prot · GF0966 · 1992-02-19 00:00:00 — får 10miljoner, Boråsparken får 10 miljoner, fårett enormt antal miljoner, och Folkets Park iMalmö fick 30 miljoner i underskottsstöd. Det fårinte den frie. Därför är det väldigt tufft att ocksåbehöva betala moms på det hela.François Bronetts verksamhet är inte momsbelagdöver huvud taget, och han har aldrig någonsinbetalat skatt i . Det är detta jag har reageratmot.Anf. 46 ():Fru talman! Jag skall kanske inte inlåta mig pånågon diskussion om . Jag misstänker att vikommer väl långt från då.Jag har bara pekat på det intressantasammanträffandet att och är för en klåfingrig prislappsreform sominte drabbar , att man vill sänkamomsen särskilt på nöjesfält som en framträdandeledamot av Ny Demokratis riksdagsgrupp driver,att man vill införa moms på cirkusföreställningardärför att inte tycker om direktöreni Cirkus Scott.Nu fogade till att sammecirkusdirektör inte betalar skatt i , ochdärmed har vi fått en förklaring till varför NyDemokrati motionsvis har föreslagit att vi skallregistrera vad varenda svensk bor i för lägenhet,som ett inlägg i debatten om direktör tycker att de här sammanträffandena är litet förmånga, och jag tillåter mig att dra bestämdaslutsatser av dem.Anf. 47 (nyd):Fru talman! Det är ju kolossala påhopp jag blirutsatt för. Tydligen finns det ingen i merän jag som har intressen som kolliderar ibland.Tydligen är det ingen av som drivernågon form av företag eller någon moderat som harnytta av att man sänker förmögenhetsskatten, osv.Jag tror att vi alla pratar om våra egnaintressen.När det gäller prislappen är det mycket enkelt. Jagskulle vilja ta med moderaten som hoppat på migtill en butik och se om han kommer ihåg från hyllantill kassan vad varorna kostar som han har stoppati sin vagn.Det är nämligen en förutsättning för att man skallveta om man har betalat rätt.Dessutom är det inte fri konkurrens . Därförbehöver folk veta och jämföra när de kommer hem.Jag tror att ingen kan komma ihåg alla de här tusenpriserna i butiken -- och kombinera dem medpriserna i ytterligare en butik.Man skall vara mycket försiktig när man talar i egensak. Jag fick ingen kommentar till vad jag sade närjag var anklagad för att driva handel i ''köpstan'',osv. Det avfärdar man genom att över huvud tagetinte svara. Jag tycker att skall varamycket försiktiga när de pratar i de här termerna.Det finns faktiskt moderater som då och då pratar ieget intresse -- och jag tror att vi alla gör det.Anf. 48 ():Fru talman! Jag tror visst att det finns åtskilligt flerledamöter än som talar i egen sak.Frågan är huruvida det är något bra försvar för BertKarlsson.Det är säkert så att jag har mycket svårt att kommaihåg priserna på olika varor under min färd frånhyllorna till kassan. Men poängen, om den nu gickBert förbi, är att jag anser det vara minsak. Mitt besök i livsmedelsaffären är en sak mellanmig och handlaren, och jag undanber mig att BertKarlsson, eller någon annan politiker av vilkenpartifärg det vara månde, lägger sig i mitt besök ilivsmedelsaffären och min eventuella förmåga atthålla reda på priserna. Men det är just den typen avklåfingrighet som , tillsammans medsocialdemokrater och kommunister, tyvärr harägnat sig åt.Anf. 49 (nyd):Fru talman! Vi gjorde det mycket enkelt för oss idet här sammanhanget, för vi var litet osäkra. I ochför sig hade väl jag min uppfattning ganska klar,men det fanns en del i vårt parti som kanske tyckteannorlunda. Vi frågade faktiskt konsumenternahur de ville ha det -- och vi hittade ingakonsumenter. Däremot ringde alla ICA-handlare ihela och protesterade -- naturligtvis. Dåtyckte vi att det var ganska solklart var vi skulleställa oss i den här frågan. Det handlar helt enkeltom att vi har tillgodosett vad konsumenterna villha. Det tycker vi är viktigare än att tillfredsställanågra få politiker.Anf. 50 ():Fru talman! Det vore bättre om konsumenternasjälva fick avgöra detta genom sitt fria val av butik;det är ju den fria konkurrensens essens. Och det ärmärkligt att , med sin enormaerfarenhet av verkligheten, inte lyckats inse detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )5 § Miljön kring ------betänkande1991/92:JoU10 Miljön kring Djurgården--Haga--Brunnsviken--Ulriksdal.Anf. 51 HANS ():Fru talman! Det här ärendet rör ett område medomistliga kulturvärden, kulturvärden av stortinternationellt intresse.I snart fyrtio år har jag haft förmånen att bo i detområde som dagens debatt gäller. Det har vuxitfram ett starkt folkligt intresse, inte bara för attskydda , som hela området numerabenämns, utan också för att verka för och tillgodosekulturmiljövårdens, naturvårdens och friluftslivetsintressen. Inget annat rekreationsområde i Sverigekan nås av så många människor på så kort tid.Ekoparken har osedvanligt rik flora och fauna,bl.a. beroende på ett stort bestånd av gamla ekar.Flera av de djurarter som förekommer här ärutrotningshotade. Världsnaturfonden har därförengagerat sig för områdets bevarande. Ett tjugotalföreningar med mer än 100 000 medlemmar bildadenyligen förbundet motion som jag väckt har bemötts mycketpositivt. Det är också tillfredsställande attregeringen ingrep iplaneringsprocessen genom att besluta attStockholms och kommuner skall redovisa förlänsstyrelsen hur man tänker trygga områdetsnatur- och kulturvärden i den fördjupadeöversiktsplanering som har inletts förparkområdena.Utskottet utgår från att regeringen, sedanlänsstyrelsen gjort sin prövning, på lämpligt sättåterkommer till och informerar ominriktningen av den fortsatta planeringsprocessen.Jag menar att det är nödvändigt att ellerregeringen senare tar initiativ till en utveckling somger området ett skydd och en status som nationellkulturpark. Det finns, menar jag, all anledning attnu vända utvecklingen och satsa offensivt på attförstärka parkområdenas kvalitet.För dagen har jag inget annat yrkande änutskottets. Jag vill emellertid fästauppmärksamheten på en motion som jag och treandra socialdemokrater väckt . I den yrkar vi att beslutaratt hos regeringen begära förslag om attnaturvårdsverket och skallges rätt att till prövning i länsstyrelse och regeringföra ärenden om detaljplaners fastställelse.Denna motion, som jag får återkomma till, harväckts därför att det kan ifrågasättas om rådgivandeåtgärder i en översiktsplanering är tillräckliga.Erfarenheterna av kommunernas möjligheter attförbigå den nya planoch bygglagstiftningensavsikter i fråga om ökad medborgerlig förankringav förändringar i markanvändning gör det enligt vårmening nödvändigt att se över lagstiftningen.Hotet mot området när det gäller fortsattexploatering, bl.a. i form av kontor och hotell, harnu hindrats men ännu inte avvärjts. Till det skall jagåterkomma, när den begärda redovisningen avberörda kommuner finns på bordet.Anf. 52 ():Herr talman! --Brunnsviken-området inomStockholms och kommuner är ett riksuniktområde. Det är, som nu såsomboende där vittnat om, ett naturskönt område meden stor variationsrikedom i fråga om flora, som ärväsentlig för att samla de olika värden som finns iden svenska park- och trädgårdskulturen. Det finnsockså en historia i det här området som har att göramed botaniska och andra värden. Här finns även,som ju flera känner till, en av de finaste botaniskaträdgårdar som vi kan visa upp i vårt land -- ochkanske i -- nämligen Bergianskaträdgården.Jag tror inte, herr talman, att det är någon överdriftatt säga att detta område är en av vårt landsvärdefullaste kulturskatter. Och just att det liggermitt i hjärtat av landets huvudstadsregion gör attdet här området har en enastående tillgänglighetför många av regionens invånare, och naturligtvisockså för besökare från andra delar av landet ochfrån utlandet.Problemet är att det centrala läget utgör ett storthot mot området. Detta illustreras av att SAS fickbygga sitt huvudkontor i området, trots protesterfrån miljöintressena, och det fanns sedanett illavarslande hot i form av en planerad stortrafikplats vid parken. är det aktuellt medbyggnadsplaner för Bellevue-området, och detfinns planer på storhotell. Det finns alltså en mängdhot mot området.Detta har uppmärksammats i riksdagsarbetet iflera år, framför allt genom motioner av PärGranstedt och , som båda är aktiva iden här regionen. Det har naturligtvis också funnitsett starkt ideellt engagemang förknippat medproblemen i --Brunnsviken-området. Särskiltkan nämnas den ideella föreningen --vänner som arbetat intensivt med attskydda detta område från olika typer avexploatering.Nu har alltså den nya regeringen, som Hans GöranFranck nämnde, med stöd av naturresurslagen tagitett initiativ som innebär att man tar etthelhetsgrepp på området. Genom det beslut somregeringen fattade tvingaskommunerna till en redovisning av de planer de harför exploateringen i området. De kommer mansedan att kunna sammanställa. Med utgångspunktfrån detta kommer regeringen att kunna ageratydligt när det gäller naturresurslagen och styra såatt kommunerna inte missbrukar sina möjligheteratt ge tillstånd till olika typer av exploatering.Herr talman! Detta är inom parentes en av demiljöfrågor där den nya regeringen har agerat. Jagnoterade under förra veckans allmänpolitiskadebatt att socialdemokraternas företrädare närmast ansåg att den nya regeringen hadeägnat sig åt att lämna förslag om burfåglar. Hanglömde då att nämna bl.a. denna fråga, som är avavgörande miljöintresse för huvudstadsregionen.De motioner som tidigare väckts, och inte minstHans Göran agerande i frågan, och nuregeringens ingripande, har lett till något som tillslut kommer att för stockholmarna,och den svenska miljön -- äveni ett internationellt perpektiv -- ge området detskydd det förtjänar.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )6 § Utbildning och forskningFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU9 Utbildning och forskning.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )7 § Forskning och försök rörande alternativ tillburhållning inom äggproduktionenFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU11 Forskning och försök rörandealternativ till burhållning inom äggproduktionen(skr. 1991/92:68).Anf. 53 ():Herr talman! När antog en nydjurskyddslag bestämdes det att nuvarandeäggproduktion i burar skall vara avvecklad år 1998.Under tiden skulle enligt beslutet forskning ochförsök med alternativa system intensifieras. Enkontrollstation för detta arbete lades in 1993.Orsaken till beslutet om avveckling av bursystem äratt djuren i trånga burar inte får utlopp för sittnaturliga beteende.Vid Lövstautanför startades försök medgolvproduktion i s.k. storburar och med s.k.minivoljärer med grupper om 15 djur.När jag genom besök på Lövsta följt utvecklingenunder , blev jag oroad över bristenpå framgång. Man hade som mål för försökenangett att vid övergång från bur- till golvsystemskulle djurhälsa, äggkvalitet och arbetsmiljö inte fåförsämras och medicinering och kannibalism inte fåöka. Men på alla dessa områden hade bekymmeruppstått.Jag insåg att utvecklingen av de nya systemen måstebedrivas betydlig kraftfullare om vi skulle kunnaklara en avveckling av nuvarande bursystem till år1998. Äggen produceras ju av levande djur, och dettar tid att få dem att bli vana vid nya system.Jag skrev därför tillsammans med en motion där vi påtalade attframstegen uteblivit och föreslog attexperter skulle få företa en extra lägesavstämningför att få fram ökade resurser. ställde sigbakom vårt förslag, och redovisaderegeringen i en skrivelse till hurutvecklingsarbetet bedrivits och att betydligtstörre resurser nu har satts in.Som redovisat i sin motion saknasi skrivelsen ingående analyser av läget ochuttalanden om huruvida den svenskaäggproduktionen klarar att med bibehållenkonkurrenskraft avveckla nuvarande bursystem till1998. har dock nöjt sig med attkonstatera att en betydande resursförstärkning harskett och utgår ifrån att regeringen lämnar enuttömmande redovisning vid den kontrollstationsom lagts fast till nästa år.Herr talman! Det är oerhört viktigt att vi får framnya effektiva system som uppfyller den nyadjurskyddslagens krav och vilka kan ersättanuvarande bursystem. Skulle vi misslyckas härmedinnebär det att huvuddelen av svenskäggproduktion upphör . Då kommer vi attimportera ägg som produceras med metoder som viinte vill godkänna, och vi måste finna alternativanvändning för ytterligare drygt 100 000 haåkermark på vilka vi odlar fodersäd för deninhemska äggproduktionen.Herr talman! Jag är dock betydligt meroptimistisk att vi kan lyckas, men utesluter inte attdet kan visa sig att någon form av minivoljärer --som i varje avdelning innehåller ett begränsat antaldjur -- kommer att visa sig vara den bästalösningen.Anf. 54 (nyd):Herr talman! beslöt attanta den nya djurskyddslagen, och i beslutet ingickbl.a. att burhållningen av höns skall avvecklas.Alternativ med golvuppfödning skulle studeras ochutvärderas.I den redovisning som lämnats om pågående försökuppges att en hel del problem förekommer iverksamheten.Jag efterlyser en allsidig rapport frånde producenter som redan har s.k. golvhöns. Detär min uppfattning efter att jag haft kontakter medmarknaden, att burhållningen kan ersättas meddjurvänligare uppfödningsmetoder.I vårt land finns det gott om ladugårdar som medenkla medel kan byggas om till golvhållning avhöns. Färska goda ägg från höns som lever i sånaturlig miljö som möjligt bör vara ett mål försvensk äggproduktion. För att uppnå detta målbehövs en positiv inställning med flexibilitet ochsunt förnuft hos berörda myndigheter.Den beslutade omställningen måste genomföras.Erfarenheterna från äggproducenter med golvhönsmåste ges ökad uppmärksamhet. De storaproducenternas behov får inte vara avgörande förforskningsarbetets utveckling. Det voletagesystemsom utprovas innebär ju ungefär samma antal djurper kubikmeter husvolym. Då får vi ju kvar denstora stress som hönsen upplever med nuvarandebursystem.Golvhållningen är bra för djuren. Den leder ocksåtill att hönsen kräver en foderstat med högreproteininnehåll. De behöver denna foderökningnär de har ett naturligare utrymme att röra sig på.Hönsens kannibalism och äggätning minskar ocksåvid golvhållning. Konsumenterna får dessutomfördelar genom att äggen får mer protein med högtbiologiskt värde. Vi behöver som bekant dettaprotein för vår kropps uppbyggnad och hälsa.Hälso- och miljöfrågor får ökad betydelse inom deninternationella konkurrensen. Jag är övertygad omatt EG:s konsumenter kommer att visa ett stortintresse för svenska ägg av hög kvalitet.Herr talman! satte fart på debattenom human djurhållning. kan kanske bli en utmärkt hälsosamexportvara. En aktiv marknadsföring aväggprodukter, gärna i förädlad form, bör kunna gesvensk äggproduktion en god framtid.Jag vill också i det här sammanhanget uppmanadem som arbetar med att ta fram krångligabyråkratiska kontrollsystem för bl.a salmonella atttillse att dessa inte utgör handelshinder för ensmåskalig äggproduktion. Lika konkurrens för allabör vara en självklar grund att arbeta vidare på.Jag yrkar avslag på reservationen av AnnikaÅhnberg eftersom får en redogörelse föromställningen nästa år.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )8 § Koncessionsavgift på televisionens områdem.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU21 Koncessionsavgift på televisionensområde m.m. (prop. 1991/92:78).Anf. 55 (nyd):Herr talman! Rubriken på mitt anförande i daglyder Koncessionsavgiften för är ett feltänktfinansieringssystem.I finns drygt 6 000 fastanställda, varav 3 300 arbetar inom televisionen.TV 4 har 155 fast anställda. är med andra ord en jättekoloss somvåra skattepengar skall betala. räcker inteskattepengarna till, och vad gör de makthavandepolitikerna då? Jo, de letar upp en ny mjölkko somkan producera ett antal hundra miljoner som skallhålla liv i Radio-koncernen.Det är väl känt att har enålderdomlig struktur och en stor administration.Det är också väl känt att många anställda anser sigleva i en hopplös tillvaro. Många kreatörer mårdåligt därför att de inte får tillräckligt mångauppdrag.Problemet med är attrationaliseringar inte bedrivs uppifrån. Deförändringar som har gjorts har varit av kosmetisknatur. Därför har den gamla organisationenbehållits.I stället för att göra en rejäl koncernöversyn, synaverksamheten i sömmarna och fråga sig hur mångainom koncernen som är nyttiga, väljer regeringenatt konservera en sjuk organisation genom att detlilla företaget skall generera pengar för atthålla liv i kolossen Radio.Ny Demokrati anser att detta förhållande ärhorribelt och att konserverandet av SverigesRadios organisation är ett av de värsta exemplen påpolitikers flathet.Koncessionsavgiften som skall betala har enfast och en rörlig del. Det innebär att avgiften tillviss del bestäms av reklamintäkternas omfattning.De är ju indirekt ett mått på antalet tittare. Ju flertittare lockar till sig, desto färre tittare fårpublic-service-kanalerna Kanal och TV 2.Programkvaliteten i bestämmer med andraord statsinkomsterna -- ju bättre program, destostörre inkomster för staten. Det kan väl inte vara iöverensstämmelse med de kulturpolitiska målenfrån 1974 att staten skall tjäna pengar på detta sätt.Dessa mål gäller ju fortfarande. För att dekulturpolitiska målen skall kunna uppnås framhållsatt staten måste främja kulturen -- inte tjäna pengarpå den.Det finns också en tredje anledning till varför lagenom koncessionsavgift är felaktig. Skyldigheten attbetala gäller nämligen bara ett programföretag,men regeringsformen utgår från att lagar och andraföreskrifter skall vara generella. Lagstiftning för ettenskilt fall skall inte vara möjlig. Jag anser att denhär lagen om koncessionsavgift gäller ett enskiltfall, nämligen , och att den därför strider motregeringsformen.Herr talman! Med hänvisning till de skäl som jaganfört yrkar jag avslag på propositionen och bifalltill Ny Demokratis reservation.Anf. 56 ():Herr talman! använder i sinreservation två begrepp som jag skulle vilja frågahenne om.Det första är begreppet monopol. Detta begreppfinns i meningen: ''Monopolföretaget är därmed ett hinder för verklig demokrati. ''Min fråga till är om inte det lillaTV 4, som hon kallade det, är mer av ett monopolän . har ju nämligen monopolpå rikstäckande markbunden reklamsändning,medan däremot har tvåkonkurrerande TV-kanaler, som faktisktåtminstone delvis konkurrerar med varandra, ochett flertal andra programföretag som sänderlikartade program med eller utan reklam.Det andra begreppet i som jag skulle vilja fråga henne om ärlåg programproduktivitet. Den här lågaprogramproduktiviteten finns tydligen framför allt iSveriges Radio. Jag skulle vilja veta hur man mäterprogramproduktiviteten.Normalt brukar man ju med produktivitet menaförändlingsvärde, dvs. vinst plus lön perarbetstimme. Om ett TV-bolag kör ut enmassproducerad amerikansk våldspornografiskfilm med täta reklaminslag föreställer jag mig attdet blir en mycket hög produktivitet in den härmeningen. Mycket högre än för t.ex en svenskproduktion. Eller menar medbegreppet programproduktivitet antalet tittare perarbetstimme i produktionen? Det skulle ju vara ettalternativt sätt att mäta produktiviteten.För t.ex. en ambitiös svenskproducerad film omexempelvis svensk kulturminnesvård -- ett ämnesom jag vet intresserar --föreställer jag mig att produktiviteten i den härmeningen blir mycket lägre än för t.ex. envåldspornografisk film som körs ut på alla världensTV-kanaler. Min fråga är därför: Vad menas medbegreppet programproduktivitet, och är det ett målatt sträva efter?Jag förstod inte riktigt det sade isitt inlägg om att ju bättre program man gör i ,desto mera intäkter får staten. Är det verkligen såatt mäter kvalitet enbart iantalet kronor som tjänar in på reklam ellerpå annat sätt? I så fall förvånar det mig att ni i NyDemokrati håller er med en så oerhört snävkultursyn och syn på massmedia över huvud taget,och speciellt att , skulle ha ensådan kultursyn -- det vill jag inte riktigt tro på.Nu går jag över till ett tredje intressant begrepp;det handlar då inte längre om . Det är begreppet konkurrens.I 1988 års reklamskatteutredning sade man attreklam i media borde beskattas likformigt och påett konkurrensneutralt sätt. Men den nuvarandesnårskogen av reklamskatteregler är faktisktmycket långt ifrån det kravet.Om t.ex. min lokale specerihandlare i Göteborggör reklam för sin genom att låta gå ut meddirektreklam i brevlådorna får han betala ireklamskatt. Om han sätter in en annons i detlokala monopolpressföretaget går reklamskattenned till . Och om han skulle bli så oändligt rikatt han hade råd att sponsra något TV-programeller rent av att låta göra ett reklaminslag i någotTV-bolag behöver han inte betala ett enda öre ireklamskatt. -- Här råder alltså inte någon somhelst konkurrensneutralitet.Vad vi skall besluta om är, som LarsBäckström i skatteutskottet säger, inte någonavgift, utan det är en skatt som vi skall lägga påTV 4. Om man nu skall använda begreppetkonkurrensneutralitet innebär det här enligtekonomisk teori för beskattning -- det finns t.o.m.ekonomiska teorier för optimal beskattning -- skall skatta bort hela den extravinst som dettareklammonopol tar ut, utöver den vinst som manhade kunnat få om det hade funnits konkurrens påområdet.Det är naturligtvis oerhört svårt att beräkna hurstor den skatten skall vara, men jag vågar mig ändåpå gissningen att det något högre procenttal somfinns i mitt förslag kommer sanningen närmare änvad utskottsmajoritetens förslag gör.Med detta yrkar jag bifall till det förslag som nudelas ut i bänkarna och som har följande lydelse:2. beträffande förslaget till lag om koncessionsavgift påtelevisionens områdedels att med bifall till motion 1991/92:K14 antar följandeförslag till ändrad lydelse av 4 § i lagförslaget4 §Regeringens förslagDen rörliga delen av koncessionsavgiftenberäknas för ett kalenderår i sänder. Den ärberoende av de intäkter som utgör vederlag tillprogramföretaget för att det sänder annonser ochtas ut med-- av intäkterna till den del deöverstiger 750 miljoner men inte 1 000 miljonerkronor,-- av intäkterna till den del deöverstiger 1 000 miljoner men inte 2 000 miljonerkronor,-- av intäkterna till den del deöverstiger 2 000 miljoner kronor.I intäkter som utgör vederlag för attprogramföretaget sänder annonser inräknasintäkter som tillförts någon annan, om detframgår av omständigheterna att de utgör sådantvederlag till programföretaget.Intäkterna skall bestämmas enligtbokföringsmässiga grunder.De i första stycket angivna beloppsgränserna skalljusteras på ett sätt som motsvarar det sätt somanges i 3 § andra stycket i fråga om den fasta delenav koncessionsavgiften.tJohan förslagDen rörliga delen av koncessionsavgiftenberäknas för ett kalenderår i sänder. Den ärberoende av de intäkter som utgör vederlag tillprogramföretaget för att det sänder annonser ochtas ut med-- av intäkterna till den del deöverstiger 750 miljoner men inte 1 000 miljonerkronor,-- av intäkterna till den del deöverstiger 1 000 miljoner men inte 2 000 miljonerkronor,-- av intäkterna till den del deöverstiger 2 000 miljoner kronor.I intäkter som utgör vederlag för attprogramföretaget sänder annonser inräknasintäkter som tillförts någon annan, om detframgår av omständigheterna att de utgör sådantvederlag till programföretaget.Intäkterna skall bestämmas enligtbokföringsmässiga grunder.De i första stycket angivna beloppsgränserna skalljusteras på ett sätt som motsvarar det sätt somanges i 3 § andra stycket i fråga om den fasta delenav koncessionsavgiften.t dels att bifaller utskottets hemställan i övrigt.mAnf. 57 (nyd) replik:Herr talman! är ett monopol och man uppfattar sigsjälv som ett statsstyrt monopol.