prot · GF0954 · 1992-01-21 00:00:00 — Naturligtvis är det viktigaste att viskapar riktiga jobb. Förslaget att ge ungdomar jobbär mycket kontroversiellt och omtvistat. Det finnsmycket att säga om det. Min tid medger inte att jagger mig i kast just med det förslaget. Det kanskeandra gör här senare.När det gäller teko är det helt enkelt nödvändigt på något sätt fortsätter med olika stödinsatser.Det kan gälla inom ramen för utvecklingsfonden.Det kan vara utbildningsinsatser av olika slag. Påden punkten har ju inte den socialdemokratiskaregeringen sagt nej. Det var det riktadebranschstödet som man var kritisk mot. I och för sighar även vi från varit kritiska motvår egen regering på den punkten. Det gäller hurEG-anpassningen skall ske, där vi harimportrestriktionerna. På byggnadssidan gäller detnaturligtvis att se till att vi får skolmiljöpengar samtatt vi får ett vettigt finansieringssystem och kanbibehålla investeringsbidragen. I fråga om dearbetsmarknadspolitiska insatserna är detnödvändigt att vi får mera pengar. De pengar somvi har fått räcker inte. Då kommerarbetslösheten att skena i väg upp från , vilketär alldeles för mycket.Anf. 38 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vill påminna omatt socialdemokraterna, när vi senast i dennakammare diskuterade pengar tillarbetsmarknadsåtgärder, föreslog ett tillägg tillAMS på drygt 700 milj.kr. Det var en måndag.Torsdagen därefter beslöt regeringen att anslå 1,3miljarder kronor till AMS att delas ut under restenav detta budgetår. Jag anser att regeringenverkligen har försökt göra goda insatser. Jag vetinte hur socialdemokraterna kommer att se på detbudgetförslag som vi har framlagt för riksdagen.AMS redovisar tre olika nivåer och regeringen hargivit AMS den högsta nivån. Vi gör faktiskt mycketstora insatser för närvarande.Anf. 39 ():Fru talman! Jag betvivlar inte attarbetsmarknadsministern anstränger sig i dessafrågor. Men det hjälper inte. Jag kan barakonstatera att det inte räcker. Situationen är såoerhört svår i många delar av landet, bl.a. iSjuhäradsbygden, att ansträngningarna måste bliännu större. Genom de sista insatserna i paketet tillvårt län, 60 milj.kr., kan vi sänka arbetslöshetenmed . Men den 35-procentiga prognosenpekar mot en ökning av arbetslösheten med 2 %.Skall vi bibehålla samma öppna arbetslöshet som vihar , behöver vi minska den och dåbehövs det 600 milj.kr., alltså tio gånger så mycketpengar som vi fick senast. Detta visar problemetsstorlek. Man måste anstränga sig ytterligare. Finnsdet flera insatser som arbetsmarknadsministern kanpeka på?Anf. 40 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det viktiga är att vidta långsiktigaåtgärder, framför allt för småföretagsamheten. Därhar regeringen framlagt en rad förslag. Senarekommer förslag om en bättreriskkapitalförsörjning. Vidare har vi tidigarelagtsatsningar på vägar, järnvägar, byggen etc. Därpågår ytterligare ett förberedelsearbete för att viskall ha en beredskap framöver.Anf. 41 ():Fru talman! Det är ett bra förslag. Spinn vidare påden vägen. Ansträng er litet till i regeringen. Där har ett projekt i min hembygdfått pengar av den socialdemokratiska regeringen.Det var 100 milj.kr. Där är detmöjligt att lägga ner ännu mer pengar, eftersomkostnaderna för vägen beräknas till 300--400milj.kr. Man kan satsa på våra järnvägar. Man kantidigarelägga AXE-systemet, där det råder storabrister i vår region. Byggfolket kan stoppa förslagetom att skolmiljöpengen skall försvinna. Man kangöra andra insatser av typ ROT-programmet. Detfinns mängder av uppslag att ta vara på. Det gällerbara att hitta det rätta sättet att finansiera dem.Anf. 42 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det gäller att finansiera dem på ett sättsom skapar förtroende på penningmarknaden så attvårt svenska ränteläge inte går i höjden. Det skullevara det värsta som kunde drabba våra löntagareoch företag. Det sista kan vi vara eniga om.Anf. 43 ():Fru talman! Det är naturligtvis jätteviktigt att fåbalans i den ekonomiska politiken. Men vår politikhade snarare varit att vi hade använtt.ex.byggandet såsom en motor i ekonomin ochstoppat en del av era skattesänkningsförslag. Därhar man ett utrymme att göra flera förnuftigainsatser, som ökar tillväxten i samhället och som ärbra även för vår bygd.Anf. 44 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! En mängd debattörer kommer att taupp byggandet senare här . Jag avstår från attfortsätta debatten på detta område.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1991/92:298 omarbetsmarknadspolitiken och företagenAnf. 45 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att fåföretag -- och då även statliga -- att i stället för attavskeda anställda välja att utbilda dessa.Frågan är ställd mot bakgrund av att Svenskt StålAB, enligt , vid sinaanläggningar i avvisat utbildning av deanställda som ett alternativ till uppsägningar, trotsatt AMS ställer medel till förfogande förutbildning.Naturligtvis är det bäst om arbetsgivarna i tidermed minskat kapacitetsutnyttjande i företagen iförsta hand kan utnyttja den lediga tiden till attutveckla de anställdas kompetens. För att stödjasådana satsningar har betydande medel ställts tillAMS förfogande för bidrag till utbildning i företagför att förhindra uppsägningar eller permitteringar.Regeringen har också, i årets budgetproposition,föreslagit att arbetsgivare som satsar påpersonalutbildning även under /93bör få göra avdrag på arbetsgivaravgifterna vidanställning av vikarier för den som går iutbildning -- de s.k. utbildningsvikariaten.Det är emellertid inte meningen att dessastödinsatser skall användas för att förhindra ennödvändig strukturomvandling av det svenskanäringslivet. Ansvaret för vilka åtgärder som börvidtas för att försvara företagens ställning på sinamarknader och därmed deras överlevnad ochsysselsättningen för de anställda måste ligga ochligger också på företagen själva.Anf. 46 ():Fru talman! Både industrins och regeringensprognoser pekar på att ungefär 150 000 anställdainom industrin kommer att förlora jobben framt.o.m. , vilket är en allvarlig utveckling.Man förutsätter ju då att företagen tar chansen attutbilda sin arbetskraft . har detemellertid kommit till min kännedom att haraviserat om att dra in personal och kommer attfullfölja detta, trots att företaget av AMS har bliviterbjudet att få utbildningspengar. Såvitt jag förstårstrandade de centrala förhandlingarna om detta . Det betyder i detta läge att 90 personer skallavskedas.Detta kan inte vara bra för samhället i detta läge.Jag undrar därför: Är detta i linje med regeringenspolitik, och vilka åtgärder tänker regeringen vidta?Det finns utbildningspengar i företaget, menföretaget använder inte dem.Arbetsmarknadsministern ger mig nu svaret att detär företagen själva som skall bestämma om detta.Vad anser regeringen egentligen? När skallföretagen ta sitt ansvar? När skall de bli åthutadepå det sätt som ungdomarna blir om att de har förhöga löner? När skall företagen bli åthutade för attde inte tar sitt ansvar, arbetsmarknadsministern?Oavsett om man strukturomvandlar eller intemåste ju någon ta hand om arbetskraften. I dettafall får företaget alltså medel av samhället för attutbilda personalen och därmed öka kompetensen.En strukturomvandling kanske dessutom kanklaras genom naturlig avgång.Jag vill därför ställa följande fråga: Är detregeringens uppfattning att företagen nu bara skallstrukturomvandla och inte ta något som helstansvar och dessutom få skattesänkningar avregeringen? Är det denna bild som vi kommer attfå se framöver?Anf. 47 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Problemet är atten tredjedel av de svenska företagen går medförlust, och en hel del av dem går med storaförluster. Vad de måste göra för att över huvudtaget överleva är att på olika sätt försöka förbättralönsamheten.Lars-Ove och jag verkar vara eniga om attdet är bra med dessa utbildningsinsatser som gör attföretagen kan hålla ut och gå ur krisen med högrekompetens. Men läget är också sådant att även omman nu arbetar på olika nivåer är antalet konkurser50 per dag, och det är ett högt tal.Jag är också medveten om att överläggningarna inte har lett till någon överenskommelse. Jaghar tagit reda på företagets policy. En policy är attklara övertaligheten utan uppsägningar. Men detfinns även ett antal underpunkter. Jag kan inteförstå att företaget inte kunde bli sams med denfackliga organisationen redan på basnivå. Enligtuppgifter som jag har fått var man sams, men facketkröp ur vid ett senare tillfälle.Anf. 48 ():Fru talman! Jag tror att det senare är en felaktiguppfattning. För kammarens kännedom vill jagsäga att det krav som ställdes för att ingaavskedanden skulle göras var att avtalen omtrygghet skulle sägas upp , dvs. att manskulle gå i förväg med den politik som BörjeHörnlund anvisar genom arbetsrättsutredningar.Detta kunde facket naturligtvis inte ställa upp på.Villkoret var att facket skulle frånhända sig avtaletsinnebörd.Jag förväntar mig att arbetsmarknadsministern i sittnästa inlägg säger att företagen verkligen skall tasitt ansvar. Det måste väl ändå vara regeringensmening att företagen skall anstränga sig ordentligt idetta sammanhang? De får ju pengar för detta, ochde borde åthutats, annars får någon annan betaladetta. Det blir högre energiskatter och annat. Detkan ju nämligen inte vara på det sättet att deanställda bara skall kastas ut på gatan för att detskall bli kortsiktigt lönsamt för företagen.Anf. 49 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Självfallet måste både företag ochanställda, dvs. parterna på arbetsmarknaden, idenna situation ta ett stort ansvar. Och detta måstede göra under framöver om vi skallåtergå till full sysselsättning, och det skall vi.Regeringen har att ta ett mycket stort ansvar underdetta överbryggningsskede med tillfälliga åtgärder,utbildning, infrastrukturpaket, m.m. Jag hoppasockså att oppositionen i är beredd att taett stort ansvar. Vi behöver i dagens samhällefaktiskt litet mindre av konfrontation och litet merav samarbete för att reda ut situation på eninternationell marknad. är gränserna nämligenöppna efter avregleringen av kronan, med det EG-samarbete som vi diskuterar, m.m.Anf. 50 ():Fru talman! Jag tror att det senare kan vara engemensam uppgift att få fart på svenskt näringsliv.Detta kan det råda delade meningar om.Arbetsmarknadsministern gav inte heller i sittsenaste inlägg någon uppmaning till företagen. Jaguppfattar snarare att företagen får råg i ryggen attgenomföra detta med den politik som regeringenför.Beträffande att företagen har så dåligt ställt just nuvill jag säga följande. De flesta av dessa företag harfaktiskt gjort stora vinster . Enorsak till detta kanske är den politik som har förtsoch att man har investerat rätt. Men av denanledningen kan man väl inte , i avvaktan på enhögkonjunktur, kasta ut folk hänsynslöst frånföretagen i stället för att avvakta och ökakunskaperna. Jag tycker attarbetsmarknadsministern skulle ge uttryck för sinindignation och visa var regeringen står, så attandra företag inte gör på detta sätt.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:307 om byggande avskogsbilvägar som ett led i bekämpningen avarbetslöshetenAnf. 51 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att ta nödvändiga initiativ så att en del avinsatserna för att bekämpa arbetslösheten användsför att bygga skogsbilvägar.Jag anser att det är positivt, i nuvarandekonjunkturläge, att arbetsmarknadspolitiskamedel utnyttjas till investeringar, exempelvisskogsbilvägar.Som säkert känner till finns det en allmän strävan från statsmakternas sida attstyra arbetsmarknadspolitiken med mål i stället förmed regler. Arbetsmarknadsmyndigheterna hardärigenom både fått friheten och ansvaret attavgöra hur arbetsmarknadspolitiken skall utformasför att den på bästa sätt skall lösa de regionala ochlokala problemen.Det finns alltså inte några hinder för enlänsarbetsnämnd att anslå medel till ettskogsvägbygge om den finner att en sådan åtgärd ärden lämpligaste lösningen.Anf. 52 ():Fru talman! Jag vill först tackaarbetsmarknadsministern för svaret på min fråga.Jag vill också säga att det inte förvånar mig attarbetsmarknadsministern ser positivt på att man nuutnyttjar medel för investeringar, exempelvisskogsbilvägar. Det gör jag efter att ha läst enmotion av /86, där hananser att 50 milj.kr. är alldeles för litet när det gälleranslag till skogsbilvägar. radar uppflera mycket välgrundade argument som jag heltkan instämma i. Desto mer förvånad blir jag närregeringen nu föreslår att detta anslag skallupphöra. För nästa budgetår anslås 40 milj.kr. tillde redan planerade åtgärderna.Jag kan redan nu säga att dessa inte kommer atträcka till. Vi kan framöver förvänta oss atträkningarna från skogsvårdsstyrelserna dimper nerpå planläggningskostnaderna.Om regeringen menar allvar med att försöka få fartpå kan skogsnäringen verkligen hjälpa tillnär konjunkturen vänder. Då är frågan: Skall enförsummad skogsvägsutbyggnad stoppavirkesleveranserna till industrin den dagkonjunkturen vänder och då vi kan exportera?I svaret säger arbetsmarknadsministern att det intefinns några hinder för en länsarbetsnämnd att anslåmedel till ett skogsvägsbygge om den finner att ensådan åtgärd är den lämpligaste lösningen. Det ärett alldeles för vagt besked. Jag tycker att det ärbefogat att arbetsmarknadsministern här tarnödvändiga initiativ, så att det står klart att vi ilågkonjunkturen skall satsa för att bygga utskogsbilvägsnätet. Det finns enorma behov.Det är stor konkurrens om de här pengarna. Jagtror icke att det kommer att bli några pengar övertill utbyggnad av skogsbilvägar -- här fordras detinitiativ.Anf. 53 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Mitt partis och andrapartiers företrädare i arbetsmarknadsutskottet harvarit eniga om att ge AMS rätten att använda sinamedel på ett bra sätt. Skulle jag börja attministerstyra sådana saker kanske JohnAnderssons kollega i arbetsmarknadsutskottet KU-anmälde mig för att inte följa beslut.Det skall vi väl ändå inte riskera att råka ut för.Sedan till den motion som till. Det är alldeles riktigt att det gick in 450 milj.kr. i skogsvårdsavgifter, ochbara en liten del gick tillbaka till skogsbruket. avskaffar den här regeringenskogsvårdsavgifterna mot att man inte får bidrag.Det är en stor vinst för skogsbruket.Sedan vill jag upplysa om -- godaexempel går hem -- att man i bygger enhel del skogsbilvägar med AMS-medel. IGävleborg är det tre objekt i gång. Eftersom jagkan skogsbruk är min personliga uppfattning att dethär är bra saker.Anf. 54 ():Fru talman! Först måste jag säga några ord omskogsvårdsavgiften.Det är mycket förvånande att ett flertal gånger --bl.a. är det omnämnt på flera ställen ibudgetpropositionen -- från centerpartister få höraatt de här anslagen försvinner därför att man tarbort skogsvårdsavgiften. Mig veterligt harriksdagen aldrig sagt att det finns en kopplingmellan det anslaget och skogsvårdsavgiften. Det ären jordbruksminister i argumentnöd som harpåstått det, och det har enligt vad jag vet alltidtidigare tillbakavisats från centerpartistiskt håll.Att nu få höra detta argument från förstjordbruksministern och senast frånarbetsmarknadsministern förvånar mig.Jag vidhåller att det behövs en mer aktiv insats frånarbetsmarknadsministerns sida. Passa på nu ilågkonjunkturen att bygga skogsbilvägar! Det ärmöjligt att man på sina håll har anslagit pengar. Jagtror att det behövs mer. Det behöver inte betyda attHörnlund utsätter sig för att bli beskylld förministerstyre.Anf. 55 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vill bara avslutningsvis konstateraatt min meddebattör och jag båda tycker mycketbra om ett fungerande skogsbruk och är medvetnaom att skogsbruket tillför riket 50--60 miljarder iinkomster när det är litet bättre tider och ärsysselsättningsmotorn i de glesare delarna av vårtland. Intresse för skogsbilvägar har väl inte baraAndersson och jag utan förhoppningsvis ocksålänsarbetsnämnderna.Anf. 56 ():Fru talman! Jag instämmer helt i det uttalandet.Det är anledningen till att jag har ställt den härfrågan. Jag vill att vi skall se till att utnyttjalågkonjunkturen för att bygga de vägar sombehövs, så att vi då konjunkturen vänder kan få devirkesleveranser till våra industrier som behövs föratt få fart på . Det är ju skogsnäringen somär dess ryggrad. Jag hoppas att ,utan att utsätta sig för beskyllningar förministerstyre, på lämpligt sätt ser till att en störredel av de medel som finns går till att byggaskogsbilvägar.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1991/92:308 omarbetslösheten inom byggämnesindustrin iKristianstads länAnf. 57 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagtänker göra för att förhindra ökad arbetslöshetinom byggämnesindustrin i län.Under de senaste åren har byggsektorn varitöverhettad och byggandet har haft en mycket högvolym, vilket har bidragit till de problem vi har . Flertalet kommuner har outhyrda lägenheter,och på många större orter finns ledigakontorslokaler behov framöver.Tillverkningsindustrins svårigheter att klara deninternationella konkurrensen har framtvingat enbantning, som innebär att även industrilokaler ståroanvända.Antalet sysselsatta inom byggnadsindustrin underfjärde kvartalet 1991 var runt 300 000, vilket ärungefär lika många som . Det faktum attarbetslöshetstalen bland byggnadsarbetare ökarsamtidigt som sysselsättningstalen är höga, visartydligt att det råder obalans inom byggsektorn.Det förväntat minskade bostadsbyggandet och enlägre nivå på investeringar i industri- ochkontorslokaler i medför naturligtvis, tyvärr,minskad sysselsättning inom byggämnesindustrin,om inte exporten kan öka i motsvarande grad.Regeringen har framfört attstaten inte kan styra eller stödja utvecklingen ienskilda företag eller branscher.Regeringen anser att byggfrågorna är viktiga ochhar därför tillsatt en byggrupp, till vilken jagåterkommer . Jag vill också påminnaom det omfattande stöd till omställningen förberörda individer som de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna utgör.Anf. 58 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret. Jag hade ställt min fråga till BoLundgren, och anledningen till att jag hade gjortdet var att jag en gång fått lära mig att när manfiskar ål skall man ta tag i huvudet och inte isvansen -- då lyckas inte ålen slingra sig ifrån en.Fru talman! Jag har svårt att tänka mig att man iarbetsmarknadsdepartementet delar den syn påbostadspolitiken som råder iSverige. Eller har jag fel, ?Granskar man den politiken är det bara attkonstatera att de signaler som utgår frånfinansdepartementet är ett klart moderat budskapom att marknadskrafterna nu skall genomsyrabostadspolitiken. Det var därför jag ställde frågantill . Jag kommer att återkomma medsamma fråga till tills han dyker upphär i kammaren och svarar på den.I län finns en mycketstor oro för arbetslöshet, och det inte bara blandbyggnadsarbetare utan också bland människor somarbetar i byggämnesindustrin. Den oron kan klartförklaras med den bostadspolitik som förs: Stoppetför räntelånen, minskningen avinvesteringsbidraget och den totala osäkerheteninom branschen är grunden för en vikandesysselsättning.Kristianstads län har 13 %arbetslöshet bland byggnadsarbetare och allatecken tyder på , och eftersommaren kan siffrorna ha fördubblats.Byggämnesindustrin är en stor verksamhet i länet,med både stora och mindre specialföretag.Arbetslösheten inom denna grupp är redan uppe i10-12 %. Prognoserna här är tyvärr lika dystra.Man ställer sig då onekligen frågan: Varför tar interegeringen dessa signaler på allvar? Då hade mantagit till sig den kritik som framförts gemensamtfrån företagen inom branschen. Råder det brist påkunskaper i regeringen om hur byggbranschenfungerar eller är det kanske ideologiska skäl somhar lagt en död hand över hela branschen?Jag vill fråga statsrådet, om han delar minafarhågor för att det saknas kunskaper i regeringenom hur branschen fungerar. Påståendet i svaret attdet finns så många byggnadsarbetare och att detråder en vikande byggmarknad ber jag att fååterkomma till i ett kommande replikskifte.Anf. 59 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Ansvaret för byggkrisen ligger till99 % på den förra regeringen. Eller menar att vi skall producera lägenheter somsedan skall stå tomma?En mycket liten kommun uppvaktade mig ochtalade om att det bara i den kommunen fanns 240tomma lägenheter.Menar att vi -- trots att vi harkontorshus på kontorshus, byggda underöverhettningsperioden --1990, närsocialdemokratin hade regeringsmakten och intekunde hantera överhettningsfrågorna -- skallfortsätta att bygga kontorshus som sedan skall ståtomma? Eller att vi skall fortsätta att byggaindustrilokaler trots att vi har lediga industrilokalernästan överallt i samhället?Vi har fortfarande en byggverksamhet i gångsom är högre än under högkonjunkturen 1988 ochväsentligt högre än . Under ettantal år köpte man till sig folk frånexportindustrin -- och försämrade därmed Sverigesmöjligheter -- för att bygga lokaler som stårtomma. Det är en olycka.Nu har olyckan skett, och då är det naturligtvis uppgift för regeringen att lindra den så långtdet går, både för byggmaterialindustrin och förbyggnadsarbetarna. Det pågår överläggningar påolika håll i regeringen för att hitta bästa möjligavägar, men vi vill inte agera Ebberödsbank och gåin för att bygga sådant som skall stå tomt.Anf. 60 ():Fru talman! Det är inte heller min tanke att manskall gå in och bygga sådant som sedan skall ståtomt. Vi diskuterar hur det ser ut i Kristianstadslän. I län finns balansnär det gäller lägenheter i varenda en av de störreorterna och de större städerna. Vi har iKristianstads län via länsarbetsnämnden,, byggmästarna och kommunernasamlat ihop till en objektsbank, som är på ca400 milj.kr. Tar vi med de infrastrukturellasatsningarna är vi uppe i nästan ,detta utan att behöva bygga en enda lägenhet. Vaddet här handlar om är att bygga bostäder för äldre,att göra vid våra skolor, att bygga sådant som nifrån er sida gick ut i valrörelsen och lovade, t.ex.ålderdomshem. Jag har inte sagt att man skallbygga lägenheter som skall stå tomma -- det fårBörje stå för själv.Om man nu skall minska byggnadsarbetarkåren --vilket ansvar anser att man har förde människor som utbildas i den branschen?Skall vi ge dem beskedet att de aldrig kommer attfå bli klara med sin utbildning?Anf. 61 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag förstår varför den frågan. Om man tittar på Kristianstadslän ser man att länet har en rätt stor andel avbyggämnesindustrin. De företagen, som är ganskastora, har omfattande varsel på gång. Jag kanbara säga att de samtal som regeringsgruppen skallföra med parterna liksom övriga förhandlingar --inte minst mellan mig och --naturligtvis syftar till att lindra så långt det går.Johnny vet också att de satsningar somgörs på infrastruktur bör kunna ta över en del av dearbetsuppgifter som görs inom vanligabyggen. Många är ju så skickliga att det är delvisutbytbart.Anf. 62 ():Fru talman! Låt mig återgå tillbyggämnesindustrin, som vi diskuterade. Detförekommer en väldigt stor verksamhet på detområdet i län. Beroende på denbostadspolitik som ni för låter ni arbetslösheten ökainom byggbranschen. Alla experter är överens omatt en byggnadsarbetare bidrar till att tre andra iproduktionen har arbete. Som jag sade har vi enarbetslöshet på 10--inom byggnadsbranscheni län. Det skulle innebära att vi imitten av året har en arbetslöshet på ibyggämnesindustrin. Min fråga är: Är det då intebättre att man satsar regionalpolitiskt eller att mansatsar extra medel för att kunna minskaverksamheten i byggbranschen och kunnata vara på den kunskap som finns och låta elevernai byggbranschen slutföra sin utbildning? Det är intebara stora företag utan även små företag iKristianstads län som är mycket verksamma i dennadel. Ni har ju sagt att ni slår vakt om dem.Det var skönt att höra av att detförekommer förhandlingar medfinansdepartementet. Tydligen är det alltsåfinansdepartementet som styr bostadspolitiken häri landet. Då fick jag i varje fall det bekräftat.Anf.