prot · GF0980 · 1992-03-19 00:00:00 — Därför tycker jag att man skallhitta ett så effektivt system som möjligt.Speciellt vid dödsfall är det svårt för människor närde inte får klara av de praktiska frågorna så snartsom möjligt. Jag hoppas att ni verkligen övervägerdetta och söker alla vägar till lösningar. Jag tror kan finna sådana.Jag hoppas att ni fattar ettbeslut beträffande förvaringen av kyrkoböckerna,så att det blir klarlagt hur det skall gå till. Det äregentligen bara en praktisk fråga, som är ganskaenkel att lösa om man bara kan komma överens.Frågan om en lagstiftning om församlingsregisterberör oerhört känsliga frågor. Präster har förklaratför mig hur svårt det kan vara när de kommer hemtill en familj med en konfirmand och behöver ställafrågor om vem som är far till barnet osv. De kännerett motstånd, och det kan skapas en negativatmosfär vid ett sådant besök, medan det i ställetborde vara oerhört positivt när en själasörjaredyker upp i en familj.Man måste därför mycket noga tänka över hurdetta skall organiseras. Inte heller jag är någon vänav ideell lagstiftning, men detta måste ut påett rationellt sätt och utan att man tummar påintegriteten. Får vi en integritetsdebatt förfelar vihela systemet.Situationen när det gäller kyrkobokföringen ochfolkbokföringen har under de senaste månadernavarit så beklämmande att man bör försöka reda utproblemen. Jag har en känsla av att civilministerndelar den uppfattningen. Ta då ocksåskatteministern i hampan och se till att han gör sindel! Det är egentligen han som skall svara för dessafrågor, som hör till hans revir, och de bör kunnalösas i enighet i regeringen.Anf. 12 ():Herr talman! Jag är glad över att civilministern harambitionen att göra det bästa möjliga av en ganskaomöjlig situation. Jag hoppas att dagens debatt kange råg i ryggen när det gäller fortsattaförhandlingar.Vi skall inte i lägga oss i om man skallanvända fax eller post, men den erfarenhet som jaghar från glesbygden hemmavid är att brevetkommer fram snabbare ju längre det har gått. Dettyder på att ni, i varje fall hos oss, har lyckats välmed skatteförvaltningens lokalisering ochmöjligheterna att ganska snabbt få fram ett brev.Eftersom regeringen har ett sammanhållet ansvarhoppas jag att , som har handom skatteförvaltningen, får en liten påminnelse omde skyldigheter som det har för tillgängligheten ochför allmänhetens möjligheter att snabbt få debesked som den vill ha från skatteförvaltningen närdet gäller folkbokföringsuppgifter, personintyg ochliknande.Anf. 13 ():Herr talman! Jag vill tacka för det positiva svaretfrån statsrådet också när det gäller möjligheternaatt återfå originalhandlingar. Jag tror att mandärigenom inte bara skulle slippa vissa kostnader.Det skulle också underlätta en del av arbetet ochskulle upplevas som en positiv lösning.De flesta lokala skattemyndigheter har redan fax,och jag tror att de flesta skulle skaffa sig det för attbetydligt snabbare kunna få tillgång till uppgiftersom de annars skulle få vänta ganska länge på. Detligger i deras eget intresse att se till att denmöjligheten finns. Detta skulle snabba upp arbetetoch lösa en del av de problem som finns i dag.Jag hoppas att de åtgärder som vi nu kan vänta ossoch öppningen när det gäller hanteringen avoriginalhandlingar skall göra att arbetet skallfungera smidigare och att problemen skallundanröjas. Vi skulle då slippa en ytterligare debattom svårigheter med svenska kyrkansmedlemsregister.Anf. 14 ():Herr talman! Jag ställde inte någon fråga tillcivilministern, men jag tog upp en sak som jag villprecisera i form av en fråga.Enligt uppgifter som jag har fått erhållerpastorsämbetena besked inom högst någon veckaom att någon har avlidit. Det är kanske i och för sigför , men det är vad som har sagts. Däremotlär man inte planera att lika snabba besked skall gesdå det gäller nyfödda. Enligt de uppgifter som jaghar fått skulle det ta mellan två och fyra veckor.Min konkreta fråga är om civilministern är bereddatt medverka till att pastorsämbetena kommer attfå besked lika snabbt om nyfödda som då det gälleravlidna. Det är, som jag sagt, att beskedom att någon är avliden skall behöva dröja en helvecka, men kan man utgå från att beskedbeträffande födslar skall kunna hanteras på sammasätt som besked beträffande dödsfall?Anf. 15 Civilminister ():Herr talman! Det glädjer mig att ochjag tydligen är inne på samma linje när det gällerförsamlingsregistren, dvs. att det kanske intenödvändigtvis behöver vara en lag, utan att vi skallkunna klara ut de problem som faktiskt finns påandra sätt. Jag är naturligtvis beredd att medverkatill detta.Jag samarbetar givetvis också med ihans del av hanteringen av den här frågan, även omdet var jag som svarade på båda interpellationernai dag. finns med och ansvarar för sindel, som naturligtvis ligger på skattesidan.Jag har inte fått tillgång till de uppgifter som TorgnyLarsson tog upp, utan för mig har redovisats attproblemet är detsamma vad gäller avlidna som vadgäller nyfödda. Det låter väldigt konstigt att manskulle skilja på dessa uppgifter, och jag ärnaturligtvis beredd att medverka till att de hanteraspå samma sätt och att man inte skall behöva väntaså som upp till två--. Detta ärhelt oacceptabelt.Jag vill avslutningsvis säga att jag tycker att det varbra att den här frågan kom upp. Det är viktigt attledamöter i intresserar sig för en frågasom denna, som berör enskilda människor så nära,att man tar upp frågan och begär att den skallutredas. Det uppskattar jag mycket.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1991/92:108 om denkommunala kompetensenAnf. 16 Civilminister ():Herr talman! har frågat mig hurregeringen avser att följa utvecklingen i fråga omkommuners näringsverksamhet och vilka åtgärderregeringen kan vidta för att motverkaöverskridanden av den kommunala kompetensen.Till att börja med vill jag gärna säga att jag liksomLennart välkomnar den utveckling motentreprenadlösningar, enskilda initiativ och nyaverksamhetsformer som pågår i mångakommuner och landsting. Jag tror att en sådanutveckling är nödvändig både av ekonomiska skäloch för att ge enskilda människor möjligheter till ettökat ansvarstagande.Så till den direkta frågan om bolagsbildningar ochden kommunala kompetensen.Låt mig först slå fast att en kommun eller ettlandsting inte får låta ett kommunalt bolag bedrivaverksamhet som faller utanför den kommunalakompetensen. Ett kommunalt beslut om en sådanbolagsbildning eller ytterligare engagemang i ettsådant bolag kan överklagas och laglighetsprövas.Om ett bolag självt utvidgar verksamheten i stridmot den kommunala kompetensen finns däremotsom regel inte någon möjlighet till överprövning. Iett sådant fall kan en överprövning endast skeindirekt, t.ex. om fullmäktige beslutar om att gebolaget medelstillskott eller ger instruktion tillombud vid bolagets årsstämma.Regeringen har beslutat tillsätta enkommitté med uppgift att lämna förslag till åtgärderför att stärka den lokala demokratin (dir. 1992:12).Kommittén skall bl.a. studera den ökandemarknadsorienteringen av verksamhetoch framväxten av nya produktions- ochverksamhetsformer. Inom denna ram skallkommittén kartlägga omfattningen ochkonsekvenserna av den ökade bolagiseringen ochvid behov föreslå åtgärder med anledning av dennaundersökning.Det ingår således i kommitténs uppdrag att ta sig anproblem av det slag som tagits upp iinterpellationen.Anf. 17 ():Herr talman! Jag tackar civilministern för svaret,vilket visar att civilministern ser positivt på attkommuner och landsting utvecklar nya ocheffektiva verksamhetsformer. I detta ingår som ettviktigt element att man, då det är fördelaktigt,lägger ut verksamheten på entreprenad ochvälkomnar enskilda initiativ även inom dentjänstesektor som i första hand varitförbehållen egen-regi-verksamhet hos kommuneroch landsting.Vad jag med min interpellation främst velat fästauppmärksamheten på är att kommunala bolag,men även ibland delar av förvaltningar somorganiserats som s.k. resultatenheter, samtidigtmed den s.k. utvecklingen av den egnaverksamheten börjar sälja sina tjänster på denöppna marknaden. Detta är ju kompetensvidrigt.Det som föranleder att det kommunala bolageteller förvaltningen finns till är ju inte att man skallägna sig åt sådan sidoverksamhet, utan man skallägna sig åt sådant som ligger i linje medkommunens ändamål.Denna sidoverksamhet torde i de allra flesta fallligga helt utanför den kommunala kompetensen.Samtidigt kan det vara frestande för en driftig chefatt på detta sätt vidga sin s.k. rörelse. Ofta anges juöverskottskapacitet, som kan säljas och som då gervissa intäkter, som ett skäl till att man på det härsättet vidgar sin spelplan. anges att bolagetkan skaffa sig viktig kunskap som kan vara bra attha. Det finns faktiskt exempel på kommunalaverksamheter, servicekontor, som nästan börjatförsumma sina egentliga uppgifter inom denkommunala organisationen och i stället ägnar kraftåt att utveckla denna icke kompetensenligasidoverksamhet. upplevs också just dennadel av verksamheten av personalen som mycketintressant.Att man inom en verksamhet vill ägnasig åt andra verksamheter än dem man i första handfinns till för bör i stället betraktas som en signal tillägaren, kommunen, att bolaget bör få en annanägare som inte är bunden av den kommunalakompetensen. Enheten kan då göras personalägdeller försäljas som rörelse, som kan utvecklas påmarknaden i konkurrens med andra och då, inomramen för denna likvärdiga konkurrens, bl.a. säljasina tjänster till kommunen. Man skall emellertidinte låta den typen av företag leva kvar inom denkommunala organisationen, i praktiken delvis vidsidan av kommunallagen.Jag noterar nu att civilministern själv anger vilkasvårigheter det innebär att gå in med sanktionermot t.ex. kommunala bolag som informelltutvidgar sin verksamhet vid sidan av denkommunala kompetensen. Som civilministernangav finns i praktiken ingen möjlighet tillöverprövning. Överprövning kan egentligen baraske i de mycket specifika fall då det är fråga om ettkapitaltillskott till bolaget från fullmäktige. Dettaleder till att det kan utvecklas en gråzon, somförsvårar en sund konkurrens mellan de olikaaktörerna på lika villkor, som det äromöjligt att genomföra några ingripanden, trots attdetta -- det tycks vi vara överens om -- väl måstebetraktas som en verksamhet som strider motkommunallagen.Det är bra att denna fråga ingår i det material somskall behandlas av kommittén om den lokalademokratin. är det självfallet viktigt attalla potentiella aktörer redan nu vet att statsmaktenhar ögonen på dessa förhållanden och att det ärstatsmaktens intention att den kommunalakompetensen inte skall vidgas. På så sätt kankanske utvecklingen av denna gråzon hållastillbaka i avvaktan på att det preciseras hur enövervakning eller motsvarande skall ske. Jag menarsjälv att det kanske vore lämpligt att något statligtorgan, t.ex. statens pris- och konkurrensverk,redan nu gavs i uppgift att följa i vilken utsträckningkommunal affärsverksamhet bedrivs vid sidan avden kommunala kompetensen, eftersom en sådanverksamhet långsiktigt försvårar en sundkonkurrens.Jag vill avslutningsvis fråga civilministern: tänka sig en sådan kartläggning ochen uppföljning av hur den nuvarande utvecklingenser ut, just i syfte att motverka att allt flerkommunala verksamheter i en accelererande taktbörjar bedrivas på det här sättet och att dennagråzon därmed växer?Anf. 18 ():Herr talman! Ute i våra kommunerpågår ett intensivt förnyelsearbete. Mycket av detgamla håller på att överges, och det har ocksåcivilministern och tagit upp.Även jag välkomnar detta. Jag tycker att det är bra.Jag har i ägnat mig åtkommunalpolitik, och jag tycker att det är viktigtatt man vågar ifrågasätta och pröva nya vägar. Detär alldeles nödvändigt, annars kommer intekommunerna att klara av de ökande behoven ochej heller ekonomin. Det är nu mycket som behövs:en bättre skola och bättre omsorg om våra barn ochvåra gamla.Herr talman! När det här är sagt, inrymmer dennautveckling problem och frågor. Jag tycker därför attde frågeställningar som tar upp isin interpellation är mycket viktiga. Var gårgränsen för den kommunala kompetensen? Är detså att kommunerna håller på att muta in områdensom de rätteligen skulle hålla sig borta från? Frånfolkpartiets sida har vi länge varnat för dettilltagande intresset att bolagisera kommunalverksamhet, och vi har gjort det med utgångspunkti principiella skäl. Kommuner skall inte ägna sig åtnäringsverksamhet. Vi har många erfarenheter avhur illa det kan gå. Kommunala bolag riskerar attförrycka konkurrensen. Det finns flera exempel pådet. Ett annat viktigt skäl är att skattefinansieradverksamhet kräver full demokratisk insyn, och så ärdet som bekant inte . Kommunala bolag är ochförblir en hybrid.Herr talman! Det finns också en klar risk för att vimed den omdaning som sker i våra kommunerhamnar i ett svårtydbart gränsområde mellankommunal och privat verksamhet. Det är bra attkommunerna ökar mångfalden och avknopparverksamhet, att rollfördelningen mellankonsument- och producentintressen blir tydligaregenom de här beställar- och utförarmodellerna.Man renodlar också den politiska rollen, vilket ärbra. Men det är viktigt att vi följer den härutvecklingen utifrån både den kommunalakompetensen och det demokratiska perspektivet.Överväger man att överföra kommunalverksamhet, som också var innepå, till bolagsform är det då rimligare att ta stegetfullt ut, att helt privatisera verksamheten, att säljaut den. Då blir det klara spelregler, och alla vet vadsom gäller. Demokratin och medborgarnas insynfår inte heller sättas ur spel, eftersom det äroffentligt finansierad verksamhet.Herr talman! Hur nödvändigt det är attavmonopolisera och utsätta verksamhetför konkurrens visar bl.a. konkurrenskommittén isitt delbetänkande. Kommittén har också en delintressanta förslag till hur man skall ökakonkurrensen och höja kommunernas bådeproduktivitet och effektivitet. Det mesta ibetänkandet är bra, men jag vill komma med enliten anmärkning.Kommittén föreslår bl.a. att kommunerna skall fåbedriva uppdragsverksamhet för varandra. Detfinns all anledning att redan nu vara myckettveksam till ett sådant förslag, civilministern. Detriskerar att sätta konkurrensneutraliteten ur spel.Dessutom känns idén mycket konstlad. Om jagförstår det hela rätt, skulle det innebära att Malmösgatukontor skulle kunna laga gator i ochLunds gatukontor laga gator i Malmö.Jag tror också rent allmänt att de kommunalabolagen på ett osunt sätt stimulerarkommunalpolitiker att ge sig in i näringslivet ochnäringslivsverksamhet. I min hemstad harsocialdemokraterna excellerat ikonstiga företagssatsningar -- allt i tron att politikerockså är skickade att driva företag. I finns25 kommunala bolag där kommunen harmajoriteten av ägandet och 12 bolag där det finnskommunala intressen. Viljan att expanderakommunens domäner har tagit sig uttryck isatsningar på färjelinje, nöjesarrangemang,tomatodling och taxirörelse. fickmalmöborna en påminnelse om hur kostsamt dethär kan vara. Vi hade ägnat oss åt att försöka startaett ferrokromverk -- det lades ner --och det har kostat malmöborna hundratals miljonerkronor. Jag skulle kunna räkna upp fler exempel.Vad gäller problemen med insyn, tycker jag attKommunförbundets tidning på ett mycketillustrativt sätt har pekat på vad som kanförekomma: smussel med resor, sprit, gåvor, stödtill diskutabla företagssatsningar, och känsligafrågor göms undan från allmänhetens insyn.Herr talman! Jag tycker att civilministern har allanledning att bevaka det här. Jag vet att det finnsmånga kommunalpolitiker, kanske t.o.m. en ochannan liberal, som tycker att det är roligt att sitta ibolagsstyrelser och bedriva litet mer effektivverksamhet, man jag tror att det är mycket viktigtatt de demokratiska grundprincipernavidmakthålls. Offentlig verksamhet, som ärskattefinansierad, skall styras med demokratiskametoder, och medborgarna skall ha full insyn. Så ärdet inte , och därför bör vi vara aktsamma ochse vad som händer i våra kommuner. Det är viktigtatt medborgarna får ökade möjligheter tilldemokrati och insyn. Det är också viktigt attpengarna används på ett riktigt och bra sätt, mensådana här gråzoner, där vi inte vet vad som gälleroch där medborgarnas möjligheter att direktpåverka på olika sätt, både direkt och indirekt,omöjliggörs, skall vi vara mycket aktsamma med.Jag är därför glad att civilministern, som jag tydersvaret, mycket entydigt följer frågan och är bereddatt agera, om utvecklingen visar sig gå alldeleskäpprätt åt fel håll.Anf. 19 Civilminister ():Herr talman! Jag vill först poängtera att jag tror attkommunerna i allmänhet är väl medvetna omgränserna för den kommunala kompetensen ochhåller sig inom de ramar som gäller. Detförekommer naturligtvis också, som har påpekatshär, sidoverksamhet som är kompetensvidrig ochsom därför inte kan accepteras.Jag vill först betona att det har gjorts en skärpningoch en precisering av reglerna, när det gäller bådenäringslivsfrågor och de kommunala företagensställning, i den nya kommunallag som trädde i kraftden . Där finns regler om insyn i,inflytande och kontroll över företagen, och demotverkar den utveckling som här har beskrivits.En av orsakerna till att vi har tillsatt utredningenom lokal demokrati, som vi så snabbt tog initiativtill, är just frågan om gråzoner, som mycket lätt kanuppträda i sådana här sammanhang. Det är tydligtuttalat att det är en fråga som kommittén skall seöver, för att eventuellt täppa till de hål som kanfinnas. Jag är därför inte beredd att nu medverkatill att konkurrensverket nu skall göra enkartläggning, eftersom frågan kommer attbehandlas av lokaldemokratikommittén.När det gäller frågan om insyn i ,skattefinansierad verksamhet, som är mycketviktig, vill jag peka på den möjlighet som finns i daggenom den demokratiska kontrollen. Frågor omverksamheten i kommunala företag kan ju tas uppi fullmäktige i t.ex. interpellationer och motioner,och på det sättet får man i gång en offentlig debatt,som kan vara nog så verksam, eftersom den brukarvara tacksam för media att rapportera om. Denmöjligheten finns alltså . I övrigt vill jagåterigen hänvisa till den kommitté som helt nyligenhar tillsatts och som kommer att överväga de härfrågorna.Olle ställde en fråga omuppdragsverksamhet för andra, och den tas upp ikonkurrenskommitténs förslag. Det är för tidigt attuttala sig om den frågan, då remisstiden gick ut den16 mars och frågan kommer att beredas vidare. Jagvill alltså inte ta ställning till den i dag.Anf. 20 ():Herr talman! Det är glädjande att civilministern såtydligt och klart har markerat att en sådan härsidoverksamhet är kompetensvidrig. Jag uppleversjälv att man inte riktigt klart känner gränserna,vare sig i sådana här resultatenheter ute ikommunerna eller i de kommunala bolagen.Därför är det viktigt att landets kommunministergör detta tydligt. Det kan vara ett tecken på atthållningen till denna verksamhet kommer attskärpas, så att det inte bara, som , informelltkan ske en vidgning inom ramen för ett upprättatbolag.Varför det här är extra aktuellt nu är ju att mångakommuner organiserar sig på ett annorlunda sättoch bygger upp s.k. resultatenheter. De känner oftaatt de lever under kärva förhållanden, och då kandet vara ganska lätt för en chef att säga att han skallskaffa sig ett ökat rörelseutrymme genom att börjasälja tjänster, överskottskapacitet som finns vidsidan om. Detta pågår på ganska många ställen.Det är då viktigt att se möjligheten för den typenav enheter, som säljer tjänster, att organiseras sompersonaldrivna enheter eller som bolag därkommunen inte är ägare, om man skall säljanågonting utöver den rent kommunalaorganisationen.Det här kan bli en signal, dvs. att man markerar attdet inte är kommunens sak att bedriva denna typ avaffärsverksamhet.De något större kommunala bolagen ägnar sigibland åt att gå utanför den kommunalakompetensen. Ofta finns det också mycket storkapacitet att göra detta. Jag såg en uppgift somgällde de landstingsägda tvätterierna. Om dessatvätterier ökade sin produktionstid med 2 tim.,skulle de kunna ta hand om den kommersiellatvättverksamheten i hela landet. Detta kan ocksåvara en signal till en strukturförändring, som börske utanför den kommunala organisationen, dvs.att bolagen privatiseras.Anf. 21 ():Herr talman! Det är riktigt som civilministern sägeratt vi har fått en ny kommunallag. Jag minns när jagsjälv var delaktig i ett remissvar. Då satt jag ju påandra sidan bordet. Möjligen kunde jag göra någrarent praktiska ingrepp. Jag tycker emellertid attdetta är en mycket ideologisk fråga. Vi måste getydliga signaler.Jag har förståelse när civilministern säger att manskall vara försiktig med regler och lagar. Detframkom även i det föregående svaret. Det är ävenmin uppfattning. Jag tror också att vårakommunalpolitiker i stort sett har ett ganska gottomdöme -- i varje fall så vinnlägger man sig om det.Den debatt som förs måste också föras här. Det ärviktigt att få höra att statsmakterna inte enbartsäger: På grund av att statsbidragssystem m.m. nuändras får ni nu sköta er helt själva, vi bryr oss inteså mycket om det här längre. Man måste mycketnoga se var gränserna går och uttala sig om var detinte går att acceptera ett överskridande.När en kommun väljer att bolagisera sinverksamhet, gör den ju det för att den tycker -- isynnerhet har tyckt -- att den kommunalaorganisationen är för stelbent och att det helt enkeltgår lättare och snabbare på så sätt.Civilministern säger att man kan ställa frågor ifullmäktige. Ja, det har jag gjort, men jag fick inteprecis några riktiga svar. Mer eller mindre indirektsade man: Poängen är att det hela skall drivaskommersiellt och då skall ni inte ha med det attgöra, mina vänner.Om det sker i ännu större omfattning att man nuväljer dessa vägar, vilket i sig kanske är riktigt imånga fall, måste man se till att det antingen finnsinsyn, dvs. ökade möjligheter för människor att sehur pengarna används, eller att beslut fattas omprivatiserande av verksamheten, dvs. man säljer utden helt och hållet. Det mellanting som nuförekommer i ökande omfattning är det farliga isammanhanget.Civilministern och regeringen bör mycket nogafölja utvecklingen på detta område och dessutomgöra uttalanden som entydigt kan förstås såväl avkommunförbund, landstingsförbund ochkommunalpolitiker som av kommunalatjänstemän.Anf. 22 Civilminister ():Herr talman! Jag håller helt med om att debattenoch uppföljningen när det gäller dessa frågor äroerhört viktiga, särskilt när omställningen ärså enormt stor. Det händer fantastiskt mycket påden kommunala sidan beträffande bolagsbildningoch utläggning av verksamhet i andra former.Den viktiga signal som regeringen avgivit är tydligadirektiv till kommittén. Regeringen skall se övervad som händer. Statsmakternas sätt att se över äratt tillsätta en kommitté, som kan överblicka hur detfungerar i hela landet. Jag följer arbetet med stortintresse och ämnar vidta de åtgärder somkommittén kommer fram till är nödvändiga.Anf. 23 ():Herr talman! Det civilministern nu säger ärtillfredsställande. Jag vill emellertid tafasta på vad civilministern sade i sitt tidigare inlägg,nämligen att denna typ av sidoverksamhet måstebetraktas som kompetensvidrig.I och med detta har man inte enbart att invänta i utredningen kommer fram till hur enuppföljning lämpligen sker. Det här måstebetraktas som en signal till allaverksamhetsansvariga, oavsett om de sitter i enkommunal förvaltning eller i kommunala bolag, attgråzonen, som faktiskt är på gång, inte ligger inomramen för den kommunala kompetensen.Regeringen avser uppenbarligen inte heller attändra den till att bli kompetensenlig.Civilministerns tydliga uttalande räcker kansket.o.m. för att hejda den rörelse som kanske är pågång i en del fall.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1991/92:106 omhumanitära insatser i IrakAnf. 24 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omden är beredd att ta något nyttinitiativ för att avhjälpa den katastrofalasituationen för civilbefolkningen i talman!