prot · GF0970 · 1992-02-26 00:00:00 — Man menarvad man säger. Man kommer att förverkliga detta,även om man har skjutit avgörandet ,då frågan åter skall diskuteras. Menden politiska majoriteten inom EG är för en sådanlösning. Jag är alldeles övertygad om att denkommer att bli förverkligad.Beträffande EG-parlamentet gör jag denbedömningen, och många med mig, att detparlamentet har mycket begränsad makt ochsaknar politisk handlingskraft. Det finns frågor --det är jag medveten om -- där parlamentet harnågot att säga till om, t.ex. när EG skall träffa avtalmed tredje part, precis som man nu står i begreppatt göra i fråga om . Då måsteparlamentet godkänna. Men det är ytterst få sådanafrågor. Jag tror att vi kan vara överens om det.Jag tycker att det är bra att och om diskussionenkan koncentreras kring det den egentligen handlarom, nänligen demokratifrågan, möjlighettill inflytande i denna process. Jag tycker att är att föredra, just därför att den begränsarvårt deltagande så att vi kan stå utanför denekonomiska och monetära unionen, att vi intebehöver införa budgetbestämmelser om storlekenpå underskottet, inflationen osv. Jag tycker att detär bra att vi genom kan stå utanför detutrikes- och säkerhetspolitiska arbetet. Jag tyckeratt det är bra att vi genom inte behövergå innanför EG:s tullunion utan kan förhålla osssom ett självständigt land i den internationellahandeln. Allt detta tycker jag är att föredra. Om vigår in i EG har vi ändå som ett land med litenbefolkning mycket litet att säga till om.Anf. 47 () replik:Herr talman! Det är roligt att vi har dengemensamma uppfattningen att man inte skallanvända EG-debatten för att främjainrikespolitiska syften. Jag måste dock säga attäven vänstern gör sig skyldig till att ge en bild avatt EG skulle vara en politik, när det faktiskt är enstruktur. sade i talarstolen att EGär ett politiskt projekt. Hon hävdade att EG har ettslags ideologi, men i själva verket är det en politiskstruktur, precis som den svenska politiskastrukturen, där det finns en mängd olikauppfattningar -- socialistiska, konservativa,kristdemokratiska osv. -- som bryts mot varandra.Det är detta demokratiska politiska spel som avgörvar man slutligen hamnar, beroende på vilkaströmningar som blir de starkaste. är detväldigt svårt att säga om det blir de som vill ha EGsom en nattväktarstat eller de som vill skapa starkasociala system inom EG som kommer att vinna.Beträffande armén var det nog inte riktigt citeratens när preciserade sigytterligare. Vad som sägs i Maastrichtbeslutet är strävar mot ett försvarspolitisktsamarbete som kan leda till ett gemensamt försvar.Det finns alltså inget uttalande om att syftet är ettgemensamt försvar. Syftet är ett samarbete som kanleda till ett gemensamt försvar.Men det förutsätteratt alla medlemstater är ense om varje steg dit. Vikan spekulera om huruvida detta kommer attinträffa. Det föurtsätter naturligtvis att man harskapat den europeiska gemesamma säkerhet somjag tror att vi alla ytterst syftar till men som kanskekan vara något utopiskt.Det var i alla fall en bra precisering att GudrunSchyman nu erkände att EG-parlamentet har enbeslutanderätt, även om den fortfarande ärbegränsad. Enligt Maastrichtbeslutet kommer denatt utökas ganska väsentligt genom att man öppnarför s.k. gemensamt beslutande, co-decision, mellanEG-parlamentet och ministerrådet.Anf. 48 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att jag använderdebatten för inrikespolitiska syften när jag påpekaratt EG är ett politiskt projekt. Det är inte så attEG:s utformning och beslut är ett resultat av enmängd politiska grupperingars diskussioner,eftersom det är ministerrådet som fattar besluten.Ministerrådet är regeringarnas organ. Där sittermedlemsländernas regeringsföreträdare.Det innebär att om vore medlem,skulle den borgerliga regeringens ministrar vararepresentanter i ministerrådet; vidhandläggningen av miljöfrågor och handläggningen av allmänna frågor. Regeringia företräder ju en politisk åsikt. Jag anser att denpolitiska pluralismen försvinner i EG, eftersom denbara finns representerad i parlamentet, som har ettmycket begränsat inflytande. De parlamentarikersom är ledamöter av EG-parlamentet betecknar sigsjälva som en påtryckargrupp, men den har inte allslika mycket att sätta bakom som t.ex. lobbyisternahar, vilka utgör den andra påtryckargruppen medbetydligt större stöd i ryggen av kapital ochliknande. Detta är en avgörande skillnad. Manmåste beakta att de beslut som fattas i ministerrådetutformas utifrån politiska värderingar ochriktlinjer. är inte någonting som ärneutralt.När det gäller frågan huruvida det skall bli engemensan armé eller inte, tror jag att också PärGranstedt är medveten om att det kommer att blien gemensam armé. Efter alla diskussioner som harförts om att det inte var någon samordning underkonflikten vid , att samhörigheten numåste stärkas och att man måste uppträda på ettsamlat sätt, vill man naturligtvis ha en gemensamarmé. De länder som skall bli nya medlemmarförbinder sig genom traktatens utformning attverka för de långsiktiga politiska mål somGemenskapen har formulerat. Det innebär attSverige ansluter sig till den målsättning som ''kanleda till ett gemensamt försvar''. kan därförinte ansöka om medlemskap och säga attvi tänker motarbeta möjligheten att samarbetet kanleda till ett gemensamt försvar. Så går det inte till.Om vi vill gå med i EG, ansluter vi oss också tilldenna uttalade målsättning.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag vet inte om harlagt märke till att regeringarna i har olikapolitisk färg. Det faktum att det är regeringarnasom är företrädda i ministerrådet gör inte attministerrådet är något slags enhetlig politiskförsamling, där alla har samma värderingar. Därfinns ju också den politiska pluralismen:konservativa regeringar, socialistiska regeringar,regeringar som har en mittenbas osv. Även där ärdet fråga om ett spel mellan dels olika nationellaintressen, som kan vara ganska skiljaktiga, delsolika politiska intressen, som också skapar enspännvidd. Det finns alltså inte någon EG-ideologi,utan det finns samma politiska ideologier inomEG:s beslutssystem som det finns t.ex. inomSveriges riksdag.Det finns inte någon uttalad målsättning om engemensam armé. Målsättningen är att kunna nåfram till ett försvarspolitiskt samarbete, vilket kanleda till en gemensam armé, eller rättare sagt: ettgemensamt försvar. Men detta är intemålsättningen, utan man pekar på att det är enmöjlighet. Det försvarspolitiska samarbetet kannaturligtvis också leda fram till att det inte blirnågon gemensam armé.Vi förbinder oss till att försöka sträva mot ett vidgatoch fördjupat säkerhetspolitiskt samarbete, somnaturligtvis skall omfatta hela . Det är alltsåfråga om den gamla strävan efter ett gemensamteuropeiskt säkerhetssystem, som jag för min deltror -- eller åtminstone trodde -- att även vänsternstod bakom. Jag är litet förvånad om vänstern nuinte är anhängare av denna strävan.Andre vice talmannen anmälde att GudrunSchyman anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 50 (nyd) replik:Herr talman! nämnde inom parentesatt Ny Demokrati sprider en viss desinformationnär vi kopplar samman resonemanget omskattelättnader med vårt engagemang beträffandeEG-marknaden. Det finner jag rättanmärkningsvärt.Ett medlemskap i innebär väl ändå att Sverigemåste se till att det i skapaskonkurrensförutsättningar likvärdiga med dekonkurrensförutsättningar som man har i allaövriga länder inom EG-markanden. I detsammanhanget utgör skattelättnader en del. Detgäller framför allt småföretagsamheten och delättnader som vi i Ny demokrati har föreslagit ochsom regeringen kommer att läggafram förslag om när det gäller EKH-villkorslån. Viär ändå beroende av 390 000 småföretagare när vigör vår entré på EG-marknaden. Vad har PärGranstedt för kommentarer till resonemanget omatt detta inte skulle vara intressant i diskussionen?Anf. 51 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis bra att ta bort endel speciellt belastande skatter för småföretag. Sombekant har ju regeringen också tagit sådanainitiativ, alldeles oavsett de synpunkter som NyDemokrati kan ha på den punkten. Detta är ettgammalt krav, som har drivithär i , helt oberoende av vår inställningtill EG. Även om vi ställer oss utanför EG är detlika angelaget att se till att småföretagen har enrimlig skattesituation. Detta har inte ett dugg medfrågan om medlemskap eller inte att göra.Om vi väljer att bli medlemmar i , bestämmer visjälva om vår skattenivå. Den är beroende av hurhöga ambitioner vi har när det gäller den offentligaverksamheten och av vilken skattebelastning som vimedborgare anser vara acceptabel. Det är alltsåhelt legalt om Ny Demokrati vill ha väldigt storaskattesänkningar, vilket jag har förstått att ni vill,och efterföljande mycket kraftiga nedskärningar avden offentliga servicen. Det knepiga är att ni skyllerpå EG. Ni nöjer er inte med att säga att det är vadni står för, utan ni försöker skjuta EG framför erför att åstadkomma nedskärningar i den offentligasektorn, nedskärningar som ni själva tydligen intevill ta ansvar för. Det är litet dåligt, och det skadarEG-debatten.Anf. 52 ():Herr talman! är på väg in i den europeiskagemenskapen. Det tycks nu som om sista fasen harinletts för att mellan EFTA och EGskall kunna föras i hamn. Det är en lång processsom nu börjar närma sig slutet. Men det äregentligen bara slutet på den första fasen i denhistoriska processen att åter föra in iEuropas mitt. är det första steget motsvenskt medlemskap i om den europeiska gemenskapen harblivit alltför ensidig i . Det handlar alldelesför mycket om den ekonomiska sidan avintegrationsprocessen. Men EG är i grundennågonting mycket större. Det är egentligen ettfredsprojekt med en fascinerande ideologisk grundför samhällsbyggande.Efter formulerade några av deledande i det sönderslagnaEuropa en vision om en europeisk gemenskap. Detidigare krigförande nationerna skulle inte baraknytas närmare varandra, utan de skulle successivtintegreras, inte minst ekonomiskt, så att framtidakrig på den europeiska kontinenten skulle framståsom allt omöjligare.Första steget blev . Därefterhar integrationsprocessen språngvis gått framåt. tycks den ursprungliga visionen om ettekonomiskt och politiskt integrerat möjligatt nå.Kristdemokraterna är den ledande politiskakraften i för att förverkliga de ursprungligaidéerna om ett enat . Kds finns sedan lång tidmed i det arbetet. är kds associeradmedlem i EEP, European Peoples Party, som ärden kristdemokratiska partigruppen i EG-parlamentet. I de sammanhangen deltar nu kds föratt forma det framtida Europa.Visionen om ett enat bygger inte på en idéom den stora allt övergripande superstaten. Denideologiska grunden är en annan.Den kan uttryckas i ett enda begrepp: principen omsubsidiaritet. Det innebär att beslut skall fattas pålägsta möjliga effektiva nivå.Om problemen är av den arten att de enbart berörnationen skall besluten fattas på nationell nivå. Omproblemen däremot är av övernationell karaktärskall besluten fattas på högre nivå.Flera av dagens problem är av den karaktären, t.ex.miljöproblemen. De är av gränsöverskridandenatur. En effektiv lösning av dem innebär att enövernationell beslutsnivå skapas. EG kan iframtiden komma att spela den rollen.Herr talman! EG står i en klass för sig när det gällerinternationellt samarbete, eftersom samarbetetbedrivs inom ramen för en rättsgemenskap och medinstitutioner som har överstatliga och självständigabefogenheter. Det finns mycket kvar att göra ochEG är fortfarande bara början på en vision.Arbetet inom Gemenskapen strävar efter att uppnåallsidighet och en helhet, där samhällets allabeståndsdelar har sin givna plats.En fråga som ofta förs fram är om skall sägaja till EG eller till . För som gårter sig den frågan mindre och mindre aktuell,eftersom de flesta europeiska länderna vill in i EG.Dessutom finns en vilja inom EG att hjälpa deforna öststaterna.Ibland ställs också frågan om skall välja attarbeta med EG eller resten av världen. Men EG äringen sluten organisation utan kontakt medomvärlden. Tvärtom har EG goda relationer medvarje kontinent. Det är snarare så att Sverigesmöjligheter att delta i den internationella politiskaprocessen är större inom EG än utanför.För oss kristdemokrater är det viktigt attutvecklingsländerna får en kontinuerlig och positivuppmärksamhet. Ett EG-medlemsskap skulleinnebära ökade möjligheter att få vara med attbidra till utveckling av och samarbete med tredjevärlden.Såsom varande världens största bidragsgivare tillutvecklingsländerna erbjuder EG omfattandekanaler, kontakter och samarbetsprogram. Dettarimmar illa med de anklagelser om rikemansklubbsom framförs av somliga opinionsbildare.Storleken på EG:s bidrag i proportion till dess BNPnår inte upp till andel av BNP. Men ingethindrar som medlem i EG att upprätthållasina ambitioner. Däremot kan fördelar uppnåsgenom samordning och tillgång till nya kanaler ochkontakter. En ännu större insats skulle Sverigekunna göra genom att försöka påverka EG till atthöja bidragets storlek, gärna till svenskaproportioner av BNP.Samarbetet mellan EG och utvecklingsländerna, des.k. ACP-länderna, började . De viktigasteinslagen består av de olika Lomékonventionerna. består den sista av ett brettutbud av samarbetsformer, bistånd i form av gåvoroch förmånliga lån, riskvilligt kapital från enspeciell utvecklingsbank, katastrofhjälp ochhandelsavtal. Den senaste konventionen äringången mellan EG och 69 utvecklingsländer,bland dem världens fattigaste länder.Utöver finns dessutom en radandra avtal med de flesta andra länder.Lomékonventionen innebär bl.a. att avutvecklingsländernas export till EG är tullfri. 25ACP-länder har ingen annan finansieringskälla änbidrag, och där spelar Lomébiståndet en centralroll. har gradvis utvecklats såatt biståndet består av gåvoelement till hela 90 %.Den bild som EG-motståndare ibland försökermåla går ut på att framställa framför ettvägskäl. Två vägar finns: antingen håller vi ossutanför EG och öppna för omvärlden eller ocksågår vi in och isolerar oss inom ''fortress Europe''.Verkligheten är snarare den att står införmöjligheten att via EG få utveckla nya och vidareutomeuropeiska kontakter.Herr talman! Ett starkt EG är inte synonymt meden introvert supermakt. Tvärtom finns det allanledning att tro på att Gemenskapensinternationella kontakter kommer att bibehållasoavsett om det rör sig om ieller . Ett starktEG är snarare en förutsättning för att påtagligtbidra till tredje världens utveckling. Vi skall inteödsla kraft på att hålla oss utanför det europeiskasamarbetet utan i stället som medlem se till att deneuropeiska gemenskapen upprätthåller ochfördjupar sina internationella insatser.Svensk ekonomi har alltid byggt på en framgångsrikutrikeshandel, allt ifrån industrialismens dagarintill . har det svenskanäringslivet blivit alltmer internationaliserat. EGutgör största handelspartner. Mer änhälften av den svenska utrikeshandeln äger rummed . Det är således av allra störstavikt att svenskt näringsliv framgångsrikt kankonkurrera på Europamarknaden. Utvecklingenmot en gemensam marknad är av största betydelseför svensk ekonomi. När den genomförs kommerden att bidra till en ökad tillväxt inom EG. Det ärmycket viktigt att svenska företag på samma villkorsom andra europeiska företag kan verka på dennagigantiska marknad utan att diskrimineras.Under en följd av år har svenskt näringslivinvesterat betydande belopp utomlands, inte minstinom EG. Motsvarande investeringar i harvarit marginella. En viktig förklaring till detta harvarit osäkerheten om det svenska förhållandet tillEG. Så länge det har funnits en osäkerhet om densvenska relationen till EG har det varit angelägetför många svenska företag att få in en ''fot'' genomatt etablera dotterbolag inom EG. Man har därföri många fall hellre investerat inom EG än i Sverige.Den otydliga och tveksamma, föratt inte säga negativa, EG-politik som densocialdemokratiska regeringen förde har kostatSverige betydande investeringsbelopp och mångaarbetstillfällen.Osäkerheten har minskat och är i det närmastehelt undanröjd. gör att uppnårfullt deltagande i den inre marknaden. Svenskaföretag blir därmed inte diskriminerade på denstora EG-marknaden. För svenskt näringsliv är detsynnerligen angeläget att kan börjagälla från årsskiftet.Herr talman! är dock inte tillräckligt.Sverige behöver bli fullvärdig medlem av EG. Ettav skälen är att den ekonomiskaintegrationsprocessen inom EG inte är avslutadutan den kommer att forsätta. Utvecklingen gårmot en ekonomisk och monetär union. Denprocessen är i grunden positiv. Men det är viktigtatt deltar aktivt i den fortsatta processen.Endast genom ett medlemsskap kan den svenskarösten göras tillräckligt stark.För svenskt näringsliv är det viktigt att finnsmed i de innersta kretsarna när nya regler skallutformas och den ekonomiska integrationenytterligare fördjupas. Ett medlemsskap i EG ser vikristdemokrater som något mycket värdefullt försvenskt näringsliv och för den svenska ekonominsfortsatta utveckling.Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! Fyra stora uppgifter kommer attdominera regeringens arbete under dennamandatperiod. Den första är att fullt ut föra inSverige i Europeiska Gemenskapens arbete genomförhandlingar om medlemskap i citatet är hämtat ur regeringsdeklarationen den4 oktober och är ett uttryck för den avgörande viktsom regeringen fäster vid ett svenskt medlemsskapi EG. Det speglar regeringens fasta föresats att göraallt vad den kan för att kunna förverkliga detta målså snart som möjligt.Redan i dag är nio av tio västeuropéer medlemmari EG. Flera bereder sig på att ta steget in.I riktar allt fler sina blickarmot EG och vill knyta fasta band. Allt tyder på attEG kommer att spela den centrala rollen i det nyaEuropa som avtecknar sig -- ett EG för fred ochfrihet, ett EG för samarbete på en rad olikaområden, ett EG öppet för omvärlden. I detta EGhör också hemma.Ett svenskt medlemskap i ger oss möjligheteratt fullt ut medverka i EG:s fortsatta utveckling moten europeisk union, att med kraft delta iutformningen av det framtida och att föraen ekonomisk politik som syftar till att förnya ochförstärka ekonomi. Ytterst är detnämligen vi själva och endast vi själva som genomvårt handlande formar den roll som skallspela i det nya . För vårt välstånd är det tillsyvende och sist en kraftfull ekonomisk politik somstärker konkurrenskraft och förmåga attverka på den inre marknaden. Det är detta som bliravgörande. Det är en sådan ekonomisk politik somligger till grund för regeringens arbete. Den står,, i full samklang med en ambitionatt skall spela en kraftfull roll som medlemi Europeiska Gemenskapen. Att inte tycker om den politiken får vi ta medjämnmod. Vi har inte fått mandatet att haregeringsmakten för att föra en socialdemokratiskpolitik.Herr talman! , avtalet om etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde, är ettviktigt steg på vägen mot ett medlemskap i oss i praktiken praktiskt taget fullt tillträde tillEG:s inre marknad. Det öppnar också möjligheterför samarbete på en rad olika områden, t.ex. närdet gäller forskning och utveckling, utbildning,miljö, sociala frågor, turism och konsumentfrågor,för att nämna några av dem.Förhandlingarna är nu avslutade. Och avtaletkommer att undertecknas så snart EG-domstolenhar avslutat sin granskning av de omförhandladeavsnitten i det nu färdiga avtalet.Den överenskommelse som vi nu har enats ominnebär att formerna för de rättsliga avgörandenaförändras i vissa avseenden jämfört med deöverenskommelser som vi kom fram till i oktoberförra året. Däremot påverkas inte självasakinnehållet i avtalet. Det är exakt detsamma somtidigare. Inte heller påverkas den institutionellalösningen i andra delar. Medinflytandet är precislika stort i denna lösning som i den tidigare.Jag har tidigare här i kammaren redogjort för innehåll. Jag nöjer mig därför med att nuhänvisa till de två grönböcker som vi kommer att geut inom de allra närmaste dagarna och som kommeratt innehålla en fullständig redovisning förinnehållet i avtalet liksom avtalstexterna i derashelhet.Det går inte att säga exakt när avtaletkommer att undertecknas. Givetvis innebäråterremitteringen av avtalet till atten viss försening uppstår. Kanske får vi vänta innan EG är färdigt attunderteckna för sin del. Detta innebär likväl attregeringen bör kunna lägga fram en proposition tillriksdagen , vilket är planerat.Jag vill understryka att det finns risker för att dentänkta tidsplanen kan rubbas. 19 nationellaparlament liksom EG-parlamentet skall godkännaavtalet. I tillkommer dessutom enfolkomröstning. Vi utgår dock från att avtalet somplanerat skall träda i kraft den 1 januari 1993.Herr talman! Frågan ställs ibland om vi behöver ettEES-avtal nu när vi skall gå vidare motmedlemskap. Svaret är ett obetingat ja.För det första: Det ger oss tillträde till EG:smarknad fr.o.m. . Ettmedlemskap kan i allra bästa fall träda i kraft den 1januari 1995.För det andra: Det skapar en högre nivå avsamverkan mellan alla EFTA- och EG-länder.Därigenom skapas också förutsättningar för ettfördjupat nordiskt samarbete.För det tredje: Genom ett har vi klaratav mellan hälften och två tredjedelar av all denförhandlingsmateria som aktualiseras vid ettmedlemskap.För det fjärde: Ett skapar ett politisktoch ekonomiskt momentum för en fortsatteuropeisk integration.Avtalet står, herr talman, på egna ben. Men vi harbetalt ett pris för att vi står utanför EG, och detpriset är att vi inte får delta i EG:s institutioner,alltså att vi inte kan få fullt inflytande i besluten.Det är ett av de skäl som gör att vi nu vill gå vidare.Herr talman! Med EES-förhandlingarna i hamnkan vi nu ägna all kraft åt ansträngningarna attsnarast uppnå ett svenskt medlemskap i är att skall inträda iEuropeiska Gemenskapen 1995. Tidsplanen ärambitiös.Före sommaruppehållet hoppas och tror vi att skall avge ett yttrande över densvenska ansökan. kommer EG att göraen studie internt av konsekvenserna av enutvidgning.Under andra halvåret 1992 hoppas vi att EG:smedlemsråd skall ge klartecken till förhandlingaroch att förhandlingar skall kunna föras underloppet av 1993 och avslutas ,så att vi skall kunna lägga fram en proposition tillriksdagen både om ett godkännande av avtalet ochom en grundlagsändring för behandling undervåren 1994.Därefter följer en folkomröstning före eller ianslutning till valet . Formerna för dennafolkomröstning kommer sedermera att fastställasav riksdagen.Regeringen har gjort en första inventering avregelverkets omfattning och konsekvenserna förSverige av en utvidgning. Resultatet av dennainventering har redovisats i olika grönböcker. Och efter hand somresultaten föreligger kommer de att redovisas förriksdagen och för allmänheten.Vi skall ha klart för oss att förhandlingen innebäratt vi utgår från att vi skall överta . Viingår i en klubb som medlem med fasta regler, ochvad som kan aktualiseras är övergångslösningar närvi förhandlar fram villkoren för en svenskanslutning.Tidtabellen är ambitiös -- medlemskap 1995 -- ochdet finns naturligtvis en hel del osäkerhetsfaktoreri bilden.För det första är dessa osäkerhetsfaktorer knutnatill våra egna förhandlingar. Vi förutser relativt fåproblem i våra egna förhandlingar, men det kannaturligtvis redan där uppstå en del svårigheter.För det andra är vi inte ensamma. Också andraEFTA-länder har anmält intresse eller redan ansöktom medlemskap. Det kan påverka tidtabellen.För det tredje kan EG:s egen dagordning och yttrefaktorer komma att påverka tidtabellen.Vi siktar alltså bestämt på att skall blimedlem i EG 1995. Detta är vår ambition, ocharbetet läggs upp därefter.Herr talman! I förhandlingarna kommer vi att mötaen motpart som är väl skickad att ta sig anutvidgningsfrågorna. I och med överenskommelseni om en europeisk union har en fastgrund lagts för en fortsatt fördjupning avsamarbetet inom EG. Avsikten är att en ekonomiskoch monetär union skall upprättas .