prot · GG0947 · 1992-12-17 00:00:00 — När det gällerriskkapitalbolagen har jag svårt att frigöra mig frånuppfattningen att det här mera har varit fråga omatt ge bort löntagarfondsmedel än att skapa ettsystem för att klara behovet av riskvilligt kapital.Dels har regeringen och majoritetspartierna tonatned betydelsen av risksatsningar, dels harsamstämmiga bedömare i press och på andra hållsagt att det är ytterligt tveksamt om detta överhuvud taget kommer att leda till stimulans avlångsiktiga, riskfyllda satsningar. Det är mognaföretag som kommer att prioriteras, ocherfarenheten säger att det här blir fråga om vanligainvestmentbolag. Nyföretagarlånen är nya ochoprövade i detta sammanhang, och det bra att deinförs.Något som oroar mig, och som borde oroa KjellEricsson, är att det är väldigt svårt att se var i dethär systemet, som skall vara komplett, stödet tillriktigt långsiktiga osäkra satsningar finns.Svårigheten att få fram riskvilligt kapital för detsom i genuin mening är osäkert och långsiktigt harfrån väldigt många håll betonats såväl vid besök iforskarbyn som i den här debatten. Jag skullegärna vill få kommentar till frågan:Var finns möjligheterna till stöd?Anf. 42 () replik:Herr talman! Det är ganska mycket medel som hartillförts riskkapitalbolagen, nämligen 6,5 miljarderkronor. Det är nog riktigt precis som att dessa pengar främst kommer att gå till demer mogna företagen. Det kan komma att gå till demogna, små och medelstora företagen medtillväxtkraft. som man tillför systemet 6,5miljarder kronor frigörs resurser på annat håll,vilket innebär att det blir lättare för småföretagenatt låna pengar från bankerna, från Industri- ochnyföretagarfonden, osv. Det finns alltså ettsamband.Man måste se till de samlade resurserna och vadsom egentligen finns. Det finns ganska mycket påmarknaden. Vi har de här riskkapitalbolagen, vihar den nya Industri- och nyföretagarfonden, vi harfortfarande medel i Utvecklingsfonderna och vi harNorrlandsfonden. Vi har också en rad med stöd påregionalpolitikens område. Det finns också pengari i det här fallet. Om man sammantaget servad som finns finner man en stor arsenal medresurser.Det stora problemet är emellertid att bankerna intehar fungerat. Jag tror att bankgarantin kommer attfå stor betydelse. Jag tror att bankerna därigenomkan komma att fungera på ett mer normalt sättgentemot sina kunder än tidigare.Det pågår ett arbete inom regeringen när det gällermedel avseende innovation m.m. Det gäller bl.a.medel till tillämpad forskning där det behövs mermedel, vilket vi är överens om. Förslag om dettakommer . Det finns alltså en storarsenal, men problemen är stora. Det vet vi pågrund av den stora kris som vi haft i bl.a. bankerna.Nu gäller det att sätta till alla möjligheter för att fåfram de resurser som behövs. De 2,4 miljarderkronor som vi talar om utgör en del, detbehövs mycket mer än så.Anf. 43 () replik:Herr talman! Det är väl riktigt precis som KjellEricsson säger att löntagarfondsmedlen finns iaktier, som kommer att säljas till privatpersoneroch institutioner, och medel kommer att frigörassom riskkapitalbolagen kan använda till att i sin turköpa nya aktier. Detta kommer möjligtvis attstimulera till investeringar.Så till de svåra problemen när det gällerlångsiktighet och risker vid finansiering. Det är braatt tar upp , vilket ävenMats gjorde. Kan man förvänta sig attregeringspartierna ytterligare satsar på ?Vid utfrågningarna som näringsutskottet hade fickvi höra att medel till prioriteradeområden, såsom bioteknik, är slut. Regeringen harfört en underlig politik. som man har sagtsig vilja stimulera nyföretagande och utvecklingoch etablering av nya idéer i produktion har mandragit ned på medel. Vore det intelämpligt att göra en stor satsning även där? InomNUTEK finns det stor kompetens, goda kontakteroch en överblick över forskningsvärlden ochforskningsbilden.Anf. 44 () replik:Herr talman! När det gäller den långsiktigafinansieringen finns det, med den stora arsenal somjag har nämnt, nämligen nyföretagarlånen,projektlånen och Utvecklingsfondens pengar,möjlighet till kapital.Detsamma gäller för forskningen. Det kommerganska mycket pengar från löntagarfondsmedlentill forskningsändamål, vilket vi också var överensom. Det gäller också att få innovationer ochtillämpad forskning att gå hand i hand. Det är ensvår kedja, och den måste man jobba med. Jag vetockså att man i jobbar medproblemet.Anf. 45 () replik:Herr talman! kommer ju från ett länmed ganska stora problem. harockså själv ganska stor erfarenhet avriskfinansiering. som vi haftriskkapitalbolagen har både ochnäringsministern ofta sagt att det inte är någon bristpå riskkapital. Jag skulle vilja be hur han ser på möjligheterna förriskfinansiering när det gäller de små ochmedelstora företagen i säger att vi har en ganskalikartad uppfattning i de här frågorna kan vi barakonstatera att jag inte litar påNäringsdepartementet i samma utsträckning somKjell . Det skulle vara bra om även KjellEricsson vore litet mer försiktig med det. Det gällerhur skrivningarna och frågorna hanteras.Anf. 46 () replik:Herr talman! Det är riktigt att jag kommer frånVärmland. Att jag har sagt att det inte är problemmed riskkapitalförsörjningen är emellertid interiktigt. Jag har gång på gång sagt att det är problemmed den och att vi måste jobba med problemet.Det är en av orsakerna till att vi har lagt framdet här förslaget om att det skall finnas riskkapitalför små och medelstora företags projekt och förnyföretaganden. Även i vårt län får vijobba väldigt mycket med detta.Tidigare hade riskkapitalbolagen väldigt litetpengar, per bolag.Genom att de här 6,5 miljarderna tillförs blirsumman pengar mycket större och kan i varje fallanvändas för de mogna företagen som hartillväxtkraft. Därigenom frigörs även resurser påannat håll.Utvecklingsfondens pengar har också storbetydelse. Jag tog i mitt inledningsanförande uppett exempel som visar att ett företag i vår bygdhjälps med rekonstruktion.Jag tror att den samlade resursen under lång tidframöver blir viktig. Det viktigaste är ändå att fåbankerna att fungera på ett vanligt sätt, så att dekan lämna de krediter som behövs. Det är det storaproblemet, och det måste vi jobba med. Därtillbehövs också alla de olika ingredienser som jagnämnt, med olika former av riskkapital. De finns juockså på olika sätt.Anf. 47 () replik:Herr talman! Det är bra att jag och överens om att det här är ett stort problem.Under det här året har man också haft relativtmycket pengar. För mig är 125 miljoner kronorockså rätt mycket pengar. Det är mycket litet avdessa medel som har gått till riskfinansiering. Detpåvisar något problemet. Problemet löses integenom att ytterligare tillförs.Tillgången på pengar blir större, menutlåningsdelen blir för den skull inte med säkerhetstörre.Jag skulle vilja fråga , som dokumenterat har varitmycket framgångsrik. Fonden har arbetat mycketprofessionellt. Varför tar man då bort möjlighetentill att finansiera de större företagen? mycket väl att många av dessa projekt har varittill stor gagn både för de stora och för de småföretagen.Anf. 48 () replik:Herr talman! Än en gång till detta medriskkapitalbolagen. Jag vet att de inte har varitsärskilt benägna att gå in i riskprojekt. Det kan mankonstatera.När man nu ändå tillför marknaden 6,5 miljarderkronor måste pengarna användas på något sätt,vilket kan frigöra andra resurser. Det är i det härsammanhanget viktigt både när det gällerriskkapitalbolagen och när det gäller andraverksamheter.När det gäller Industrifondens verksamhetinstämmer jag i att den har fungerat bra. Det blir juinte heller någon större förändring. Studerar manskrivningarna finner man att det gäller både småoch medelstora innovativa företag. Det finns ävenmöjlighet för de större företagen att sökaprojektpengar. Det är alltså inget stopp. Som jagsade i mitt inledningsanförande försökte MatsLindberg få det att framstå som att oenigheten varstörre än den är. Egentligen är det bara en strid omfarfars skägg, som det handlar om. Idet stora hela är skrivningarna iutskottsmajoritetens text ganska likartadereservanternas text.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 49 (nyd):Herr talman! Även om vi i Ny demokrati stårbakom det framlagda utskottsbetänkandet, må detvara okej att framföra vissa kritiska synpunkterkring det aktuella betänkandet och det område därdet hör hemma, dvs. näringspolitiken.Två av nyckelorden då det gäller näringspolitiken --och debatten här i kammaren -- är småföretag ochriskkapital. Redan när regeringen presenteradeförra årets budget basunerades det ut att det ärlandets 400 000 småföretagare i synnerhet ochföretagsamheten i allmänhet som skall föra oss utur krisen och säkra den fortsatta välfärden.Vad har hänt med alla de åtgärder regeringenaviserade i småföretagarpaketet, med löften omskattelättnader, bättre finansieringsmöjligheter,förändrade konkursbestämmelser, EKH-lån etc.?Det mesta har inte hänt -- tyvärr har det mestaflyttats fram i tiden. Och resultatet är bl.a. enkatastrofal utveckling av antalet konkurser blandsmåföretagare, med åtföljande stigandearbetslöshet.Vad regeringen lyckats med i en offensiv satsningpå företagsamheten är bildandet av ettriskkapitalbolag baserat på löntagarfondspengar --tack vare initiativ av bl.a. oss i Ny demokrati. Detär bara att hoppas att denna satsning med 6,5miljarder kronor i potten inte skall malas ner i enbyråkratisk långbänk, utan att de små ochmedelstora företagen får tillgång till detfinansiella stöd de behöver för sin expansion. Detär självfallet särskilt angeläget i tider då bankernavisat sig mycket kallsinniga.Som komplement till detta mer omfattanderiskkapital, som lånas ut med krav på vissvinståterbäring till ägarna, dvs. företag med f.d.fondmedel, föreslår regeringen med stöd av Nydemokrati en industri- och nyföretagarfond i formav en stiftelse. Denna kommer att förfoga över ca2,, som såvitt jag förstår kanlånas ut med en större riskbenägenhet än vad somgäller för de större riskkapitalbolagens verksamhet.Verksamheten i den nya fonden skall inriktas delspå ett stöd till utveckling av nya produkter ochmarknadssatsningar -- en form av projektkapital --dels nyföretagarlån. I motsats till vad regeringenföreslår i propositionen, är utskottet enigt i frågaom att stödet även skall kunna lämnas tillexpansiva, redan etablerade mindre ochmedelstora företag. Observera att även störreföretag skall undantagsvis kunna erhållafinansieringsbidrag.Jag tyckte mig höra av socialdemokraten här italarstolen tidigare att det var en av de storabristerna. Men om man läser betänkandet framgårdet klart att också större företag undantagsvis skallkunna få stöd.Inom utskottet har formen för organisationen ochde ekonomiska besluten varit föremål för enintensiv debatt. Den i propositionen framfördamöjligheten, att fonden skulle inrätta ett antalfilialkontor, anses nu av utskottet som en mindrelämplig åtgärd. Beredningen och den löpandeuppföljningen bör kunna delegeras till de regionalautvecklingsfonderna, och i vissa fall tillhandelskamrarna och bankerna. Det viktiga är attdet är de som anses ha erforderlig kompetens atthantera problemet som bör få den uppgiften.Detta uttalar en majoritet av utskottet som sinåsikt. De ekonomiska besluten skulle emellertidfortfarande fattas på central nivå, troligen här iStockholm.Socialdemokraterna föreslår i en reservation attbeslutsfunktionen beträffande nyföretagarlånenskulle delegeras till utvecklingsfonderna. Jag troratt det kanske är något som regeringen kanöverväga att tillmötesgå.I Ny demokratis särskilda yttrande föreslår vi enmer kundnära och marknadsanpassadorganisationslösning, där vi flyttar ut av fondentillsatta kompetensfunktioner för bedömning avprojekt och företag, med placering i lämpligautvecklingsfonder. Detta skulle säkerställa attenhetliga kriterier -- det är det som är viktigt -- förbedömning av främst tekniska projekt kommer attkunna tillämpas. En sådan kompetensfunktionskulle, enligt min mening, kunna placeras på fyra,fem eller sex platser i landet, som då skulle kunnatäcka in samtliga utvecklingsfondersverksamhetsområden.Jag tycker inte att mitt förslag till en organisatorisklösning är någon detaljstyrning av fondensverksamhet. Det är beklagligt att jag inte lyckatsövertyga utskottet om en sådan skrivning, utan fåttnöja mig med ett särskilt yttrande i frågan. Jag kanbara hoppas att departement och styrelse för dennya Industri- och nyföretagarfonden överväger ochtar med mitt förslag i sin fortsatta behandling avärendet.I samband med behandlingen av regeringensproposition gjorde näringsutskottets kansli enutomordentlig genomlysning av den totalafinansierings- och riskkapitalmarknaden. Och, herrtalman, jag beklagar att vi här i kammaren inte hartillgång till de mest elementära visuella hjälpmedel,som på ett överskådligt sätt kunde visa hur dettafungerar eller icke fungerar, över de instanser ochmyndigheter som, med olika behovsinriktning, haratt tillhandahålla marknaden finansierings- ochriskkapital.Vilka institutioner är det då som kommer atttillhandahålla olika möjligheter för småföretagen?Det vet vi:Riskkapitalbolagen, med ,och , som är portföljbolag, samt sexdirekta riskkapitalbolag;Industri- och nyetableringsfonden, som vi i dagfattar beslut om;, med sina lokala produktråd, och som ärberoende av utvecklingscentra;Utvecklingsfonderna;Norrlandsfonden;De regionalpolitiska stöden;Bankerna -- som vi hoppas börjar fungera bättre.Dessutom finns Småföretagsfonden ochFöretagskapital AB, etc.Vi som sysslar med den politiska styrningen ochbesluten om de här aktuella institutionernasverksamheter har en större eller mindre kunskapom vilka möjligheter som erbjuds till finansieringav olika projekt och företagsverksamheter. Menhur skall småföretagen hitta rätt i dennariskkapitallabyrint, som vi håller på att bygga upp,så länge som den ser ut som den gör i dagensmarknad?Här borde regeringen se till att det snabbt kommerfram en enkel sammanställning och presentation avde olika finansierings- och riskkapitalmöjlighetersom finns för de små och medelstora företagen.Samtidigt kan ifrågasättas om inte regeringensnarast borde tillsätta en utredning för en bättresamordning av de splittrade resurserna när detgäller tillgången på riskkapital.Det jag avslutningsvis vill nämna något om hartidigare diskuterats. Trots av möjligheter,kan vi konstatera att kapitaltillgången just förinnovatörer och uppfinnare är synnerligenbegränsad och svårtillgänglig. Därför måste, enligtmin uppfattning, regeringen få framytterligare pengar till ''seed capital'', eller s.k.såddkapital, som kan fördelas ut i systemet -- främstdå till . Där har man innevarande budgetårfått minskat anslag till teknisk forskning ochutveckling med 75 miljoner.Det står i strid med vad vi här vill åstadkomma medvårt resonemang och förslag . Här måste nya,friska, riskbenägna pengar tas fram till dennakategori människor, enkla innovatörer ochuppfinnare.Herr talman! Vi ansluter oss till majoritetensförslag enligt betänkandet NU19, med vårasärskilda yttranden om Industri- ochnyföretagarfondens organisation och avyttringenav för företagsutveckling,SIFU.Anf. 50 () replik:Herr talman! Jag vill tacka för hansinlägg. Vi är helt överens när det gällerutvecklingsfonderna. Om ni stödjer vår reservationnr 5 i betänkandet, så får vi båda som vi vill. BengtDalströms inlägg var klargörande.Låt mig bara kommentera vår syn påIndustrifonden. Regeringens förslag harförändrats. Även i det fallet kommer byråkratin atthindra att företag går in för det här. Jag tycker attdet här med undantagsfall är felaktigt. Därför harvi reserverat oss mot det här förslaget.Anf. 51 (nyd) replik:Herr talman! Jag är rädd att jag kommer att göraMats besviken. Vi står bakompropositionen, så som den är framlagd. Men somMats hörde hoppas vi att regeringen skallkunna ta intryck av den debatt vi för här ikammaren och t.ex. göra de justeringar som erreservation tar upp.Anf. 52 ():Herr talman! Mitt tack till . Han har nämligen mycket klartkonstaterat att vi har samma uppfattning. Därför ärdet synd om han inte röstar för den uppfattning somhan har.Anf. 53 Näringsminister ():Herr talman! nämnde i sittanförande att ett antal organisationer påmarknaden hade instämt i hans åsikter, samtidigtsom han konstaterade bristen på statliga aktörer,bristen på inflytande från utvecklingsfonderna ochatt löntagarfonderna borde samordnas med AP-fonderna. Jag skall inte uttala mig på andraorganisationers vägnar. Jag tycker att densamhörighet man ville åstadkomma mellan dessaexempel och deras eventuella åsikter ärchikanerande för de berörda parterna.Vi har i sett en utomordentligt snabbekonomisk utveckling , frånett Fattigsverige till ettvälutvecklat och välindustrialiserat land med höglevnadsstandard . Detta är enperiod i svensk historia som var utomordenligtframgångsrik. Det var en period som präglades avförhållandevis låg inflation, låg räntenivå och enutomordentligt väl fungerande marknadsekonomi.Den här utvecklingen avbröts . Med en viss samstämmighet kan vi konstateraatt i har medfört stigandeekonomiska problem, ökande skattetryck,minskande relativ tillväxt i den svenska ekonominår för år. Man ser också tydligt att näringsklimatettrendmässigt har försämrats år sedan mittenav . Bruttomarginalerna har stegvis gåttned över konjunkturcyklerna. Därmed harlönsamheten sjunkit i svenskt näringsliv. Man kanbara beklaga de termer som övervinstdebatten på1970-talet fördes med, då den skadade det svenskanäringslivets expansionskraft högst påtagligt. Detfanns de facto ingen övervinst om man jämfördemed övriga konkurrenter runt om i världen.Den nedåtgående trenden för näringsklimatet iSverige gav efter avregleringarna under 1980-taletutomordentligt starka bevis på att något varfundamentalt fel i vårt land.Investeringsströmmarna rasade ur landet.Investeringskapitalet gick ur landet i relationen 10till 1. Vi håller stegvis på att förändra detta.Jag skall villigt erkänna att redan under föregåendemandatperiod togs de första stapplande stegen föratt genomföra en förändring.Bolagsskattereformen var ett sådant mycketpositivt steg. Därmed skapades ett av världens mestkonkurrenskraftiga bolagsskattesystem,åtminstone bland . Vi måste se tillatt åstadkomma en situation med mycket stramabudgetar. Det gäller att skapa ett utrymme för attkunna få ner räntenivåerna. Det råder inget tvivelom att vi aldrig kan få en ekonomisk förbättring ominte räntan går ner och stimulerar näringslivetsutveckling och investeringar och därmedkonkurrenskraften.Däremot är jag delvis besviken på en del talare häri kammaren som talar mycket väl om småföretagen,men som i varje enskilt fall röstar emotsmåföretagens intressen. Vi har sett att vid alla deförslag på skattesänkningar som har lagts fram ochdelvis genomdrivits , harsocialdemokraterna nästan genomgående röstatnej. Vi kan konstatera att har varitmer småföretagarvänligt. Vid mina kontakter medindustrifacken visar de mer avsmåföretagarvänlighet än vad jag ser hossocialdemokraterna i kammaren.Vi har fått bort förmögenhetsskatten på arbetandekapital i småföretagen. Det har aldrig varit enförmögenhetsskatt utan de facto en straffskatt pårikskapitalet i småföretag.Vi har sagt oss att när av svenska folketär sysselsatta i företag med mindre än 100 anställdaoch motsvarande siffor utomlands är två tre gångerså stora, är det något som är felt.Återupprättandet av drivkrafterna är centralt. Attha entreprenörer och företagare som driver ärviktigt. Det går inte att ha företag utan företagare --kapitalism utan kapitalister. Det visas gång på gångatt människorna, drivkrafterna, är avgörande förom ett företag lyckas eller ej. Därför är det viktigtatt man sänker arbetsgivaravgiften. Det är ocksåviktigt med de valutaförändringar, som gjordes istället för ytterligare sänkningar avarbetsgivaravgiften. Vi måste tillåta lönsamhetenatt öka.Ett av skälen till att så många små företag hardet mycket jobbigt är att svenska småföretag haroerhört litet eget kapital jämfört medkonkurrenterna. Den s.k. soliditeten är försumbari svenska småföretag. Det skapar en mycket stororo och en betydande skakighet.Min farmors far var repslagarmästare i Nyköping.Han var mycket framgångsrik som företagare. Hanhade en dogm -- låna aldrig pengar. Investeringarskulle bäras av den lönsamhet han fick i företaget.Denna dogm har funnits i släkten underårhundradena och haft mycket god framgång. Jagtror att min farmors far var mycket representativför småföretagare i . Man vill ha egnapengar och stå på säker grund. Man vill inte riskerahus och hem när man satsar på ett företag.Företagaren, drivkraften, är viktig. Lönsamhetenmåste återupprättas.Vi har gått in för att garantera banksystemet. Detgör vi inte för att vi älskar banker ellerbankdirektörer. Det gäller i stället, som jag brukarsäga, moster på . Vi vill få henneatt sätta in pengarna på banken i stället för attförvara dem i madrassen. På så sätt kommerpengarna ut i företagen och arbetar. Vi måstedärför garantera bankinlåningen, oavsett varifrånden kommer. Därmed kan vi få i gång denlånemarknad som utgör basen för småföretagenoch som står för ungefär 1 000 miljarder. Detta ären oerhört stor summa jämfört med de pengar vi iövrigt kan få fram till näringslivet.Enligt vårt sätt att se gäller det att se till att det inteenbart finns lånekapital utan också genuintriskkapital, som inte kräver säkerhet eller panter iföretagarnas villor. Därför vill vi inte ha nya lånfrån AP-fonderna, vilket vissa vill ha. Det kanbankerna stå för. Vi vill ha ett genuint riskkapital.Därför har vi konstruerat ett system med portfölj-och riskkapitalbolag. Vi har tagit till osserfarenheterna. Vi har gjort dem privata och setttill att de får arbetsvillkor som är positiva.Det finns många som säger att de inte kommer attgenerera 6,5 miljarder i kapital till företagen, utanatt de tar toppriskerna. Därmed kommer kapital iform av t.ex. lån att ligga under. Det kan snararetillföra ett tio gånger så stort belopp -- 65 miljarder.Detta är den centrala skillnaden jämfört med nyalån från AP-fonden.Det räcker emellertid inte med lönsamhet och enfungerande låne- och riskkapitalmarknad. Det ärdärför vi går in på Industri- och nyföretagarfonden.Vi river upp ett gammalt beslut i omindragningar från Industrifonden, vilket kanske börpåpekas, på 200 miljoner som kvarstannade. Sedandrar vi in hela Småföretagarfonden, som inte harhaft sitt kapital ute i arbete i småföretagen. Vi förin kapitalet i och nyföretagarfonden.Syftet är att stimulera utvecklingen av produkter,främst i små och medelstora företag men även istörre. Det står skrivet i betänkandet, och jagtycker att det är en bra precisering utskottet hargjort av propositionens något otydliga skrivning.Vi behöver tillväxande företag, och vi kan då seefter var man har lyckats runt om i världen. Det ärav den anledningen som vi nu importerar det tyskaEigenkapitalhilfe -- eller nyföretagarlån -- som vitror kan få betydande effekt på nyföretagande ochpå tillväxt av företag i här fonden har dessutom ett lägreavkastningskrav än annat kapital i och med att viinte har något reellt avkastningskrav ochräntesatserna därmed blir ett antal procentenheterlägre. En annan effekt, som vi eftersträvar, är samlar den tekniska kompetensen centralt förbeslutsfattande, men mentorer i form av rådgivaretill företag skall självfallet finnas ute i länen.Vi vill emellertid inte sätta monopol påUtvecklingsfonderna. Vi behållerUtvecklingsfonderna och deras lånekapital, men vitycker inte om att halva deras lånekapital finns ibanker och inte jobbar i företagen. I vissa fonderstår mycket mycket mer än halva kapitalet påbankinlåning.Så får det inte gå med Industri- ochnyföretagarfonden.