prot · GG0947 · 1992-12-17 00:00:00 — Varifrån skall de ta detstora antal miljarder som behövs för att täckakostnaderna för den övervältring som de föreslagnaövergångsbestämmelserna innebär?Fru talman! Jag yrkar bifall till desocialdemokratiska reservationerna.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill börja med att reagera påuttrycket ''befintligt skick'', som används både ipropositionen och i betänkandet. Uttrycketanvänds för att beskriva att en viss person kan få enarbetsskada, kanske på grund av en latentkänslighet, medan andra i samma arbetssituationinte får det. Jag tycker att uttrycket befintligt skickkan användas om saker, men knappast när detgäller människor.Vänsterpartiet har en motion med yrkande omavslag på propositionen. Eftersom motionensammanfaller med en socialdemokratisk motionoch därmed med reservation 1 i betänkande, ställerjag inget yrkande på vår motion. Vänsterpartietkommer att rösta för reservation 1 och 2.Det finns säkert många förändringar som kan göraspå arbetsskadeområdet för att få till stånd en bättreoch effektivare rehabilitering. De reellakostnaderna för sjukdomar och skador orsakade avdåliga arbetsmiljöer kan inte minskas genom ändrar arbetsskadebegreppet. Den enskildeoch samhället kommer naturligtvis att drabbas i likahög grad ändå. Vi är, som vi också säger imotionen, positiva till att delta i diskussioner omvad som kan göras i stället för att minska kostnaderoch mänskligt lidande. Vi är naturligtvis inteberedda att medverka till att man använder den härgenvägen.Man måste börja med att undanröja orsakerna.Man måste ge ökade resurser til forskning påarbetsskadeområdet och även geArbetarskyddsstyrelsen, fackföreningar ocharbetsgivare möjlighet att initiera lokalt riktadeutredningar, både för att upptäcka och åtgärdadåliga arbetsmiljöer. Det gäller att kunna åtgärdabristerna på ett tidigt stadium. Vi anser därför attYrkesinspektionen behöver ökade möjligheter attingripa.Att företagshälsovården urholkas på grund avminskade statsbidrag, kommer naturligtvis attinnebära att arbetet med rehabilitering ochförebyggande åtgärder för att förhindraarbetsskador också försämras. Den vinst som nueventuellt görs i arbetsskadeförsäkringen innebärökade kostnader för bl.a. sjukvårdsförsäkringenoch sjukpensioneringen.De långa handläggningstiderna utgör en mycketotillfredsställande verklighet. Möjligheterna tillrehabilitering kommer att försämras om väntetidenför rehabiliteringsinsatser blir lång. Vi anser atthandläggningstiden skall få vara högst 90 dagar.Om vi uppnår det målet blir förslaget om ändratlivränteunderlag för retroaktiv livränta överflödigt.Vi anser liksom socialdemokraterna att denföreslagna utredningen bör få ta sig an den häruppgiften.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 och 2.Anf. 10 ():Fru talman! Under en följd av år har det varituppenbart för alla att arbetsskadeförsäkringen harstora brister -- långa handläggningstider,svårigheter att avgöra vad som skall räknas somarbetsskada, och inte minst underskottet iarbetsskadefonden.Utöver den ekonomiska kris somarbetsskadefonden är inne i har det blivit alltmeruppenbart att de som verkligen drabbas är dearbetsskadade, de som på grund av långahandläggningstider fått vänta på rehabilitering ochi många fall aldrig kommit tillbaka tillarbetsmarknaden.Jag har i tidigare debatter hänvisat till flera somuttryckt stor oro över försäkringens utveckling.Dels har generaldirektören i Riksförsäkringsverketkrävt en grundläggande omprövning avarbetsskadebegreppet, dels har riksdagensrevisorer uttryckt allvarliga farhågor för attförsäkringen är ett betydande rehabiliteringshinderpå grund av de ekonomiska förmåner som ärknutna till försäkringen, men också till följd av delånga handläggningstiderna. Revisorerna har ävenriktat kritik mot att arbetsskadeförsäkringen tillstor del finansieras över statsbudgeten.Fru talman! I propositionen som ligger till grund fördagens betänkande framhålls att antaletarbetsskador ökat kraftigt under 80-talet.Kostnaderna för arbetsskadeförsäkringen har ökatoroväckande. Ett exempel: varkostnaderna för arbetsskadesjukpenningen 670miljoner kronor och kostnaderna för livräntor 223miljoner. Motsvarande kostnader 1991 var 6 744miljoner resp. 3 312 miljoner. Det är enhäpnadsväckande utveckling.Arbetsskadefonden har visatunderskott. Vid utgången av varunderskottet 23 miljarder. Det är främstarbetsskadesjukpenningen som orsakat de storakostnaderna, men är det kostnaderna förlivräntorna som inger den största oron.Fru talman! Mot bakgrund av denna utvecklingtillsatte, som säger, densocialdemokratiska regeringen en kommitté för attgöra en analys av arbetsskadeförsäkringen.Nuvarande regeringen överlät det uppdraget på ensärskild utredare, som skulle överväga förslag tilländring av arbetsskadebegreppet samt i ett andraskede pröva om försäkringsbehovet kan tillgodosespå annat sätt, exempelvis genom en obligatoriskförsäkring.Dagens ärende behandlar frågan omarbetsskadebegreppet. Utskottet föreslår intenågon förändring av det generellaarbetsskadebegreppet. Definitionen kommer äveni fortsättningen att täcka samtliga yrkessjukdomar.Utskottsmajoriteten kan därför inte finna attförslaget strider mot , somanförs i reservation 1 av socialdemokraterna. Detankommer ju på medlemsstaterna att självaspecificera vad som skall förstås med yrkesskada,och när definitionen täcker samtligayrkessjukdomar är behovet tillgodosett.Utskottet delar regeringens uppfattning att vi skallbehålla det generella arbetsskadebegreppet samtskärpa kravet på skadlighet från sannolikhet till höggrad av sannolikhet för att en faktor i miljön ärskadlig -- och att detta blir fallet först då detföreligger en väsentlig kunskap inom medicinskeller annan vetenskap om att faktorn har en sådanskadebringande egenskap.Bevisregeln utformas så att orsakssamband skallanses föreligga mellan en skada och ett olycksfalleller annan skadlig inverkan i arbetet omövervägande skäl talar för ett sådant samband.Utskottet anser att de föreslagna förändringarna pårelativt kort sikt kan komma att innebäranödvändiga kostnadsminskningar eller attkostnaderna för försäkringen inte ökar.Utskottet anser också att de föreslagna, klararereglerna innebär bättre möjligheter att upprätthållagränsdragningen mellan arbetsrelaterade och ickearbetsrelaterade skador. Reglerna kommer därföratt stärka det förebyggande arbetsmiljöarbetet.Fru talman! Socialdemokraterna är sedan lång tidtillbaka mycket medvetna om de uppenbaraproblem som nuvarande arbetsskadeförsäkringinnebär. Det har ocksåbekräftat här. I reservation 1 sägersocialdemokraterna att det finns ett behov av enöversyn av arbetsskadebegreppet samt attutvecklingen i rättspraxis har inneburit en alltgenerösare tillämpning av vad som skall anses varaarbetsskada.Utifrån det synsättet är det märkligt attsocialdemokraterna reserverar sig mot enförändring. Socialdemokraterna inser att enförändring av flera skäl är nödvändig, men inte nu.De vill vänta på den beredning som regeringen ochsocialdemokraterna skall genomföra för attöverföra sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna tillarbetsmarknadens parter. Det uppdraget är, precissom säger, en grannlaga ochsvår uppgift som kommer att ta mycket ,uppskattningsvis tre till med utredning ochremisstid. I det rådande ekonomiska läget kanutskottet inte vänta på denna beredning. Undertiden skjuter Arbetsskadefondens underskott ihöjden, och allt fler arbetsskadade slås ut frånarbetsmarknaden. Den prognos riskerar attstämma som säger att bristen i Arbetsskadefondenkan uppgå till 75 miljarder , och det bordeväl också oroa socialdemokraterna.Fru talman! I reservationen tar socialdemokraternaäven upp frågan om att skada som inträffat förelagens ikraftträdande skall anmälas före den 30 juni1993, vilket innebär att man för skador som anmälsefter kan vända sig till AMF-försäkringar med ersättningsanspråk. Jag vill sägaatt regeringen kommer att följa den frågan med storuppmärksamhet för att det inte skall ske betydandeövervältring av kostnader påtrygghetsförsäkringen.Fru talman! Jag vill avsluta med att ta upp någrasynpunkter som framför allt anfört. Han anser att det är tragiskt att antaletarbetsskador ökar så mycket. Men trots detta villhan enbart utreda frågan vidare, inte göra någrainsatser.Han säger också att det är svårt att fåbelastningsskador godkända. Ja, det blir svårare attfå dem godkända. Men vad som är viktigt är jufaktiskt att ta tag i rehabiliteringen -- se på debakomliggande faktorerna, som man säger.Snabbare handläggning, som det blir när det ärfärre ärenden, och större satsning på rehabiliteringär alltså mycket viktigt.Jag kan dela uppfattning att det ärviktigt att utreda dåliga arbetsmiljöer, att se till attYrkesinspektionen fungerar bra. Och vi vet attföretagshälsovården är lönsam och intebehöver statsbidrag. Den verksamheten inbringarbetydande förtjänser om man gör en bra insats.Nils-Olof ställer ett par frågor till mig,bl.a. om inte parterna som eventuellt skulle ta överden här försäkringen skall få vara med om attutforma arbetsskadebegreppet. Det är inte rimligtatt i detta ekonomiska läge, när kostnaderna förförsäkringen ökar med ungefär en halv miljard imånaden, vänta tre, fyra eller . En sågenomgripande ändring av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen som kan komma till ståndkräver självfallet noggrann utredning, långremisstid och att alla parter verkligen får säga sitt.Då är det faktiskt inte försvarbart att vänta och se.Frågan om majoritetens förslag står i strid medILO-konventionen har jag redan talat om. Jag troratt vår ståndpunkt håller väl i framtiden.Med det, fru talman, vill jag yrka bifall tillutskottets betänkande i dess helhet samt avslag påsamtliga reservationer.Anf. 11 ()replik:Fru talman! Det jag ansåg var tragiskt i dennautveckling var att antalet inträffade arbetsskadorökat så kraftigt, inte att försäkringen har ett ökatantal inträffade skador att arbeta med.Inte ens om man tar bort helaarbetsskadeförsäkringen minskar ju antaletinträffade arbetsskador och arbetssjukdomar medett enda fall. Man har bara försämrat försäkringen.Jag tycker inte det är märkligt att sägeratt vi går emot regeringens förslag om ändraderegler. Man går alldeles för långt. Det skulle varaintressant att ha en ingående diskussion med SiggeGodin om innehållet i arbetsskadebegreppet,förtidsregler och sådant. Han kan ju de härsakerna.Men det är egentligen inte vår huvudinvändning,utan vår huvudinvändning är att propositionen överhuvud taget läggs fram i ett läge när man tänkeröverlämna ansvaret för försäkringarna tillarbetsmarknadens parter.Vi har inte tid, säger . Det måstegenomföras nu.Men utskottsmajoriteten tycker att det finns tid fören ytterligare uppstramning avarbetsskadebegreppet. Där tycker majoriteten attdet skyndsamt bör prövas. Färdolycksfallen skallenligt utskottsmajoriteten behandlas med förtur avberedningen. Ersättningsnivåerna tyckerutskottsmajoriteten att beredningen skall titta på.Rapporteringssystemet förutsätterutskottsmajoriteten att beredningen behandlar,och differentierade avgifter tyckerutskottsmajoriteten att beredningen skall titta på.Det är bara precis bevisreglerna, som är en stor delav arbetsskadeförsäkringen, som beredningen inteskall titta på. Jag tycker det är en mycket märkliginställning.Anf. 12 () replik:Fru talman! säger att det baraär detta vi vill åtgärda, men jag vill påminna om attalla experter på den här försäkringen i vårtsamhälle faktiskt är helt överens om att någontingmåste göras.Egentligen är vi väldigt sent ute. Densocialdemokratiska regeringen borde mycketsnabbare ha tagit tag i dessa frågor. De är väsentligainte bara av ekonomiska skäl.Jag har försökt säga att människor behöver få ettsnabbt besked. Ju fler anmälningar som kommer inom arbetsskador -- vare sig de godkänns eller inte --desto större belastning på försäkringskassorna.Väntetiderna är jättelånga. Människor kan interehabiliteras och blir utslagna frånarbetsmarknaden. Jag vill inte se den sortenssamhälle, ett samhälle där vi slår ut människor pågrund av att vi har ett administrativt system sominte fungerar i verkligheten.Jag vet dessutom att delarmin uppfattning att rehabiliteringsdelen är viktig.Berith har framfört samma synpunkter. Viär helt överens. Men då får vi inte skapa ellerbehålla system som gör det omöjligt att komma tillrätta med dessa frågor, som vi belastarstatsbudgeten med en halv miljard i månaden.Dessa pengar kunde mycket hellre användas till attrehabilitera människor, till att se till attarbetsmiljöer och andra viktiga faktorer blir bättre,så att fler människor kan stanna kvar i arbetslivetoch inte bli utslagna, förtidspensionerade ochhänvisade till en sämre social tillvaro än vad som ärnödvändigt.Anf. 13 ()replik:Fru talman! Jag sade i min inledning att om mantittar på hela arbetsskadeförsäkringen ser man attden måste stramas upp, eftersom kostnadernaskenar i väg. Där är vi överens, vi ställer inte upp på att man ger sig påbevisreglerna på detta mycket långtgående sätt.Det finns andra saker att göra. Framför allt är det,som jag sade, de bakomliggande orsakerna manfrämst måste ge sig på.Sigge Godin talade om rehabilitering. Där var viöverens. Jag tror det var en enig riksdag som beslötom de nya rehabiliteringsreglerna. Där blev t.ex.sagt att företagshälsovården skall spela en mycketviktig roll. Men det första en borgerlig regering görär att dra in statsbidraget till företagshälsovården.Därför tror jag inte att viljan finns så där långt innei ryggmärgen.Bara ytterligare ett ord om konventionen. Inte baravi, utan också de som jobbar med dessaförsäkringar anser faktiskt att de nu föreslagnabevisreglerna står i strid med ILO-konventionen.Enligt vad vi fått reda på när vi arbetat med dennafråga står man nu i begrepp att reviderakonventionen. I det sammanhanget har mandiskuterat att föra in belastningsskadorna på listan.Under sådana förhållanden är det mycket märkligtatt vi, som dels är initiativtagare till konventionenoch dels brukar framstå som föredöme i dessafrågor, står i begrepp att i stort sett, menar jag, ipraktiken avskaffa belastningsskadorna somarbetsskador. Det är anmärkningsvärt.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag kan inte göra annat än att ställa migfrågande till . Han säger attarbetsskadebegreppet borde stramas upp, visst,men han har inga åsikter om hur och när det skallgöras.Ni vill bara skjuta saken . På det sättetförvärrar man situationen för arbetsskadademänniskor. Jag kan inte dela uppfattningen att detär den vägen vi skall gå. Vi skall göra allt som står ivår makt att möjligt förbättraförutsättningarna för dessa människor.När det gäller har vi delademeningar. Jag tror inte det är meningsfullt att vi härförsöker övertyga varandra om vad som gäller ochinte gäller. Jag vill bara hänvisa till att varje statsjälv får precisera hur arbetsskadebegreppet skallse ut. Har man ett generellt arbetsskadebegrepptäcker man in samtliga yrkessjukdomar. Därför börbehovet vara gott och väl tillgodosett.Fru talman! Jag vill ta upp ytterligare några sakersom figurerat i debatten.Till att börja med gäller det färdolycksfallen. Viskall ställa alla möjliga krav på arbetsgivarna att tasitt ansvar för arbetsmiljön. Men färdolycksfallenkan faktiskt ingen arbetsgivare påverka. Därförtycker vi att det är rimligt att man också snabbt seröver vad som kan göras i den frågan.Där arbetsgivaren kan påverka miljö,arbetssituation och arbetsorganisation, där är detviktigt att insatserna görs. Men vi tycker inte mankan hävda att arbetsgivarna också skall klarafärdolycksfallen, som har en annan försäkring attluta sig emot. Vi tycker att man bör undersöka denfrågan närmare.När det gäller ekonomiska styrmedel vill vi gärnaavvakta den frågan, eftersom den är avhängig vilketsystem som beredningen kommer fram till. Det kanfinnas olika modeller att diskutera. Därför är detviktigt att den frågan tas upp senare.Fru talman! I reservation 2 sägersocialdemokraterna att en arbetsskada som haruppstått innan vi fattar det här beslutet och somanmäls efter borde kunna bedömasenligt de gamla reglerna. På det sättet skulle det blitre olika modeller. Trots att människor har sammaskada, kan den då bedömas på tre olika sätt. Det ärinte rimligt att ha en sådan regel, som löper långt inpå 2000-talet.Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 15 ():Fru talman! Antalet arbetsskador ökar. Den förstareaktionen borde då vara att söka orsaken till dettaoch att angripa arbetsmiljön. Skadorna upphör juinte bara för att man ändrar arbetsskadebegreppet.Det blir en förändrig av arbetsskadebegreppet,vilket gör att det blir svårare att bevisaarbetsskador. I mitt inledningsanförande talade jagom ''befintligt skick'', som leder tanken tillbesiktning. Skall arbetsköpare noga besiktigaarbetstagare för att undvika dyra reparationer iframtiden? Det låter cyniskt, men så kan manfaktiskt uppfatta det hela.Sigge Godin tog upp frågan om anmälningstiden förarbetsskador. Det kan ta väldigt innan enarbetsskada har utvecklats, vilket beror påoförmågan att upptäcka dåliga arbetsmiljöer ochoviljan att erkänna dem. Som exempel kan nämnasdetta med sjuka hus. Hur många människor är detsom har fått bestående arbetsskador på grund avsjuka hus, innan dessa hus började åtgärdas?Det föreslås nu att arbetsskadan skall ha upptäcktsinom och senare . Det är juhelt befängt.Anf. 16 ():Fru talman! Jag kan upprepa att jag delar BerithErikssons uppfattning om att det är viktigt attanvända sig av alla möjligheter för att ökaforskningen om arbetsskador och för att se till attdåliga arbetsmiljöer utreds. Jag försökte i mindebatt med poängtera att detär där som resurserna skall sättas in. Det är viktigtatt arbetsmiljöerna och arbetsorganisationenpåverkas, så att det inte uppstår någraarbetsskador. Där har en storuppgift.Om det kommer in massor avarbetsskadeanmälningar, förlänger dettautredningstiden, vilket förhindrar människor attkomma tillbaka till arbetslivet. De blir passivamedan de går och väntar på beslut och vill inte ställaupp på rehabilitering. Ingen vet riktigt hur manskall förfara med dessa ärenden. Detta är enorimlig situation. Låt oss därför ändra reglerna så,att det blir snabbare beslut och rakare regler somgör att man kan skilja ut vad skadan beror på.Beror den på arbetet eller har den andra orsaker?Det är helt orimligt med tre olikabedömningsgrunder för samma skada och att tidenkan löpa i väg till långt in . Vad sägermänniskorna om att vi skapar sådana regler, attskadorna inte skall bedömas på samma sätt? Det ären befängd tanke.Berith säger bara nej till allting. Låtekonomin skena i väg och låt det bli sämreförutsättningar för rehabilitering, bara ni får säganej i stället för att komma med några konkretaförslag om hur den här ytterst svåra frågan skalllösas, en fråga som är så viktig för de enskildamänniskorna.Anf. 17 ():Fru talman! När försäkringskassorna blir befriadefrån sin roll att via arbetsskadeutredningar skyddafondpengar finns det förutsättningar att snabbtinleda en rehabilitering. När det har gjorts enomfördelning av arbetsuppgifterna mellanarbetsplats och försäkringskassa kommer köernaatt kortas.Men jag måste fråga: Vad händer med de övriga, desom skall utsorteras? Av det som sägerär det underförstått att merparten av dem somutreds för arbetsskada inte har någon sådan. Det ärmycket märkligt.Anf. 18 ():Fru talman! Jag kan lämna ett rakt och korrekt svartill händer med de människor, vilkas sjukdomarinte blir klassade som arbetsskador? Jo, det skall blisnabbare rehabilitering. De skall slippaförtidspensionering och i stället kunna vara kvar iarbetslivet, i arbetsgemenskapen och känna att deär en betydelsefull länk i samhället. Det är vad viskall använda de ekonomiska resurserna till, intetill att låta arbetsskadefondens budgetunderskottskena i väg till kanske 1995, fördet tål inte ekonomin. Dessutom konstaterar allaexperter inkl. alla försäkringskassor,m.fl. som vet någonting omdessa frågor att det inte är rimligt att slå utmänniskor från arbetsmarknaden, somdet skapas ett underskott i budgeten som inte ärförsvarbart. Det är precis vad som kommer att ske.Mera rehabilitering och större möjligheter att varakvar i arbetslivet, det är en human och positivpolitik.Anf. 19 ():Fru talman! Det som säger låter juväldigt bra, men så kommer det ju inte att gå till.Att ändra arbetsskadebegreppet innebär inte att demänniskor som inte kommer ifråga för utredningsnabbare rehabiliteras för att komma ut iarbetslivet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § val av vissa organFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 1992/93:KU16Riksdagens val av vissa organ.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Ny konkurrenslagstiftningFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU17 Ny konkurrenslagstiftning (prop.1992/93:56).Anf. 20 AXEL ():Fru talman! Ett enigt utskott står bakom dettabetänkande om ett förslag till ny konkurrenslag.Det är till största delen ett mycket bra ochnödvändigt förslag samt en mycket bra ochnödvändig reformering, till nytta både för Sverigesom nation och för den enskilde medborgaren,konsumenten. Med hänsyn till arbetssituationen ikammaren tänker jag gå direkt in på de avsnitt ilagförslaget, där åsikterna i näringsutskottet gårisär.Först vill jag kommentera det som visocialdemokrater tycker borde vara självklart:behovet av att utvärdera den nyakonkurrenslagen. Av någon för mig outgrundliganledning tycker inte utskottets majoritet att det ärnödvändigt att skall ställa krav på ensådan kontrollstation. Det förvånar mig storligen.Många människor har uppvaktat utskottet underberedningen av förslaget till ny konkurrenslag ochhaft synpunkter -- förhoppningar, men ocksåfarhågor -- på hur den nya lagen kommer att verka.De har undrat hur det blir när den skall tillämpas.Med tanke på detta vore det enligt vår meninglogiskt med ett uttalande från utskottets sida omuppföljning och utvärdering av lagen efter det atten lämplig tid förflutit.Fru talman! När det sedan gäller frågan om vemsom skall pröva ärenden om företagsförvärv är viockså skiljaktiga i utskottet. Majoriteten i utskottetbiträder regeringens förslag i propositionen om eninstansordning som innebär en tvåstegsprövning.Ett mål om företagsförvärv skall enligt förslagetförst prövas av , vars beslutsedan skall kunna överklagas tillMarknadsdomstolen.Vi socialdemokrater avvisar detta förslag. Vi delarKonkurrenskommitténs uppfattning att dennuvarande ordningen fortsatt skall gälla. Talan omförvärvskontroll förs i ,med regeringen som fastställande organ. Detsystemet fungerar både snabbt och enkelt. Vi anserdärför att tillförandet av ytterligare ett steg irättsprocessen allvarligt riskerar att fördröja ochförsvåra hanteringen, till men för inblandadeparter.I reservation nr 5 som är fogad till betänkandetföreslår vi att det i prisinformationslagen införs nyabestämmelser om marknadsföring i samband medprisnedsättningar. Förslaget grundar sig på detfaktum att de nuvarande bestämmelserna uppvisarstora brister, med resultatet att efterlevnaden blirbåde si och så.Till sist, fru talman, vill jag kommentera frågan omMarknadsdomstolens sammansättning.Regeringen vill, med stöd av näringsutskottetsborgerliga majoritet, avskaffa de s.k.intresseledamöterna. Enligt förslaget skalldomstolen i fortsättningen -- om biträderförslaget -- bara bestå av jurister och s.k.ekonomiska experter. Den sakkunskap och denverklighetsförankring som ledamöterna frånnäringsliv och samhälle representerar behövs enligtden borgerliga utskottsmajoriteten inte längre.Vi tycker att det här är ett både dåligt och illagenomtänkt förslag. Det är dåligt därför attdomstolens förankring i näringsliv och i samhällslivgår förlorad. Det är illa genomtänkt därför attförslaget innebär nedskärning av domstolenssammantagna sakkunskap. Det kan få betydandeoch allvarliga följder, såsom vi ser det.Fru talman!