prot · GF09115 · 1992-05-19 00:00:00 — '''' är ett alldeles för defensivt uttryckfrån kommunikationsministern. Det är ett sätt attkomma undan ansvar.Så snabbt det någonsin går skall den teknik somfinns användas. Med teknik menar jag luftkudde.Bilindustrin har haft decennier på sig att införadenna luftkudde. Men på ett för mig obegripligt,cyniskt och ansvarslöst sätt har industrin underlåtitatt göra detta.Om en lag om obligatoriskt användande avluftkudde skulle införas i skulle minst 70 livräddas . Talet om att lag om luftkuddeskulle innebära ett handelshinder inför ett inträde iEG är defensivt och svagt. En av anledningarna attgå med i EG är att konstruktivt tillföra dengemensamma marknaden bra och goda idéer.Anf. 175 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag håller helt och hållet medCatarina Rönnung om att luftkuddar i bilar är någotmycket positivt och angeläget, och det är något somkommer att bli obligatoriskt i framöver.Catarina Rönnung säger att det är defensivt att talaom EG. Jag kryper inte bakom argumentet om EG.Sverige är inte med i EG . Men, CatarinaRönnung, deltar i den europeiskatransportministerkonferensen . Jag kommeratt där ta initiativ till att försöka åstadkomma ensituation där det går att undvika anklagelserna omhandelshinder. Men det gäller att klara detta.Det finns nämligen ett antal bilar som ärkonstruerade för att ha luftkuddar. Där är det fåproblem. Men de bilarna exporteras till USA.Sedan finns det ett antal bilar som icke exporterastill men som säljs i och som inte ärförberedda för luftkuddar. Det är de fabrikanternasom kan anklaga oss för att sätta upp tekniskahandelshinder. skall vi arbeta konstruktivt medproblemet med målet att få ett obligatorium förluftkuddar inom Europa.Sverige är, som sagt, ännu inte medlem i EG. HadeSverige varit det hade vi kunnat agera inom EG:sramar. Men vi skall göra vårt yttersta inom deneuropeiska transportministerkonferensen för attsamordna en positiv utveckling på området.Anf. 176 ():Herr talman! Jag vill verkligen tacka för detta svar.Det lät konstruktivt och bra, och jag vill önskakommunikationsministern lycka till vidkonferensen. Den är viktig och kanrädda liv i . Vi skall också vara rädda omsvenska liv och se till att skadorna minimeras.Lycka till! (Kommunikationsminister () inpass:Tack! )Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1991/92:706 omBotniabananAnf. 177 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag kommer att verka för att skall få demedel som krävs för att genomföra en fördjupadförstudie av har till uppgift att planera ochgenomföra järnvägsinvesteringar i banor sombedöms vara av nationell karaktär. Inom banverketpågår löpande ett arbete med att ta fram underlagför att inom de av riksdag och regering givnaramarna göra prioriteringar mellan olikajärnvägsprojekt.Botniabanan är ett bland flera projekt sombanverket kommer att pröva i samband med denkommande stomnätsplanen. Resurser för att görade utredningar som behövs som underlag för attkunna ta ställning till projektet finns inom ramenför nuvarande anslag. Jag kan motdenna bakgrund inte se något behov av att vidtanågra åtgärder med anledning av . 178 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret, även om jaghar litet svårt att förstå dess innehåll med tanke påde tidigare debatter vi har haft om justBotniabanan.Kommunikationsministern besökte tidigare i vårasvårt län och uttrycke sig då positivt omBotniabanan i medierna. Han har sagt att innan detgår att ta ställning till en projektering är det viktigtatt en fördjupad förstudie av detta projektgenomförs.Det är inte bara kommunikationsministern som haruttalat sig positivt. Även arbetsmarknadsministerBörje har varit positiv och han talade vidsitt senaste besök t.o.m. om snabbtåg tillHaparanda. Men till det tror jag inte att det finnsmedel i nuvarande budget.Det räcker inte att tala vackert om objekt. Det ärviktigt att också visa handling bakom orden.Kommunikationsministern säger att harmedel till hands. Jag har andra uppgifter som sägeratt det inte finns pengar för att göra dennafördjupade förstudie. Det är orsaken till att jag harframställt frågan. Det är oerhört viktigt attriksdagen, och andra som har att ta ställning till såviktiga objekt, skall ha ett bra beslutsunderlag.Den dag vi i skall ta ställning till nästastomnätsplan, får det inte ligga grus i maskinerietså att vi skall tvingas säga att på grund av att detinte har funnits medel har vi inte kunnat få fram ettbeslutsunderlag.Jag vill veta konkret om det i budgetfinns pengar öronmärkta för en fördjupad förstudieav Botniabanan.Anf. 179 Kommunikationsminister ():Herr talman! Svaret på den sista frågan är: Jag vetinte om det finns öronmärkta pengar. Men jag ärhelt övertygad om att det ligger inom ramen förbanverkets uppgifter att genomföra en sådanfördjupad förstudie. Jag är även helt övertygad omatt denna fördjupade förstudie kommer att finnasden dag besluten skall fattas.Den första övergripande studien var betydligt merapositiv än vad som hade förväntats. Det finns ettstarkt intresse inom att se till attunderlaget tas fram så att det går att göra enjämförelse mellan olika angelägna projekt vidfastställandet av stomnätsplanen.Anf. 180 ():Herr talman! blev det här ännu svårare attförstå. Statsrådet sade i sitt svar att det finnsresurser som gör det möjligt att genomföra dennastudie. vet inte kommunikationsministern omdet finns resurser, men det ligger inom banverketsuppgifter. Går det att med den budgetram sombanverket har utföra hur många förstudier ochprojekteringar som helst? Är det inte viktigt attkommunikationsministern verkar för att det finnspengar för att genomföra denna fördjupadeförstudie? Det räcker inte med att säga att man tror.Anf. 181 Kommunikationsminister ():Herr talman! tycker jag att isin ambition att hålla frågan levande går litet långti utkanten av ämnet. Hon säger att jag har retirerat.Men jag säger att jag inte vet om det finns någraöronmärkta pengar för just detta projekt. Men detfinns resurser för fördjupade förstudier av deprojekt som skall prövas i den kommandestomnätsplanen. Därom är jag helt övertygad.Elvy kan vara helt lugn på denpunkten. Det finns inte någon motsättning mellanElvy och mig när det gäller att se till attfrågan om är prövad så att det finnsett relevant beslutsunderlag när den dagenkommer.Anf. 182 ():Herr talman! Det sista kommunikationsministernsade var mycket bra. Men jag vill göra tydligt förkommunikationsministern att mitt motivnaturligtvis är att få till ett beslut som gör attprojektet kan förverkligas.Jag är inte mån om att hålla frågan levande. Jag ärnaturligtvis mån om att frågan skall avslutas. Detinnebär att det finns möjlighet att genomföra dennafördjupade studie.Jag nöjer mig med detta. Finns det inte pengarlängre fram återkommer jag med min fråga.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1991/92:768 om en ny broöver ÅngermanälvenAnf. 183 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att påskyndabyggandet av en ny bro över Ångermanälven.Bakgrunden till frågan är att ett hål uppstått i dennorrgående vägbanan på och attvägverket därför dirigerat om fordon över fyra tonvia Hammarbron.Framtagandet av arbetsplan för en nybroförbindelse över pågår förnärvarande. Dessutom behandlas i regeringen enansökan om särskild prövning av projektet enligtnaturresurslagen. Innan projektet kan starta måstedessa processer fullföljas och beslut måste fattas.En ytterligare förutsättning för byggstart är atttillgängliga medel, ca 2 miljarder, kan anvisas förprojektet.Regeringen har tidigare lagtfram förslag och fattat beslut som innebär att ettstort antal projekt inom väg- ochjärnvägssektorerna har tidigarelagts för att skapaökad sysselsättning. Medel har anvisats till objektmed nära förestående byggstarter.För dessa satsningar har bl.a. medel från det s.k.infrastrukturanslaget tagits i anspråk. Det innebäratt det inte finns ytterligareutrymme inom detta anslag för att anslå medel bro över Ångermanälven.Eftersom brobygget ännu inte kan startas avformella skäl har jag inte ansett det nödvändigt attunder våren pröva frågan om ytterligare medel tillprojektet. Det är dock min avsikt att pröva dettaoch andra anspråk på ytterligare medel tillinfrastruktursatsningar i samband med höstensbudgetarbete.Anf. 184 ():Herr talman! Jag tackar även härkommunikationsministern för svaret. Men jag,och stora delar av övriga Sverigekan inte acceptera svaret.Kommunikationsministern och jag har tidigare ikammaren debatterat frågan om en ny bro överÅngermanälven. Då sadekommunikationsministern att när det gällerVästernorrlands län hade för väg E 4 endast tvåstartklara objekt redovisats. Det ena är Vedabron.Det projektet låg så sent att det ansågsvara bättre att använda pengar till projekt somkunde komma i gång. Dessa pengar harhuvudsakligen hamnat i till enutbyggnad av . skulle manåterkomma till.Kommunikationsministern angav då detta som skäli debatten och lovade att återkomma. har detkommit en varningssignal med det hål i bron somkommunikationsministern pekade på. finnsdet uppbyggda stålbroar. Endast en fil är öppenöver bron, och det är möjligt att komma över i enhastighet av endast . Köernaär långa, och många tunga transporter tvingasfortfarande, och det kommer även att gälla efterrenoveringen av , att köra runtHammarbron. Det är endast fordon med entotalvikt på högst som tillåts köra överbron.Kommunikationsministern hänvisade då till attpengarna huvudsakligen hade gått till Gävleborgslän. Såvitt jag vet har satsningarna på iGävleborgs län kostat 350 miljoner. Men det fannspengar avsatta, nämligen 2 miljarder, för justprojektet . undrar jag var de övriga1,7 miljarderna fanns och var de finns nu.Den situation som vi befinner oss i är heltoacceptabel. Det är alltså av stor vikt attkommunikationsministern arbetar för att vi fårfram pengarna till en ny bro nu.Anf. 185 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag hade räknat med att ElvySöderström skulle dra upp debatten från i mars.Det hela hänger faktiskt ihop. Låt mig börja medatt tala litet grand om den nya Vedabron.Projekteringen av den nya bro- ochvägförbindelsen har genomförts. pågårprocessen med att fastställa en vägarbetsplan. Denär utställd till den 15 maj.Arbetsplanen beräknas bli fastställd i slutet av julieller . Då kan vi räkna medöverklaganden av arbetsplanen. Som ElvySöderström vet finns en stark miljöopinion motdetta projekt. Det kommer att ta 2--3 månader attbehandla dem innan beslut kan fattas. De formellaförutsättningarna för att starta arbetet kan alltsåföreligga någonstans /93, om inteen prövning enligt naturresurslagen skall göras. Nuhar ju och många andra, inteminst från mitt parti, parti ochandra, hävdat att den här typen av projekt börprövas enligt naturresurslagen. Om det skallgenomföras, kommer även det att ta en viss tid.Man kan räkna med bortemot ett halvår.Det är därför som vi tyckte att det var meningslöstatt ha pengarna reserverade till detta projekt underdenna långa tid. Därför togs resurserna för projektsom kunde komma i gång . Jag kan intesvara exakt hur de är fördelade,men de skapar sysselsättning över hela landet.Jag tror att , om hon tänker efter,håller med om att det är en klokare politik än atthålla fast vid en finansiering för just det härprojektet, som inte kan komma i gång förrän efteren så pass lång tid.Anf. 186 ():Herr talman! Jag måste frågakommunikationsministern helt kort: Kommer detatt finnas pengar för en satsning på en ny bro överÅngermanälven när de formella besluten ärfattade?Miljödepartementet har skickat ut handlingarför yttrande angående 4 kap. i naturresurslagen.Miljödepartementet har en ambition att arbetasnabbt, och det har även många andra. Jag hoppasverkligen att ocksåhar en ambition att arbeta snabbt med frågan.Förhållandena för oss i och i helaövre är inte acceptabla när vi har en bromed en standard som inte gör det möjligt att ta sigöver bron med en långtradare som är tyngre än 51,4ton. Jag hoppas som sagt verkligen attkommunikationsdepartementet kommer att arbetasnabbt för att lösa frågan.Anf. 187 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som jag sade i mitt svar är dettanågonting som kommer att prövas i det vanligabudgetarbetet.Anf. 188 ():Herr talman! Jag har under hand fått veta atttrafikutskottet har diskuterat just frågan omvikten av att lösa problemet med ochfrågan om en ny bro över . Ävenom trafikutskottet inte fattat något beslut, har manoavsett partitillhörighet deklarerat att man serallvarligt på frågan och är angelägen om att denlöses på ett bra sätt.Jag har tidigare i debatten pekat på vikten av att dethär ut. Vi har ett näringsliv som är oerhörtberoende av snabba och bra kommunikationer. Urkonkurrenssynpunkt är det oacceptabelt att har detså som vi har det . Jag vill påminna om attnettoexporten från och övrigaNorrlandslän är mycket stor i förhållande tillbefolkningen. Vi bidrar med ett väldigt storttillskott till rikets nettoexport. Så jag hoppasverkligen att kommunikationsministern tar detta påallvar. Att återkomma till hoppas jag inteinnebär att man skall komma dit som turist för attse , utan att det är fråga ompengar till en bro.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1991/92:773 omkonkurrensen mellan och KastrupAnf. 189 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat om han ämnar att på samma sätt somtidigare skett ställa medel till luftfartsverketsförfogande, så att verket kompenseras för denbonusrabatt i avgifterna vid charterresor frånSturup som infördes för att kompensera fördet danska beslutet om en sänkning avcharterskatten. Arbetet är så fördelat i regeringenatt det är jag som skall svara på denna fråga.Som frågeställaren konstaterar innebar det danskafolketingets beslut att ersätta charterskatten, somdittills varit likformig i de skandinaviska länderna,med en ny lägre passageraravgift, att Sturuphamnade i en försämrad konkurrenssituation vadgäller charterarrangörernas val av flygplats.Luftfartsverkets beslut att rabattera sina avgifter påSturup till i nivå med avgiften vid får ansesvara ett kommersiellt beslut av verket, som ocksåhar väsentligt större möjligheter till sådantagerande än vid det tidigare tillfälle för 13 årsedan som refererar till i frågan.Någon kompenation för åtgärden via statsbudgetenär därför nu inte aktuell.Jag har av skatteministern erfarit att frågan omcharterskatten bereds ifinansdepartementet.Anf. 190 ():Herr talman! Vi är överens om att luftfartsverketssnabba agerande för att ge en lojalitetsbonus försvenska charterresande från var ett brakommersiellt beslut, eftersom konkurrensen omavgångarna är så hård. Researrangörerna flyttardirekt från om villkoren är sämre än påKastrup. Nettovinsten är inte större än att den kanräknas i nivån . per passagerare.Kostnaden för luftfartsverket är 35 miljoner ochmotsvarar av omsättning. Frågan ärhur länge man orkar hålla ut. Min första fråga, somjag gärna skulle vilja att svarar på, är:Vilken tidsplan gäller angående den sista satsen isvaret, där det sägs att frågan bereds ifinansdepartementet? Till vissa delar kanluftfartsverket stå för dessa 35 miljoner ,men frågan är som sagt hur länge man kan göra det.Vidare skulle jag vilja veta omkommunikationsministern anser attskatteutskottets uttalande fortfarandegäller, dvs. att verkningarna av charterskatten förSturups del skall följas upp och att man skyndsamtskall eliminera konkurrenssnedvridningar som ärtill nackdel för Sturup.Till slut: Statsrådet svarar faktiskt med två tungor.I det andra stycket talar statsrådet om attkompensation via statsbudgeten inte nu är aktuell.I sista stycket meddelas att skatteministern förnärvarande bereder frågan i finansdepartementet.Kan förklara för mig vilken av dessa tvåsatser som gäller?Anf. 191 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är alldeles uppenbart så att någraåtgärder nu via statsbudgeten inte är aktuella. Menskatteministern bereder frågan om charterskatten ifinansdepartementet. Bakgrunden till detta är attcharterskatten faktiskt är ett problem inomhela EG-området. Det är inte bara situationen förSturup som motiverar en översyn. Vi kan baratänka oss, när vi får en fast förbindelse överÖresund med tågförbindelse direkt till ,hur detta påverkas. Det finns alltså all anledning attse över frågorna.Jag kan inte ge besked om vilken tidsplan inomfinansdepartementet har för arbetet.Anf. 192 ():Herr talman! Min andra fråga, om skatteutskottetsuttalande gäller, vill jag gärna ha ett svar på.Konkurrensen mellan och är försvenskt vidkommande den absolut avgörandefrågan, eftersom sydsvenskar för sina charterresor,faktiskt 225 000 resenärer, kan välja vilken avgångde skall ha. Researrangörerna siktar redan numycket tydligt in sig på detta och annonserar isydsvenska tidningar med kampanjer som riktar sigdirekt mot och den svenska skatten.Som sagt gärna ett svar på frågan omskatteutskottets uttalande . Jag tycker attdet skulle vara bra att få ett klargörande.Anf. 193 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vet inte vilken verkan det kan ha.Jag tycker ändå att uttalandet att man skall följautvecklingen gäller så till vida att man inomfinansdepartementet nu skall se övercharterskatten bl.a. som en följd av de problemsom uppstår genom skillnaden i skatt mellanSverige och Danmark.Anf. 194 ():Herr talman! Vi är överens om att beslutet omlojalitetsbonus var ett kommersiellt bra beslut, menfrågan är om det är kommersiellt bra att på lång siktanvända av omsättningen till att statensintäkter av charterskatten skall kunna hållas pårimlig nivå. Det finns en kalkyl som visar att om dethela ramlar bort och man behåller skillnadenmellan charterskatterna, är det 92 miljoner somden svenska statskassan går miste om. Då tyckerjag att man åtminstone kunde dela på intäkterna,dessa 35 miljoner i bonus. Det vore ett brakommersiellt beslut även för staten.Anf. 195 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om det är bra på lång sikt vet jag inte.Jag kan bara konstatera att med anledning av deförhållanden som poängterar i sinfråga har meddelat att manskall se över detta. Jag tycker att det är ett bra svarpå frågan. Jag tror att den översynen kommer attleda fram till någonting som långsiktigt är bra, intebara för utan för hela den svenskaluftfartsverksamheten.Anf. 196 ():Herr talman! Därmed är jag mycket nöjd. Jag haralltså fått ut av svaret att det är den sista satsen isvaret som är den riktigaste. Det är jag mycket nöjdmed och tackar än en gång.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1991/92:697 om reglerna omförande av bil med släpvagnAnf. 197 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att se över reglerna om förande av bilmed släpvagn.Att föra personbil eller lätt lastbil med tillkopplatsläpfordon kräver endast körkortsbehörigheten släpfordonet enligt 4 § körkortsförordningen(1977:722) är att anse som lätt. I annat fall krävsäven behörigheten E. Bestämmelsen har sin grundi Wienkonvention rörande vägtrafik ochkan beträffande släpfordon med en totalvikt över750 kg anses språkligt svårtillgänglig. 2 idefinitionen sägs nämligen att ett sådant släpfordonär att anse som lätt under förutsättning att ett visstviktförhållande råder mellan drag- och släpfordonoch att den sammanlagda totalvikten inteöverstiger . Denna specialreglering tillkomfrämst för att så långt som möjligt tillåtaframförandet av personbil och husvagn med enbartkörkort med behörigheten B.I 111 § tredje stycket vägtrafikkungörelsen(1972:603) finns förbud mot att dra släpvagnar medhögre vikt än vad som gäller för fordonet.Fordonets registreringsbevis innehåller uppgifthärom liksom om den högsta tillåtna släpvagnsviktsom får framföras med stöd av B-körkort.Det är riktigt att det funnits förslag om ändring avdefinitionen av lätt släpfordon. Med hänsyn främsttill att definitionen är konventionsbunden harnågon ändring inte genomförts. Som kommentartill det speciella fall tar upp i sinfråga får jag ange att övervakningssvårigheteruppstår om man i stället för att utgå från denfastställda totalvikten skall beakta bruttovikten viddet speciella körtillfället.Anf. 198 i (m):Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Frågan baserar sig på det förhållandet att detibland kan bli litet knepigt. Det är inte var och ensom äger en släpvagn, utan den hyr man vid enbensinmack vid behov. Då kanske man noterar attsläpet har en tillåten lastvikt som överstigerdragvikten på den bil som man disponerar.Men trots att den totala vikten på släpet och denlast jag skall lasta understiger min bils dragvikt fårjag inte köra med släpvagnen.Sedan svarade herr statsrådet att det kan blikontrollsvårigheter. Det blir det väl i alla fall? Ävenom jag kör en bil och har rätt körkort kan det ändåibland hända att jag överskrider den maxlast jag fårdra. Varför det i det här fallet skulle vara ettkontrollproblem har jag därför svårt att förstå.Antag -- för att vara teknisk -- att jag har en bil somfår dra max men att det när jag skall hyraen släpvagn på macken bara finns ettsläp som kan lasta så att vikten totalt blir 1 600 kg.Antag vidare att det släp jag hyr väger ochatt jag skall lasta bara på det, så att viktensom jag drar i praktiken bara blir , alltså långtunder det jag får lov att dra med min bil. Då tyckerjag att det är knepigt att det inte är den verkligavikten som räknas utan en teoretisk vikt som manaldrig uppnår.Jag förstår att det här är något av hårklyverier, menmånga människor hamnar ibland i sådanasituationer att man inte förstår de lagar som finns,därför att sunt förnuft inte alltid haft enframträdande position vid deras tillkomst.Anf. 199 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om den senaste kommentaren är jagibland beredd att hålla med iMalmö t.ex. när man har att pröva ett antalärenden som kanske får något outgrundligakonsekvenser för den enskilde medborgaren.I det här fallet är det ändå så att det finns enlagstiftning, och det är trots allt en ursäkt att varkenSten eller jag har varit med och stiftatde lagarna. Men jag är i det läget att jag måsteförsöka följa dem, och jag ser inga möjligheter att ta initiativ till en förändring av de lagarna.Anf. 200 i (m):Herr talman! Jag noterar att statsrådet åtminstonei någon mån håller med om den kritik jag harframfört, och med det tackar jag för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1991/92:729 om högstatillåtna totalvikt m.m. för lastbilarAnf. 201 Kommunikationsminister ():Herr talman! i har frågatmig om jag är beredd att verka för att det redan år1993 blir tillåtet att i inrikes trafik använda fordonmed 18 tons boggitryck och 60 tons totalvikt.Då det gäller reglerna om 18 tons boggitryckinnebär att måste tillåtafordon i internationell trafik med 18 eller i vissa fall19 tons boggitryck från . Det ärdärvid mycket som talar för att även fordon iinrikestrafik skall omfattas av samma regler för attinte konkurrensen skall snedvridas till nackdel förde svenska fordonen.Vad sedan angår en höjning av totalvikten, ellerrättare sagt bruttovikten, till är den planeradatt genomföras . En tidigareläggning avdenna åtgärd bör med hänsyn till det ökadevägslitaget inte genomföras förrän det pågåendesärskilda investeringsprogrammet för upprustningav vägar i huvudsak är genomfört.Anf. 202 i (m):Herr talman! Jag tackar även för det här svaret påmin fråga. Jag tycker att det är litet knepigt att vibeslutar att vi skall införa de nya reglerna om 60tons totalvikt .