och det är då bra om denär komplett.Anf. 85 () replik:Herr talman! Jag är tacksam för att jag fick ett raktbesked på min fråga. Ny demokrati säger alltså attdet är en fördel att ha kvar nyhetsredaktionerna ide båda kanalerna eftersom det underlättar enutförsäljning. Jag tycker att de som inte vill ha enutförsäljning av bör tänka på det.Det är nog en hel del av regeringspartiernasföreträdare som har anledning att tänka en gång tilli det avseendet.Det var intressant att försöka skåda i den inretankevärlden hos . Hon ägnar sigåt logiskt tänkande. Det är bra. Men det är synd attdet logiska tänkandet inte leder till en logiskslutsats. Den underförstådda logiska slutsatsen blirju att moderbolaget skall vara kvar. Det sadeHarriet mer eller mindre rent ut. Men istället skall det läggas ned. Det innebär att honstruntar i om integriteten kränks eller om denkommer i fara. Det är ointressant -- baramoderbolaget kan avvecklas och det skapas bättreförutsättningar för att sälja ut Television.Även om man tycker illa om korporationer ochkorporativistiskt tänkande i Radiosstyrelser, kvarstår det som anservara de korporativistiskt sammansatta styrelserna isamtliga programbolag. Men dem kanske man villlägga ned omedelbart.Anf. 86 (nyd)replik:Herr talman! Vi vill motverka korporativismen iSverige. Det enda radikala är egentligen att sparkaut dessa organisationer från . Mendet är inget som något av de etablerade partiernavill göra. Vi kommer så att säga inte åtorganisationerna på det sättet. Men en minskningkan ske genom att moderbolaget tas bort. Det blirdå renodlade självgående företag, och det stämmermed de steg vi vill ta med dessa bolag.Trots att man logiskt kan komma fram till attmoderbolaget skall vara kvar, har vi gjort dettaställningstagande. Det gagnar nämligen oss på sikt.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 87 ():Herr talman! I den nu föreliggande propositionenhar vi att ta del av olika förslag när det gällerSveriges Radio och TV. I propositionen flaggas förförändringar i ägarstrukturen. Utskottet tillstyrkeri allt väsentligt propositionens förslag, vilketbetyder att de gamla ägargrupperna kvarstår. Istället utökas med ytterligare en ägargruppbestående av konst- och vetenskapsakademier.Den nuvarande hembudsrätten försvinner. Omnågon lämnar sitt styrelseuppdrag, övergåraktierna till staten.Vänsterpartiet anser att ett fortsattfolkrörelseägande är bäst. Det är det som vi nu harfått höra är liktydigt med korporation. Jag delarinte den uppfattningen. Korporativism är någothelt annat, och folkrörelseägandet är oerhörtviktigt och betydelsefullt för ägandet av SverigesRadio. går man ifrån hembudsrätten. Omaktierna inte kan föras vidare överlåts de till staten.Som jag sade anser vi att ett fortsattfolkrörelseägande är bäst. Vi vill också begränsastatens ägande till ett minimum. Vi tyckerfortfarande att vårt förslag att sätta ett tak på 20 %för statens ägarandel är bra. Om det skulle blinödvändigt att ytterligare bredda ägargrupperna,bör man i första hand söka sig mot nyafolkrörelsegrupper.Den förändring som görs av den nuvarandeorganisationen är att moderbolaget försvinner ochersätts av tre olika aktiebolag. Ett vardera förradio, televisionen och utbildningsradion.Lokalradion kommer i fortsättningen att ingå iriksradion. Antalet personer i resp. bolagsstyrelsesänks från 15 till 9 ledamöter.Avtalstidens längd förkortas kraftigt. Vi anser attmotiven för den förkortade avtalsperioden är någotoklara. Vi har fått bekräftat att det finns ettouttalat syfte med detta, nämligen att med denförkortade avtalsperioden tillmötesgå dem som villverka för en utförsäljning av en TV-kanal och delarav radioverksamheten.Vänsterpartiet anser att en sexårig avtalsperiod ärrimlig, inte minst med tanke på att den nyaorganisationen skall få möjlighet till långsiktigplanering och utveckling av såvälprogramverksamhet som organisation. Vi anserinte att en utförsäljning är bra, utan vi anser attbåda TV-kanalerna och radiokanalerna skallbehållas i det public service-avtal som finns.Statens uppdrag till de tre bolagen blir i huvudsakoförändrat. Det innebär att bolagen skall tillgodosealla publikgrupper med ett mångsidigtprogramutbud av hög kvalitet. Vi har dock vissasynpunkter på vad uppdraget borde kompletterasmed.Reklamförbudet skall fortsätta att gälla, förutomatt sponsring enligt vissa regler blir tillåtet. Vi anseratt det kan finnas risk för attsponsringsmeddelandena kan förväxlas medreklam. Det är därför viktigt att tydliga regler angerhur de skall utformas. Logotyper och dekaler spelaren stor roll i alla reklamsammanhang, och de börinte få förekomma i sponsringsmeddelandena.Besluten som fattades med anledning av 1986 årsproposition innebar att en s.k. distriktsbaseradkanal, Sverigekanalen eller TV2, och en kanalbaserad på resurserna i inrättades.Tanken var god, men den fullföljdes inte i och medatt både nyhetsredaktionen och ledningen för dendistriktsbaserade kanalen förlades till Stockholm.Vi anser att det nu är hög tid att fullfölja reformen.Många har frågat sig varför propositionen är såentydig och fastlåst vid att det skall vara skildanyhetsredaktioner för TV1 och TV2. Vi undrar omsamma motiv ligger bakom detta som när det gälleravtalstiden, nämligen att öppna möjligheter för enframtida utförsäljning. Det är ju ett bättreförsäljningsargument att saluföra en TV-kanal meden egen nyhetsredaktion än en som bara har en deli en nyhetsredaktion.Vi har från sida i och för sig ingetemot att det finns två nyhetsredaktioner, om detbara finns resurser för att båda skall kunna varafullgoda. Men vi anser att det viktigaste är hurnyhetsredaktionen, eller nyhetsredaktionerna,arbetar, vilket material som förs fram och vilkanyheter som speglas -- inte om det finns en eller tvåkanaler.Vi anser att det viktigaste just nu är att spridanyhetsrapporteringen. Om det nu inte låter siggöras på annat sätt än genom att flytta ut Rapportsredaktion från , så gör då det! Men vianser, i grund och botten, att det är viktigt att medhjälp av klara signaler från riksdag och regeringkunna lyfta blickarna också utanför Stockholmshorisont. Det borde vara en uppgift som går att lösainom ramen för de båda kanalernas organisation.Egentligen är det verksamheten själv som skallavgöra hur det hela skall gå till.Herr talman! Vi är överens medutskottsmajoriteten om vikten av att slå fastfolkrörelseägandet till TV- och radioföretagen.Som jag sade tidigare anser vi också att handikapp-,freds-, miljö- och invandrarorganisationer börtillfrågas om de har intresse av ett delägande. Detär här fråga om nya folkrörelser som är mycketetablerade, med ordentliga strukturer. De skulleväl fylla en plats i kretsen av ägare till SverigesRadio.Det slås också fast att de olika företagen skall hamaximal frihet att utveckla programmen inomramen för ett reklamförbud. Vi anser dock att ettstort ansvar åvilar företagen när det gäller attupprätthålla balansen mellan å ena sidansvenskproducerade program i TV och svensk musiki radio och å andra sidan utländska TV-programoch utländsk musik.I avtalet står att och Riksradionskall främja kulturell förnyelse och tillhandahållaett mångsidigt utbud och att svenska artister ochverk av svenska upphovsmän skall förekomma ibetydande omfattning. Man visar också siffror påatt det målet egentligen är uppfyllt. Vi har dock fått bekräftat att de Hollywood-domineradeinslagen ökar , inte bara i svensk TVutan också i övriga , trots alla strävandensom görs i resp. land att slå vakt om en nationellsärart, eller, när det gäller i stort, eneuropeisk kulturell särart. Vi är frånVänsterpartiets sida djupt oroade över detta.När det gäller TV handlar det i första hand om TV-filmer och TV-serier, och när det gäller radiohandlar det om musiken. Det är en väsentligskillnad att ta del av en svenskproducerad filmjämfört med en utländsk, textad film. Vi tror attprogramutbudet skulle kunna fyllas på ett betydligtbättre sätt än vad som sker med svenskaprogram av god kvalitet.När det gäller radion är det främst fråga ommusiken. Verk av svenska kompositörer ochframföranden av svenska artister skall förekommai större utsträckning än nu.Det finns siffror som visar att Utbildningsradionfyller de uppsatta målen. Det är självklart attUtbildningsradion gör det. Det vore konstigt omdet vore annat än svenskproducerade program iUtbildningsradion, om man nu bortser fråneventuella språkprogram. Det beviset tycker jagfaller litet utanför.Det är naturligtvis svårt att ange i siffror hur stordel av programverksamheten som skall varasvenskproducerad. Vi vill inte låsa fast oss i någonsifferexercis. Vi menar att det är viktigt attsignalerna från är sådana att de olikaprogrambolagen beaktar detta i större utsträckningän vad som har skett hitintills.Herr talman! Jag vill slutligen säga några ord ombarnen och TV. Barn är annorlunda radio- och TV-konsumenter. Det är en sanning som upprepasoupphörligen men som inte alltid har lett till enkonsekvent hållning från de vuxna som ansvarar förprogramproduktionen. Radion har nästan heltgett upp att göra program för barn. Vi iVänsterpartiet anser att de nya bolagen måste ta ettstörre ansvar för att producera bra, underhållande,spännande och fängslande program för barn, medbilder som knyter an till deras verklighet och somkan vara värdefulla för att bearbeta problematiskasituationer. En sådan inriktning borde riksdagenställa som krav i ett avtal mellan staten ochbolagen.Herr talman! Jag vill yrka bifall till motion Kr269av och till Vänsterpartietsmeningsyttring vad avser mom. 7. Vi stårnaturligtvis bakom vår meningsyttring även iövrigt.Anf. 88 ():Herr talman! Jag minns att jag i ettav mina första anföranden i första kammaren taladeom behovet av ökad frihet i etern. Jag ansåg då, ochgör det fortfarande, att har varitmärkvärdigt återhållsamt i att följa upp de nyatekniska möjligheter som har stått till buds när detgäller radio och television. Det var länge tekniskahinder som motiverade monopolet. Det fannsockså ett starkt motstånd från framför alltsocialdemokratin när det gällde att utvidgayttrandefriheten i etern.Jag minns när vi 1978 hade debatt i kammaren omnärradion. Det är inte så hemskt länge sedan.Motståndare till närradion var ,de anställda på , företaget och Socialdemokraterna och iriksdagen. Det är ganska fantastiskt när man tänkertillbaka på de argument som då användes för attmotsätta sig den som jag tycker självklara tankenatt föreningar och organisationer som vill användade tekniska möjligheter som står till buds skullekunna göra detta.Sedan kom av omvändelse, och jag är denförste att hälsa de omvända välkomna. vände på socialdemokratins ståndpunktoch var en varm anhängare av närradio. Jag tyckeratt det är bra när Socialdemokraterna går i liberalafotspår när det gäller mediepolitiken.En liberal mediepolitik bygger på att man slår vaktom public service-uppdraget och det företag somsvarar för detta och eftersträvar så storfrihet som möjligt både på ljudradions ochtelevisionens område. har vi kommit en bit påväg. Förhoppningsvis skall kunnata ställning till en förstärkning av närradionsmöjligheter men också en möjlighet för lokalareklamfinansierade radiostationer.Vi skall ta ställning till för denkommande fyraårsperioden. Public service-uppdraget kvarstår i stort sett oförändrat. Vi ställerkrav på kvalitet och ansvar för de minoriteter vi hari samhället och de smala lyssnar- ochtittargrupperna. Vi ställer framför allt krav påsaklighet och opartiskhet i programsättningen. Vivill att public service-företaget skall vara fritt frånreklam. I stort sett råder enighet om dessaprinciper. Det är glädjande. Däremot råderoenighet om organisationen. Det tycks det nu alltidvara när man diskuterar Radio.När jag lade fram förslaget till en förändring avSveriges Radio 1978 var det stor uppståndelse. MedOlof i spetsen gick Socialdemokraterna emotdetta. Det var ingen måtta på de olyckor som skulledrabba det som då försågs med ettmoderbolag och där lokalradion fördes in i ensamlad organisation. Man utlovade högtidligt attnär man återkom till regeringsmakten, skulle mannaturligtvis återgå till den gamla modell som hadegällt före 1978.Efter regeringsskiftet ansåg dockSocialdemokraterna att beslut var så braatt man inte behövde förändra detta. Jag varpersonligen mera benägen än densocialdemokratiska regeringen till vissaförändringar. Det finns ett drag av konservatism ialla våra mediestrukturer. Man kämpar emot allaförändringar. När de väl har skett, accepterar mandem och blir mycket fäst vid den nyaorganisationen.Nu görs vissa förändringar. De tre programbolagenblir mera självständiga. De behöver inte någotmoderbolag. Det är utmärkt att vi nu får en samladljudradio. Lokalradion var från början sidoställd iförhållande till de övriga företagen. Närlokalradion fördes in i var det förtidigt att samordna lokalradions och Riksradionsverksamhet. Detta har skett. Förändringenkommer att träda i kraft den 1 januari 1993.Utbildningsradion kvarstår med sitt självständigauppdrag.