prot · GG0917 · 1992-11-05 00:00:00 — De bostäderna äri många fall 20--och många områden ärmycket slitna. Där finns ett starkt behov avrenovering, upprustning och ombyggnader.Mot bakgrund av det ovan anförda frågar jagarbetsmarknadsminister . Är arbetsmarknadsministern beredd attmedverka till att återstående hinder för utbyggnadav infrastruktur, t.ex. kringfartsleder runtStockholm, undanröjs?2. Är arbetsmarknadsministern beredd att skjutatill resurser för reparation, ombyggnad ochtillbyggnad i en situation när var tredjebyggnadsarbetare hotas av att bli arbetslös och detsamtidigt finns stora behov av ombyggnader?den 4 november1992/93:29 av Per Stenmarck (m) tillnäringsministern om Baltic Cable-projektet:Svensk industri är i behov av billig elenergi. På enalltmer avreglerad marknad ökar nu möjligheternaatt både exportera och importera elkraft. Dettaskapar nya möjligheter. Det s.k. Baltic -- ett gemensamt svenskt-tyskt projektmellan , och det tyskakraftbolaget -- är ett led i en sådansatsning. En kabel är avsedd att dras på Östersjönsbotten, mellan i och södra har ansökt om ledningsrätt för enkraftledning mellan Kärrstorp och stranden i södra . Ledningen skall varaluftledning på sträckan Kärrstorp--Hermanstorpoch underjordisk på den resterande sträckan tillstranden på sydkusten.Stora delar av det berörda området är avriksintresse för såväl naturvården som urkulturhistorisk synpunkt. Det område som liggeröster om väg 101 anges i kommunsmiljöskyddsprogram och naturvårdsplan somekologiskt känsligt. Hela det berörda områdetutgörs av odlingsbyggd och naturområden, medundantag för viss mindre bebyggelse. Området ärrikt på fornlämningar. I kommunens översiktsplanframgår att restriktivitet mot nya byggnader ochanläggningar skall gälla.Vid ett regeringssammanträde torsdagen den 23juli behandlade regeringen en koncessionsansökanfrån , angående enlikströmsförbindelse med . Beslutetinnebar att, med angivande av vissa villkor, fick tillstånd att, på en sträcka av 11kilometer placera ut 40 stycken tornför en luftburen ledning.Mot bakgrund av de ingrepp i den skånskalandskapsbilden som detta skulle komma attinnebära så har kritiken varit massiv.Kritikernas krav har gått ut på att framdragningenav kabeln skall ske under jord. Företrädare förBaltic menar, att det tekniska problemetmed en kabel är skarvarna. På land, påstås det, ärdet inte möjligt att hantera så långa kabellängder.Detta ger skarvar, som blir svaga punkter iförbindelsen. Detta skulle omöjliggöra enjordbunden kabel.Redan i tillstyrkan till projektetnämndes möjligheten att göra en omprövning avärendet om nya fakta, som inte var kända vidkoncessionstillfället, skulle tillkomma.Det danska kraftbolaget /S projekterar nuen undervattenskabel av samma kapacitet somBaltic Cables. Den kommer att gå mellan Gedser iDanmark och i , en sträcka på 45kilometer. Det som gör detta projekt intressant urett svenskt perspektiv, är att danskarna räknar medatt dra ledningen från Gedser till , ensträcka , i form av enjordbunden kabel. Från det danska kraftbolagetssida säger man, att det är av landskapsetiska skälsom man är beredd att lägga större delen, eller helalandförbindelsen, i en nedgrävd kabel. Detta ärsannolikt också en förutsättning för att få denödvändiga tillstånden av det danska folketinget.Därmed bör rimligtvis också förutsättningarna haförändrats för Baltic . Det ovanredovisade måste anses vara sådana nya fakta, sominte var kända vid koncessionstillfället, och som isin tur bör leda fram till ett förnyatställningstagande från regeringen.Vi har en skyldighet att både tillgodose tillgångentill energi och att detta sker under beaktande avkraven på en god landskapsmiljö. Regeringensbeslut av tillgodoser endast det förstakravet. En omprövning, och därmed etttillämpande av den teknik som kommer attanvändas vid ett liknande projekt i , liggeri linje med det som i läntidigare rekommenderat. Därmed skulle bådakraven tillgodoses.Är regeringen beredd att, mot bakgrund av de nyatekniska fakta som är kända, ompröva sitt besluti Baltic ?1992/93:30 av () tillmiljöministern om svensk uppföljning avRiokonferensen:Sverige undertecknade i ett flertalbindande konventioner om miljö och ekonomi. Deviktigaste konventionerna är Riodeklarationensom behandlar de grundläggande principerna,klimatkonventionen som syftar till att människaninte skall påverka klimatet, konventionen ombiologisk mångfald vars mål är att bevara jordensarter och Agenda 21.Agenda 21 är ett handlingsprogram för hursamhället skall utvecklas till ett hållbart samhälle.21 står för nästa århundrade. Det är med stöd avAgenda 21 som enskilda medborgare i de olikaländerna kan kräva förändringar i sina länder ellerkommuner.Konventionerna från -- inte minst --är minst sagt omfattande. Om konventionernakommer att uppfyllas kommer vi att ha ett helt nyttvärldssamfund och andra samhällsfunktioner änvad vi har . Historiskt är detta dock ingenorimlighet. Om någon ekonom, historiker ellersamhällsvetare 1892 skulle ha gissat hur 1992 årsvärld ser ut, skulle hon ha betraktats som enkvalificerad kuf -- och domedagsprofet.Den stora positiva skillnaden jämfört med äratt vi har idéer och visioner om vilken vägutvecklingen måste gå. Planerna har säkert sina feloch kommer ständigt att förbättras ochkompletteras men huvudinriktningen är klar --människans samhälle och livsstil måste varalångsiktigt hållbar.Förbrukningen och förstörelsen av jordens resursermåste upphöra. Fördelningen av de förnyelsebararesurser vi skall använda måste ske mer solidariskt.Det allvarliga med situationen är att vi har ont omtid -- en del hävdar att den egentligen redan är slut,t.ex. utrotar människan minst en annanart. Därför måste vi agera snabbt innan förstörelsengått så långt att den inte går att reparera.Sveriges ansvar och initiativSverige har som ett rikt och teknologiskt avanceratland ett ansvar för att ta fram ny miljövänlig teknik.Vi har också som relativt stora miljöförorenare ettansvar, vi sprider t.ex. per person 20 till 100 gångermer luftföroreningar till atmosfären än en invånarei ett u-land, trots de senaste årensmiljöförbättringar. Det beror inte på u-världen attozonskiktet hotas eller att klimatet kanske kommeratt förändras, det beror på vårt bilåkande, våraelvärmda sommarstugor och vårt bruk avengångsmaterial.Vänsterpartiet betraktar arbetet med att påskyndaoch uppfylla beslut somvägledande och avgörande i utvecklingen av detsvenska samhället.Det finns mycket att diskutera utifrån detta men vivill här ta upp två saker.Agenda 21 säger:''Alla länder bör ha gjort planer för hurderas infrastruktur skall bli miljöriktig, planernabör vara genomförda . Då förutsätts att allahar tillgång till energisparande teknik, alternativaoch förnybara energikällor. Alla länder uppmanasatt utveckla sina allmänna kommunikationer ochbygga gång- och cykelbanor. ''Klimatkonventionen:''Staterna förbinder sig att ta hänsyn till risken förklimatförändringar när beslut fattas i sociala,ekonomiska eller miljöpolitiska frågor. ''har följaktligen på sig att göra uppdessa planer. 1992 fattar vi beslut somleder i motsatt riktning. Jag tänker då på de beslutsom fattas om nya gigantiska motorvägar.Motorvägar som t.o.m. skall placeras i det inre avvåra storstadsregioner där allmännakommunikationer ur alla ekonomiska ochekologiska aspekter är framtidslösningarna. Detgäller med tillfarter, det gäller denya planerade sexfiliga motorvägarna iStorstockholm. Regeringen hotar också med enmotorvägstriangel mellan våra trestorstadsregioner som arbete pågår medavancerade snabbtåg på samma sträckor.En ny motorväg är i sig ett miljöproblem, det storaproblemet är dock att nya vägar alstrar mervägtrafik -- att färdas på andra sätt blir inte likaattraktivt när investeringarna styrs till vägar.Vägtrafik är ett komplext miljöproblem; detinnebär en stor energikonsumtion per resenär,vägtrafiken genererar ett flertal miljöfarliga ämnentill både luft och vatten, den bullrar, den binder uppstora markområden. minska om vi skall undvikaklimatförändringar. Det kräver kraftigt minskadvägtrafik, särskilt i ett land som därbilåkandet per person är bland världens högsta.Vägtrafiken måste minska och ersättas medallmänna kommunikationer, med elektroniskakommunikationsslag, sjöfart etc. Stadsplaneringoch näringsliv måste planeras utifrån ett minimalttransportbehov.Fortfarande, innan skall ha en plan förmiljöanpassade kommunikationer, genomför ochplanerar regeringen infrastruktur som är motsatsentill vad som bestämdes i . Man kan lätt få enkänsla av att arbetet på Miljödepartementetförsöker bedrivas utifrån bl.a. besluten i medande andra departementen kör på i gamla invandahjulspår.Sveriges miljöskuldPrecis som det måste sättas in kraftåtgärder för attfå ner det ekonomiska budgetöverskottet måste visnabbt minska det ekologiskabudgetunderskottet -- annars kommer vi att få sedjupa kriser även på detta område. För attkonventionerna från skall vara verkningsfullamåste varje lands miljöskuld minska.Sveriges miljöskuld beräknades till minst260 miljarder. Med miljöskuld menas då kostnadenför att åtgärda dagens miljöskador. Miljöskuldenökar med minst 7 miljarder . Det betyder att vi skjuter överbetalningsansvaret för vår livsstil på våra barn.Jag vill därför fråga statsrådet:1. När tänker regeringen presentera en plan förhur infrastrukturen skall bli miljöriktig och därmedfullfölja sina åtaganden i ?2. Med hur mycket tänker regeringen minskaSveriges miljöskuld ?9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 3 november1992/93:138 av () tillutrikesministern om de ryska trupperna i debaltiska staterna:Rysslands president beslöt attavbryta tillbakadragandet av de ryska truppernafrån de baltiska staterna. I ett uttalande den 30oktober har utrikesministern beklagat beslutet.Jag vill nu fråga utrikesministern:Avser regeringen att ta upp frågan omtillbakadragande av ryska trupper från Baltikumvid ESK:s kommande toppmöte?den 4 november1992/93:139 av () tillkommunikationsministern om Sjöfolksförbundetsrätt till fackliga konfliktåtgärder:Enligt uppgifter från Sjöfolksförbundetsordförande harkommunikationsminister krävt attSjöfolksförbundet avstår från lagliga rättigheter föratt regeringen skall lägga ett förslag om ekonomisktstöd till sjöfarten. Enligt ville statsrådetatt bl.a. skulle avståfrån den rätt till fackliga konfliktåtgärder maneljest skulle ha. Regeringen har lagt fram ettförslag till temporärt sjöfartsstöd för tiden fram till1 juli 1993.Mot den här bakgrunden skulle jag vilja ställaföljande fråga till statsrådet statsrådet att fullfölja kraven på attSjöfolksförbundet avstår från lagliga rättigheter föratt permanenta sjöfartsstödet efter ?1992/93:140 av () tilljustitieministern om sekretess påbankvalvsritningar:Den svenska offentlighetsprincipen öppnar iblandoönskade möjligheter.Stadsbyggnadskontor i och andrakommuner har noterat 10--15fall då okända personer tagit ut ritningar avbankvalv -- ett ovärderligt hjälpmedel vid inbrott.Avser justitieministern föreslå skärptsekretesslagstiftning som skydd för sådanaritningar?1992/93:141 av () tillmiljöministern om biobränslenas konkurrenskraft:1985 inleddes utbyggnaden av fjärrvärme i Nässjö.Syftet var att minska oljeberoendet, förbättramiljön och undvika låsning till elvärme. Satsningskedde på biobränslen, dels för att det finnsförutsättningar i , dels på grund avutfästelser om briobränslenas framtida lönsamhetsom gavs av regering och riksdag.Det var väntat att satsningen på fjärrvärme ochkraftvärme till en början skulle medföraekonomiska påfrestningar. Problemet är attintäkterna från fjärrvärmeförsäljningen inte täckerkapitalkostnaderna, beroende på attfjärrvärmepriset inte kan sättas högre änfastighetsägarens alternativkostnad, alltsåoljeeldning i egen panna. Omläggningen avkoldioxid- och svavelskatt ärpositiv, men inte tillräcklig.Min fråga är:Vad ämnar miljöministern göra för att förbättra deinhemska bränslenas konkurrenskraft?1992/93:142 av () tilljustitieministern om beläggningen påkriminalvårdsanstalterna m.m.:Beläggningssituationen inom kriminalvården harblivit oacceptabel. Anstalter och häkten har över100 % beläggning. Den höga beläggningenomöjliggör en differentiering, vilket innebär attintentionerna om att ge verkställigheten ettinnehåll, försvåras. Överbeläggningar skaparorimliga förhållanden för både intagna ochpersonal.Min fråga är:Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta ianledning av den uppkomna situationen?1992/93:143 av () tillkommunikationsministern omMalmöhusförhandlingarna:Regeringen gav iuppdrag att utarbeta en överenskommelse om hurväg-, järnvägs- och kollektivtrafiksystemen iMalmöhusregionen skall utformas och anslutas tillden fasta förbindelsen över . Resultatet avförhandlingarna överlämnades till regeringen i år.Överenskommelsen innehåller flerainfrastrukturella projekt, som snabbt bör kunnakomma igång, och ge arbetstillfällen i Skåne.Min fråga till kommunikationsministern är:När kommer regeringen att ta ställning tillresultatet av Malmöhusförhandlingarna?10 § Kammaren åtskildes kl. 14.11.Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.