prot · GG097 · 1992-10-15 00:00:00 — När har vidiskuterat dem?Samrådet som har förekommit med harskett med vissa individer, som därefter har varittvungna att tiga med vad de har fått reda på.Myndigheternas anmärkningar harhemligstämplats, därför att förhandlingar pågår. Vihar fått mycket information, men problemen,belysta av myndigheterna, när det gällerexempelvis dessa 1 400 lagar har aldrig riktigtdiskuterats. Informationsfloden har varit sövandeutan några punkter där diskussionen verkligen harkunnat ta fart.Nu rapporteras det i tidningarna om en hel delproblem, t.ex. avtal som inte längre blir gällande.Det har vi emellertid aldrig diskuterat i riksdagen.Håll med om - det är i och för sig inte UlfDinkelspiels sak - att denna otroliga forcering,under sommaruppehåll, där utskottet ipraktiken tar ställning innan samlas igen,är mycket märklig och unik.Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! har det funnitsmånga tillfällen att diskutera hithörande frågor, ochså har också gjorts här i . Det harförekommit handelspolitiska debatter, där utförligaredovisningar har lämnats för EES-förhandlingarnas förlopp. Det har gett möjlighet till diskussion kring dehär frågorna, och diskussion har förekommit.De olika förhandlingsfrågorna har ingåendediskuterats i EFTA-delegation punkt förpunkt. Dessutom har, som konstitutionenföreskriver, alla viktigare förhandlingsfrågor tagitsupp i , som - om jag intemissminner mig - vid varje möte har behandlatEG/EES-förhandlingarna. Jag vidhåller att det harförekommit samråd i de här frågorna som, såvitt jagvet, även i enskildheter går längre än i någon annanförhandling.Anf. 23 ()replik:Fru talman! När Lagrådet, ochandra fick tillfälle att yttra sig över förslaget tillproposition, skrek man i himmelens höjd att tidenvar alldeles för knapp. Självfallet har även de haftmöjlighet att följa den här förhandlingen, menuppenbart kom de då på nya saker som de inte hannta ställning till.Har vi fått igenom allt det som fickmandat att förhandla om eller har regeringenkommit tillbaka till och bett om nyttmandat för att kunna släppa på en del krav?Riksdagen sade t.ex. att hänsyn till vår miljöpolitik,vårt skydd för hälsa, vår regionalpolitik måste tas iförhandingarna, och inte på någon punktförsämras. Har vi fått igenom det?Anf. 24 () replik:Fru talman! På grund av de omarbetningar avavtalet som framtvingades av Europaparlamentetoch som genomfördes efter Europadomstolensprövning blev avtalet underskrivet senare änursprungligen planerat. Det har inneburit att tidenför behandling i av det här storaavtalskomplexet har blivit komprimerad, på denpunkten ger jag rätt.Jag vill ändå understryka att kunskapenoch viljeinriktningen i att få det häravtalet till stånd inte är något som tillkommit undersenare tid. Man kan gå - äventidigare - för att finna att vid olikatillfällen mycket starkt har uttalat sin önskan om attsådana här avtal skulle kunna uppnås.Vilka konsekvenser skulle det få om ,som önskar, inte skulleratificera avtalet före utgången av året? Den inremarknaden upprättas för de tolv . Desju EFTA-länderna - inte bara , utan ävende andra EFTA-länderna - får vänta med attkomma med i samarbetet tills har funnit detförenligt med sina intressen att ratificera avtalet.Jag skulle själv bli mycket upprörd om något annatEFTA-land försenade vår möjlighet att redan frånstarten delta i det samarbete som den härriksdagen, liksom riksdagar i andra EFTA-länder,har gett så tydligt uttryck för att den önskar.Angående hanteringen här i vill jag sägaatt pågick till dess motionstiden gick ut.Vad är det för fel, , med attutskotten arbetar , att samtligautskott har fått möjlighet att ta ställning till helaavtalstexten och ge synpunkter, som har hanteratsoch hanteras inom ?Vår ambition, fru talman, är att vi skall bli färdigai sådan tid att uppfyller sina förpliktelser iavtalet mot EG och mot de andra EFTA-länderna,inte minst när det gäller tidpunkten, dvs. att avtaletskall kunna träda i kraft , somlänge planerats.Anf. 25 ()replik:Fru talman! Först vill jag fråga: heltsäker på att EG kommer att starta sin inre marknadden ? Enligt uppgift av journalistersom finns på plats är det oerhört mycket kvar, ochman är inte alls färdig. Det är vi som blir färdigafortare och öppnar oss, utan att man i EG är bereddatt öppna sig.Jag vill ställa en annan fråga: Överblickar HadarCars konsekvenserna av ? Har han sattsig in i de 1 400 lagar som vi nu skall anpassa oss till,så att han verkligen kan säga att det är till Sverigesfördel?Jag sade i mitt anförande att det är skillnad att haen förberedelseprocess här i närriksdagsledamöterna är samlade. Då kan vi haöverläggningar i partigrupperna och hafrågestunder under behandlingens gång när nyaproblem kommer upp. Vi kan anordna mångaoffentliga utfrågningar. Massmedia är ocksåintresserade av att bevaka . Det varnästan spöklikt här , när vi gick omkring iett tomt riksdagshus. Flaggan var inte ens hissad,men varje utskott satt i sammanträden om det härunikt viktiga avtalet.Det är självfallet betydligt bättre att ha allariksdagsmän på plats när man skall gå igenom en såhär stor och viktig fråga. Utskotten har varit heltisolerade i sina bedömningar. Jag vågar dessutompåstå, med erfarenhet från mitt eget utskott,utrikesutskottet, att man icke i detalj har studeratdet hela, utan man har tagit mycket lätt på det. Manhar ansett - som vi brukar göra när det gäller avtalmed främmande makt - att det är någonting somregeringen har förberett, och det är inte mycket vikan göra åt det.I det här fallet är det ett avtal av stor betydelse. Detär ett avtal med främmande makt, men det kommeratt i detalj reglera enskildas, företags ochdomstolars verksamhet i . Det ärinte som ett vanligt avtal, som man kan lita påfungerar därför att det är förberett. haransvaret för att i detalj studera vad det innebär, attstudera konsekvenserna, att kalla hit människorsom berörs av det till offentliga utfrågningar ochdiskutera om det nu är mest fördelaktigt för oss attanta ett sådant här avtal eller att ha defrihandelsavtal som vi redan har samt vilkenmöjlighet vi har att sluta andra avtal som ärfördelaktiga för både EG och oss. Är det en bättreväg?Skall vi nu binda oss för att följa EG:s lagar, innanvi har haft en folkomröstning om vi över huvudtaget vill vara med i denna blivande union? Skall vibinda oss för att följa lagarna i förväg, utan attfolket har fått säga sitt?Jag anser att detta är ytterst beklagligt. Jag vädjarfortfarande till som ordförande i : Vänta med ratificeringen! Låt dennabehandling ta litet ! Vi har tid på oss.Anf. 26 () replik:Fru talman! Upprättandet av den inre marknadenhar kommit mycket långt inom EG. Jag vet inteexakt, men jag tror att en bra bit redanär klart och ratificerat av de olika delarna ibestämmelserna som tillsammans lägger grundenför den inre marknaden. Allt kommer inte att varaklart till , men innehållet i det som ärklart är så substantiellt att det inte är något tvivelom att den inre marknaden finns på plats den 1januari 1993.Det frågetecken som ställerupp gäller alltså om och EFTA skall varamed från starten eller om vi skall komma in senare.Jag uppskattar naturligtvis mycket att BirgittaHambraeus tillmäter min kunskap om hela dettastora lagkomplex så avgörande betydelse förställningstagandet. Jag måste erinra omatt det är en mycket stor majoritet i denna riksdagsom under en följd av år har understrukitbetydelsen och önskvärdheten för del avatt delta i den inre marknaden från dess start. Detvar inte självklart att vi skulle få den möjlighetennär den dåvarande socialdemokratiska regeringenlade fram de här förslagen och uttryckte detönskemålet, utan det är någonting som hartillkommit på vägen. Att vi , fem i tolv, skullevända på klacken och göra någonting annat, ochdärigenom förhindra inte bara utan ocksåandra EFTA-länder att delta i den inre marknadenfrån dess startögonblick, vore olyckligt. Det skullevara ett uttryck för att internationellt inteär särskilt mycket att lita på.Jag är för egen del - eftersom ställt den frågan till mig - övertygad om detstora värdet av den gemensamma europeiskamarknaden och av att får delta i den fråndess start. Det finns självfallet nackdelar, menhelheten är för oss så oerhört fördelaktig att det hosmig inte finns ett uns av tvivel om värdet av att vi ärmed.Anf. 27 ()replik:Fru talman! Ett så genomgripande avtal, som enligtvåra högsta jurister innebär unika förändringar avsvensk rättsordning, kräver att vi tänker oss för.Under det halvår som vi inte fullt ut kan delta i deninre marknaden i EG - om den verkligen harkommit till - måste det i riksdag ske ennoggrann behandling, där vi punkt för punkt gårigenom vad de olika förordningarna och direktivenkommer att innebära av förändringar för olikaenskilda företag, jurister, osv. Ingen kanpåstå att vi har gjort det. Jag tycker att det äroansvarigt av oss att så här snabbt och med såextraordinära metoder jäkta igenom ett såbetydelsefullt avtal.Därför vill jag vädja till ,inte minst med tanke på kommande historiskaundersökningar: Låt det inte bli så att man ipraktiken band riksdag och låste allapartier under ett sommaruppehåll, då riksdageninte var samlad, för ett avtal som fick en avgörandebetydelse för framtid! Låt det inte bli så!Det är helt onödigt.Sätt i gång med stora undersökningar, utfrågningaroch debatter! Skriv ett betänkandedär allting är helt glasklart, med t.ex. enuppräkning av vilka förordningar som kommer attgälla , vilka direktiv vi skall anpassa ossefter, vilka som kommer att beröras, osv.Det är ett oerhört stort avtal. Det påstås attbestämmelserna skulle uppta 15 volymer om defanns i tryck. De lär finnas i en databas här iriksdagen, men alla är tydligen inte översatta tillsvenska . Det gäller bl.a. bestämmelser på detfytosanitära och det veterinära området som äroerhört väsentliga för hälsa och djurskydd m.m.Enligt kanslichefen i är det sådanabestämmelser som inte är översatta ännu.Ta tid på er i utskottet! Det finns ingen regel somsäger att ni måste besluta . Extraordinär brådskanär det gäller så avgörande avtal är oansvarig.Anf. 28 ():Fru talman! Jag har för avsikt att tala om EG ochkvinnorna. Av undersökning efter undersökningframgår att allt fler svenskar känner oro ochtveksamhet inför ett EG/EU-medlemskap, isynnerhet kvinnorna. Oavsett partitillhörighet hörmånga hemma på en glidande åsiktsskala.Beroende på vem som informerar utmålas EGömsom som ett hot, ömsom som en möjlighet. Detframstår därför som allt angelägnare att en allsidiginformation sprids. Jag tycker att dagens debatttjänar det syftet. Det gäller för oss alla att skaffainsikt före åsikt.Eftersom kvinnor känner sig extra oroliga införfrågan om ett medlemskap, är det specielltangeläget att ge information utifrån ettkvinnoperspektiv. Det är syftet med mitt inlägg.Det är viktigt att erinra om att drömmen om fredoch stabilitet i efter de två världskrigen bleven viktig drivkraft för tillskapandet av EG. Ländersom samarbetar på det ekonomiska och politiskaområdet utvecklar självklart vänskapligaförbindelser som skapar trygghet. Ett krig mellanFrankrike och var ettkonkret hot. Det var fortfarande ett viktigtargument för fransmännen för att ifolkomröstningen rösta ja till Maastrichtfördraget.För oss kvinnor är också fredsarbetet viktigt ochfredssträvan stark. Vi kämpar för att såväl våra,som andra kvinnors, män och söner skall slippa draut i krig. Som centerkvinna är jag därför noga medatt understryka att regeringensförhandlingsuppdrag gäller ''medlemskap medbibehållen neutralitet''. Den svenskaalliansfriheten skall bestå.Många människor, särskilt kvinnor, oroar sig överatt vi svenskar skulle förlora möjligheten att styravårt eget land om går med i EG. Nej-sägarna hävdar att vi mister vår suveränitet ochuttrycker åsikten att vi klarar oss bra med enbartEES-avtalet.Den senaste tidens internationella oro, i huvudsakpå den ekonomiska marknaden, får mig att undravilken suveränitet vi har . Hur mycket styr dens.k. marknaden och hur mycket bestäms ute iEuropa, utan att vi har inflytande? geross visserligen tillträde till EG:s inre marknad, mennågra påverkansmöjligheter eller något politisktinflytande i EG-parlamentet, Kommissionen,och får vi inte. Dettycker jag är mycket olyckligt.Vi får så litet inflytande i EG:s beslutande organ -bara några platser i parlamentet - hävdar man. Detär förvisso sant, men de flesta partier har väl aldrigtvekat att ställa upp på val till den svenskariksdagen även om inflytandet där skulle bli litet.De flesta, och även jag, hävdar i stället att ocksåmed få mandat har ett parti ett bättre inflytande iriksdag, parlament och regering, än utanför.Dessutom får alla länder som är medlemmar i plats i , där alla röster är likamycket värda. Den s.k. subsidiaritetsprincipen,som innebär att besluten skall fattas så näramedborgarna som möjligt, ökar det demokratiskainflytandet. Det är därför viktigt att EG-ländernakonkretiserar innebörden av denna princip.Vi är överens om att vi svenskar skall vara aktiva iförhandlingarna för att uppnå en progressiv politikpå flera områden, såsom miljöpolitik,regionalpolitik, socialpolitik m.m. Men också vikvinnor skall vara med. Den kvinnligarepresentationen i olika församlingar måste öka. är den erbarmligt dålig inom EG. Minst 50 %kvinnor i alla beslutande organ och fler kvinnor påledande befattningar, är en målsättning för osskvinnor både inom och utanför EG.Hur går det med den svenska välfärden om vi gårmed i EG? Kan vi värna om sociala förmåner,pensioner, sjukvård, barn- och åldringsvård m.m.,när skatteuttaget minskar?Det är helt klart att det krävs en stark och sundekonomi för att vi i skall få möjlighet attvärna vår välfärd. Det krävs tillväxt. Vårt näringslivmåste få konkurrera på lika villkor med , som vi handlar med. Det krävs även enstark ekonomi för att bekämpa arbetslösheten. Ettmedlemskap beräknas ge tillväxt och därmed ävenkunna garantera välfärden, vilket talar för ettmedlemskap.På jämställdhetssidan har både och EGkommit långt. EG arbetar för ökad jämställdhet iarbetslivet. Fem direktiv och tre handlingsprogramhar antagits . har genomatt tillsammans anta regler som stärkerjämställdheten, ökat pressen på varje enskiltmedlemsland att förbättra kvinnornas möjlighet iarbetslivet.För mig som centerkvinna är miljöfrågorna ytterstviktiga, och de har stor betydelse för mittställningstagande. Därför väger också möjlighetenatt tillsammans inom EG driva en progressivmiljöpolitik tung. Jag har särskilt noterat attmiljöpartierna i - nu senast iFrankrike - är för ett EG-medlemskap, eftersom deanser att miljöfrågornas lösning kräver ettgemensamt agerande över nationsgränserna.I dagsläget talar det mesta för ett EG-medlemskapur kvinnlig synvinkel, enligt den analys jag hargjort. Det fordras emellertid mycket mer av studieroch analyser innan det är dags att folkomrösta.Jag har en fråga till i dettasammanhang. Hur agerar regeringen för att fråganom EG-medlemskap belyses utifrånkvinnoperspektivet? Hur agerar regeringen för attkvinnors synpunkter, värderingar, erfarenheter ochkunskaper verkligen tas till vara på alla områden?Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Jag är glad över att tagit upp den speciella aspekten kvinnorna ochEG. Den är av mycket stor betydelse, och jag troratt den kommer att bli något av en nyckelfråga införfolkomröstningen.Vi försöker belysa dessa frågor genom insatser påflera fronter. kallade BirgitFriggebo och jag till ett möte på . Vi bjöd införeträdare för olika kvinnoorganisationer ochenskilda personer som aktivt har deltagit ikvinnodebatten. Vi försökte få fram ett antalsynpunkter på och förslag till hur vi fortsättningsvisskall agera i den här frågan. Vi är i färd med attfölja upp en rad bra förslag som framfördes undermötet.Vi kommer att satsa på ökad information. Vikommer att anordna särskilda seminarier somgäller kvinnorna i EG. På särskilda seminarierkommer vi också att försöka belysa de rättsligafrågor som aktualiseras i ettmedlemskapsperspektiv och som har samband medkvinnor och EG. Vi kommer också att försöka föraut debatten regionalt på olika sätt. Dessutommottar vi gärna ytterligare uppslag till hur vi skallföra informationen vidare och stimulera debatten.Den är av central betydelse förmedlemskapsfrågan.Anf. 30 ()replik:Fru talman! Jag tackar för de här kompletterandeupplysningarna om kvinnoperspektivet. Jag trorprecis som att det kommer att varakvinnorna som avgör om vi skall gå med i EG ellerej. Därför är denna fråga oerhört viktig. Jag blevglad när jag fick höra om de seminarier som skallhållas och den information som skall spridas. Dethär är en levande debatt som skall följas upp ochvara i gång ända fram till folkomröstningen.Jag har ett förslag - ni kanske redan har tänkt pådet -, nämligen att man skall göra enkvinnoperspektivskonsekvensanalys av alla förslagsom läggs fram. Vi begär jumiljökonsekvensanalyser vid olika politiska beslutsom vi fattar. På samma sätt borde det göraskvinnoperspektivsanalyser av olika beslut. Vilka fördelar kan vi få, och varkan problemen ligga? Det är några av de frågor somen sådan analys kan innehålla.Anf. 31 ():Fru talman! Få frågor har under de senaste årenblivit så grundligt genomdiskuterade som fråganom och den europeiska integrationen. Intebara utan faktiskt under desenaste decennierna har debatten om Sverigesdelaktighet i den europeiska processen ständigtförts. Meningarna har skiftat och kommernaturligtvis att göra så även om hur viskall gestalta vår roll i det europeiska samarbetetoch vilken politisk inverkan vi skall sträva efter föratt utveckla det euroepiska samarbetet.Ibland tycker jag dock att denna diskussion blirperspektivlös. Det faktum att det finns många,viktiga frågor som måste behandlas och diskuterasoch som är värda respekt, får inte skymma ettstörre och mera betydande faktum. Den normalautgångspunkten, sett utifrån vår historia och våraerfarenheter, är nämligen att skall ta enaktiv del i den euroepiska integrationen. Detta hargällt för den svenska ekonomins framväxt under enhundraårsperiod, då vår ekonomi harinternationaliserats och då det har legat i vårtintresse att - och hela världen - har varit enmarknad för svenska företag. Få ekonomier är i dagså europeiserade som den svenska. Vi ser det i formav en betydande välfärd, jämfört med många andraländer.Det finns också ett annat moment i synen på deneuropeiska integrationen. Det gäller den politiskagrunden, där vi i tenderar att glömma attden europeiska integrationen är en process avtålmodigt arbete som är förankrad i visioner omfreden i , viljan av att säkra människors fri-och rättigheter i och viljan att föra Europasfolk närmare varandra. Denna vision består intebara av högtravande teoretiska och doktrinäraformuleringar, utan den är en verklighet förEuropas folk. Vi ser det i form av att det har blivitmöjligt för allt fler människor att resa fritt i Europa.Vi ser det också i form av att det nya somnu växer fram kommer att bli ett medborgarnasEuropa, där staterna inte uppställer några gränserför de enskilda människorna. Vi ser det i detfaktum att folk har kommit varandranärmare. har man ett växande samarbete påekonomins område likaväl som på utbildningens,kulturens och en mängd andra områden.Jag tror att vi i har anledning att kännarespekt för att en av de främsta drivkrafterna för eneuropeisk integration har varit och är avskyn förföljderna av nazismens härjningar i , förkriget och de ruiner som detta efterlämnade. Enannan viktig drivkraft är avskyn för förtrycket iöstra , som för så band halvaEuropas befolkning under diktatur. Detta har sinspegelbild i ett demokratiskt och fungerandesamarbete mellan fria nationer.I den europeiska debatten i är det nu dagsatt vi inte enbart skall diskutera hur vi skall lösaolika konkreta frågor och problem. De skall, böroch får diskuteras. Men vi skall också föra debattenutifrån frågan vad det innebär för del attställa sig utanför en gemenskap och samverkan sombygger på demokratins och frihetens grund och påen vilja att säkerställa detta för hela . Vadinnebär det för del att ställa sig utanför enprocess, som har varit vår process, när det gäller attföra ekonomierna närmare varandra? För vår delhar det tagit sig uttryck i medlemskapet i EFTA ochi att den svenska ekonomin har blivit en öppenekonomi gentemot . Vad innebär det för vårdel att ställa sig utanför det tålmodiga arbetet attfortsätta att säkra de mänskliga fri- ochrättigheterna? Vem kan i dagens säga attdetta är en överflödig gärning? Det är lika omöjligtsom att någon efter slut skulleha sagt att det vore en överflödig gärning att säkrafriheten, demokratin och de mänskliga fri- ochrättigheterna.Fru talman! Frågan måste nu ställas till dem somförsöker hitta förevändning efter förevändning ochkonkret problem efter problem i det europeiskasamarbetet för att kunna säga nej till det i sinhelhet. Vad är deras alternativ? Vad skulle detinnebära för del att vi säger nej till denmöjlighet för svenska medborgare som öppnagränser innebär? Vad innebär det att vi skulle ställaoss vid sidan av ett fördjupat samarbete för attsäkra demokratin och de mänskliga fri- ochrättigheterna? Vad innebär det att vi skulle ställaoss vid sidan av ett arbete som går ut på att skapagemensamma demokratiska beslut över detgemensamma?Detta, fru talman, är en politisk debatt som måstetill för att göra klart att det är de som säger nej somstår för den stora avvikelsen i svensk politisktradition.Anf. 32 ()replik:Fru talman! började med attberätta om hur samarbetarnära med och med hela världen. Han taladeom hur vårt näringsliv har varit med i samarbetet.Han nämnde inte exempelvis , mendet har vi varit med och byggt upp, och där är vimed och arbetar för mänskliga rättigheter. Hantalade också om hur det har blivit fritt att resa.Allt det här är en beskrivning av nuläget. ärmed aktivt i det europeiska samarbetet. Vi är medi FN, vi är med i , vi samråder på olikaplan - genom våra företag, genom våra olikaorganisationer också inom EG, genomEuropafacket, industriförbunden, osv. ärmed i allra högsta grad. Vi har ett frihandelsavtal,och vi har massor med andra avtal. Våra ungdomarfår studera i , vi harforskningsutbyte med industrin i COMETT, osv.,osv.Det som skiljer och det vi håller på att göra , detär att vi skall binda oss för att ta över deras lagar.Vi skall binda oss för att lyda EG:s lagar. Men ingenhar kunnat tala om för mig varför det skall varanödvändigt. Vi är inte isolerade . Precis somGunnar sade har vi byggt upp dettafantastiska samarbete. Vi skall naturligtvis fortsättamed detta fantastiska samarbete. Men varför måstevi ta över alla lagar som vi, även om blirmedlem i EG, bara får ett begränsat inflytandeöver? Varför kan vi inte fortsätta att ha svensk rätttill självbestämmande och som en suverän stat isamarbete och öppenhet tillsammans med allaandra länder fortsätta ett bra samarbete för alla defina och viktiga mål som togupp?Vad är det som säger att vi måste börja lyda lagar?Det är nu till att börja med genom EES-avtaletfråga om 1 400 lagar, och sedan tillkommer allalagar som man hittar på inom den inre marknaden.Om blir medlem får vi sedan underordnaoss allt det som man beslutar där nere. Europasländer är dock väldigt olika.Det har också, inte minst genom den nordiskaerfarenheten, visat sig, att så länge ochSverige var i union och var storebror ochdet var bekymmer för , så var det krångelmed vårt samarbete. Men efter den fredligaunionsupplösningen har vårt samarbete under årenblivit allt bättre. Det kan bli sämre om man som ettlitet land tvingas lyda de större makternasbestämmelser, som kanske passar för dem men somkanske inte passar för oss.Gunnar , varför fortsätter vi inte detintensiva och fina samarbete som GunnarHökmark här själv vältaligt har beskrivit, utan attbinda oss för att ge upp svensksjälvbestämmanderätt?Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag tycker att väldigt väl speglar det utanförskap sommånga på nej-sidan i praktiken vill verka för. Deinser inte att den europeiska utvecklingen, liksomSveriges utveckling, är fråga om en ständigtfortlöpande process.