prot · GF0988 · 1992-03-31 00:00:00 — Detta är väl inteplatsen för och mig att utbytainteriörer från regeringsarbetet, men jag villpåpeka att vi då faktiskt satte oss på bakhasornaoch sade att vi i så fall fick låta någon plats ståvakant tills vi kunde hitta en annan och bättretingens ordning.Jag tackar för svaret, och jag utgår från att vi inomvåra resp. partier kommer att se till så att det iframtiden blir bättre på detta område.Anf. 163 Kulturminister ():Fru talman! Jag delar uppfattning idenna fråga till . Jag tror att vikvinnor måste se till att det blir en annan tingensordning. Detta får inte i fortsättningen skötasendast av partiledarna i slutna rum.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1991/92:602 omgästarbetarsystemAnf. 164 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen kommer att hålla fast vidjämlikhetsprincipen i invandrarpolitiken ochsåledes förhindra att svenska företag anställergästarbetare.Sverige har, som väl känner till,en reglerad invandring. På grund härav skall enutlänning för att arbeta i ha arbetstillstånd,om inte utlänningen har permanentuppehållstillstånd eller är medborgare i de nordiskaländerna.Kriterierna för möjligheten att få arbetstillstånd ärmycket omfattande. Arbetstillstånd beviljas avstatens invandrarverk i samråd medarbetsmarknadsverket efter hörande avarbetsmarknadens parter.Svaret på fråga är att vi inte harnågot system för gästarbetare i och att jaggivetvis inte har för avsikt att föreslå regeringen attett sådant system skall införas.Anf. 165 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jagtycker att det var ett bra svar. Jag noterar att BirgitFriggebo säger att hon inte har för avsikt att föreslåregeringen att ett system med gästarbetare skallinföras. Jag utgår då ifrån att ocksåkommer att motsätta sig om någon annan skulleföreslå att gästarbetare skulle få anställas i svenskaföretag.Min fråga är motiverad av att det har lämnats enpromemoria i vilken man föreslår attdiskriminerande villkor skullekunna införas för utländska arbetare på densvenska arbetsmarknaden. Jag tänker påpromemorian om ett nytt sjöfartsregister. Deutländska sjömän som skulle anställas skulle inteomfattas av det sociala trygghetssystemet. Avpromemorian framgår också att exempelvis ATPinte skall gälla för utländska sjömän som inte ärbosatta i . Sjömän från skulle dåanställas på svenskflaggade fartyg på svensktterritorium och bli vad vi allmänt kallar förgästarbetare, utan några som helst rättigheter. Jaghoppas att står emot om man skulledriva kravet på att ett sådant system skall införas.Anf. 166 Kulturminister ():Fru talman! Kommunikationsministern besvarade iförra veckan frågor om dentjänstemannapromemoria som har utarbetats inomkommunikationsdepartementet. Hans svar var attden frågan nu är ute på remiss och att regeringeninte har tagit ställning till de olika förslag som idenna promemoria förs fram som ett sätt att räddasvensk rederinäring, vilket naturligtvis också ärviktigt för svenska medborgare som är sjömän.Anf. 167 ():Fru talman! Jag är medveten om detta. Jag var intenöjd med att kommunikationsministern tog översvaret på den frågan, eftersom jag ställde fråganutifrån en mer generell utgångspunkt. Om man nuskulle börja vackla och säga att svenska företag sombedriver sjöfartsverksamhet kan få tillämpagästarbetarsystem för att klara sinkonkurrenssituation, blir nästa fråga: Hur går detdå med landbaserade svenska företag som har svårtmed den utländska konkurrensen? Det kan gällaföretag inom teko, inom transportnäringen ochinom andra branscher. Av den anledningen har denhär frågan en principiell och generell karaktär.Anf. 168 Kulturminister ():Fru talman! Som jag har sagt i mitt svar är det inteaktuellt att införa något gästarbetarsystem förutlänningar som arbetar i Sverige.Regeringen kommer senare att ta ställning till deolika förslag i promemorian som finns redovisade.Det finns därför ingen anledning för mig att hasynpunkter på de olika förslag som där läggs framjust i syfte att rädda rederinäringen och ge arbete åtsvenska medborgare och svenska sjömän.Anf. 169 ():Fru talman! Jag skall inte gå djupare in i dendiskussionen, men resonemanget är litetvilseledande när man talar om att rädda svensksysselsättning genom tankar på att införa ett systemdär man slår ut svenska sjömän med lågavlönadeutländska. Dessa omfattas dessutom inte av desociala trygghetssystem, sociala arbetsrättsregleroch andra arbetsvillkor som gäller på den svenskaarbetsmarknaden.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.22 § Svar på fråga 1991/92:611 om bättremöjligheter för journalister att utöva sinverksamhetAnf. 170 Statsrådet (-):Herr talman! har frågatjustitieministern om hon avser att vidta åtgärder föratt förbättra journalisternas möjligheter att bedrivasin verksamhet i tryckfrihetsförordningens andautan hinder från myndigheternas sida.Fördelningen av arbetet inom regeringen är sådanatt det är jag som skall svara på frågan.Det övergripande syftet medtryckfrihetsförordningen är att främja spridningenav åsikter och information genom tryckt skrift. Dennya yttrandefrihetsgrundlag som gäller för andramedier som radio, TV, filmer och videogram harmotsvarande uppgift på det övrigamassmedieområdet. Båda grundlagarna innehålleren rad regler med detta syfte. Bl.a. finns detföreskrifter om journalisters och andras rätt attskaffa information. Också bestämmelser i t.ex.brottsbalken kan givetvis vara till skydd förjournalisters verksamhet.Det är ett allmänt intresse att inte bara lagensbokstav utan också dess anda genomsyrarmyndigheternas kontakter med massmedierna.Bl.a. uttalanden av JO kan vara till ledning för hurtjänstemän bör uppträda gentemot massmedierna.Däremot är det svårare för t.ex. regeringen attannat än på ett mycket allmänt plan framhålladetta. För min del tror jag att det effektivastemotmedlet mot att myndigheternas personal inteuppträder som den bör göra i detta avseende ärbevakningen och uppmärksamheten imassmedierna själva av händelser av olika slag somrör detta område. Jag ser det därför inte sompåkallat att jag tar något sådant initiativ som TagePåhlsson efterlyser.Anf. 171 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Menjag tycker inte att det är särskilt positivt. Jag tyckeratt det är tråkigt att man från regeringshåll inteanser det vara värt att ta litet kraftfullare initiativ idet här sammanhanget.Nämnda enstaka händelse skall vi kanske intehänga upp oss så mycket på. Händelsen i sig ärolycklig och får kanske tillskrivas detta med denmänskliga faktorn. Men det finns, tyvärr, entendens till att man från myndighetshåll villundanhålla massmedierepresentanter information.Därom råder inget tvivel. Vad det beror på kan väldiskuteras.Bl.a. har man en viss förmåga att åberopadatatekniken i sådana här sammanhang. Jag harsjälv varit vittne till att man just har gjort detsvårare för bl.a. journalister att komma åtoffentliga handlingar genom att åberopa attärenden eller register finns på data, att det är svårtatt få fram uppgifter osv.Jag tror dock att det finns anledning att se litetallvarligare på den här frågan. Det går inte att barase på detta som en enstaka händelse, utan detgäller, som sagt, att se till tendenserna. Kanskeskall man inte bara lita på JO. Det behövs nogockså ett auktoritativt uttalande från regeringshåll.Vidare har en unik lagstiftning på dettaområde. Vi i är ju inte alls på samma linjesom man är i andra länder. I många länder är enhändelse av nämnda slag egentligen vardagsmat.Men vad händer vid en eventuell EG-anpassningnär det gäller de här frågorna? Jag ser gärna ettbesked från statsrådet på den punkten.Anf. 172 Statsrådet (-):Herr talman! Journalisterna i vårt land har, somTage sade, rent allmänt en braarbetssituation. Jag tänker då på öppenheten isamhället som grundlagsfästs genomoffentlighetsprincipen, den vidsträckta rätten attinförskaffa information, meddelarfriheten -- dvs.att vem som helst kan lämna ut uppgifter till bl.a.journalister -- och meddelarskyddet som garanteraruppgiftslämnaren anonymitet. Allt dettamedverkar och samverkar till att en mycketgynnsam arbetssituation skapas för journalister.Att det sker enstaka övertramp, vilket skett i dethär nämnda fallet, får -- och det sade ju också TagePåhlsson -- rubriceras som enolyckshändelse. Men naturligtvis är det beklagligtatt sådant här sker. Myndighetspersonen, i det härfallet en polis, måste ju vinnlägga sig om attuppträda behärskat och korrekt gentemot bådeallmänhet och journalister.Tage talade om svårigheter som vissapersoner har stött på när det gällt att fåinformation. Man har alltså åberopat datatekniken.Min erfarenhet är nog att journalister i allmänhetbehärskar dessa saker väldigt väl och att de inte harnågra svårigheter att klara sådan härinformationssökning. Värre är det kanske för demsom är representanter för allmänheten.Vad gäller en eventuell svensk anslutning till EGvill jag säga att svenska journalisters arbete intekommer att påverkas särskilt mycket. I så fall blirdet bara fråga om ett ganska begränsat område.Anf. 173 ():Herr talman! Jag frågade om EG-anpassningendärför att det verkligen finns oro också i just detsammanhanget. Det finns alltså viss anledning attbefara att förhållandena kan bli sämre.För att återgå till frågan om möjligheterna attkomma åt offentliga handlingar vill jag sägaföljande. Det gäller alltså, som statsrådet säger,inte bara journalisterna -- som i ganska storomfattning har lärt sig att behärska datorer osv. --utan också alla andra medborgare i . Detskall vara möjligt att ta del av offentliga handlingar.Men det är inte så lätt. Här kommer problemet medresurserna med i bilden. Det gäller då bådeekonomiska och personella resurser påmyndigheten i fråga. I dagens läge har man inte rådatt hålla personal för detta. Då kan det uppståkonflikter. Det finns exempel i det sammanhanget.Anser statsrådet att det finns anledning att tittanärmare på den här biten?Anf. 174 Statsrådet (-):Herr talman! Statskontoret ger fortlöpande bådemuntlig och skriftlig information till myndigheternai det här ämnet när det gäller offentligheten. Ävenvi på har gått ut med enbroschyr beträffande offentligheten. Detankommer i första hand på myndigheternas cheferatt se till att det här fungerar som det skall frånoffentlighetssynpunkt.Anf. 175 ():Herr talman! Kan jag tolka statsrådet så, att honoch övriga i regeringen anser att det här är en viktigfråga att bevaka och att det även i fortsättningenskall vara möjligt för yrkesmän, journalister ochallmänhet att ta del av offentliga handlingar? Finnsdet alltså en reell möjlighet i det härsammanhanget? Därmed menar jag att man måstese till att just detta med att handlingar finns på datainte får vara ett hinder. Kan jag tolka statsministernså, att hon delar min uppfattning?Anf. 176 Statsrådet (-):Herr talman! Självfallet anser vi i regeringen att dethär är en viktig fråga. Själva insynen ochöppenheten i samhället är ju av grundläggandebetydelse för hela vårt samhällsskick.Vi på justitidepartementet följer utvecklingenmycket noga.Anf. 177 ():Herr talman! Jag vill göra ytterligare en kortkommentar. Jag tolkar statsrådet så, att hon i allafall är inne på samma linje som jag. Statsrådet inseralltså att det här är något som vi måste hålla ögonenpå.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1991/92:578 om dehandikappade och arbetsmarknadenAnf. 178 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig om jaghar någon strategi för att försäkra mig om atthandikappgrupperna inte blir de stora förlorarna iden rådande situationen på arbetsmarknaden.Som ett led i statsmakternas mål- ochresultatstyrning av den statliga verksamheten harregeringen budgetproposition angettvilken inriktning arbetsmarknadspolitiken skall ha.Där sägs det att ''utsatta grupper skall prioriteras''och att arbetshandikappade i ökad omfattning skallfå del av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.För innevarande budgetår gäller följandeföreskrifter för arbetsmarknadsverket: ''Detförsvagade arbetsmarknadsläget får inte innebäraökad utslagning av de arbetshandikappade.Insatserna för att bistå denna grupp skall fortsättaliksom de särskilda insatserna för ungahandikappade. ''och harkvartalsvisa överläggningar om hur dessa och andraresultatkrav skall kunna uppnås. Vid dessagenomgångar behandlas de resultat som nåtts förarbetshandikappade sökande mycket utförligt. Jaghar kunnat konstatera att antalet arbetsplaceringarav arbetshandikappade har minskat jämfört medmotsvarande period . Det är inteoväntat med det nuvarande svaga efterfrågeläget.Det får kompenseras med mer utbildning som kanstärka de sökandes ställning inför en kommandekonjunkturuppgång. I stort sett har lika mångaarbetshandikappade fått arbete eller utbildning detsenaste halvåret som föregående år.När det gäller unga handikappade hararbetsförmedlingar och arbetsmarknadsinstitutt.o.m. nått bättre resultat änåret före.Enligt min bedömning gör arbetsmarknadsverketett bra arbete med arbetshandikappade sökande.Inte minst i nuvarande arbetsmarknadsläge är detviktigt att stödja grupper, som annars riskerar atthelt slås ut från arbetsmarknaden.Anf. 179 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.De handikappade arbetssökande är precis somandra arbetssökande. Men det blir särskilt svårt förde handikappade på den nu rådandearbetsmarknaden. De borde dock inte få detsvårare än vanliga arbetssökande. Själva uppleverde sin situation i alla fall på det sättet, och så har detnog alltid känts för dem. Redan då arbetslöshetenomfattade kände de handikappadeatt de inte kunde konkurrera på arbetsmarknaden.Statsrådet säger i svaret att det var bättre underandra än det var under halvåretdessförinnan. I var det mer än1 000 arbetssökande . varmotsvarande antal bara 600. Det stämmer alltsåinte riktigt. Likadant var det med dearbetssökande. 366 arbetssökande var arbetslösa.Det innebär alltså en fördubbling jämfört med åretinnan. Om man bryter ut siffrorna och tar län förlän blir det kanske litet annorlunda.Jag tänker på en särskilt utsatt grupphandikappade, nämligen deförståndshandikappade. Dessa utgör den absolutsvagaste gruppen. Det är en grupp som vigemenligen har mycket liten kunskap om. Ocksåden här gruppen måste omfattas av det vi menarmed uttrycket allas rätt till arbete.Jag undrar hur den målsättning som framgår avsvaret, och jag förmodar att det är regeringens ochdepartementets målsättning, förmedlas vidare tillden personal som har att handlägga dehandikappades ansökningar.De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna är alltsåmycket viktiga för alla arbetssökande. När detgäller de förståndshandikappade är detförmodligen lika viktigt att handläggandetjänstemän har en riktig människosyn ochkunskaper om de handikappades möjligheter ochbegränsningar.Det gäller att utnyttja den kunskap som finns t.ex.i landstingens sociala nämnder för att utbildatjänstemännen på arbetsförmedlingarna ochutveckla deras kunskaper. Man kan t.ex. utse enspeciell tjänsteman på arbetsförmedlingen för atthandha svåra fall med arbetssökande som ärsärskilt oroade i dag.Anf. 180 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag försäkrar att vid de kvartalsvisagenomgångar som vi har med AMS just frågan omde handikappade är en huvudfråga. Dediskussionerna tyder på att man verkligen försökerta det här på stort allvar, även om det i en storverksamhet kan ske ett och annat misstag -- bådegenom uttalanden och på annat sätt.Jag har lagt märke till att har samma synsom jag och regeringen på uppgifterna för framtidaSamhall, som gör allt större insatser för deförståndshandikappade.Vidare har det lagts till ca 700 milj.kr. Vi trodde att manmed flexibla lönebidrag skulle få ut fler i arbete församma summa pengar. Men just i nuvarandebesvärliga arbetsmarknadsläge är det väldigt svårtatt uppnå det målet. När företag går dåligt kräverde ju högre belopp i ersättning.Anf. 181 ():Herr talman! Det är mycket positivt att regeringenhar förståelse för de handikappade. Men jag tror attde förståndshandikappade är en absolut särgruppnär det gäller de handikappade. Vidare tror jag attdessa på grund av handikappets art har svårare attförstå och acceptera att arbetslösheten inom dengruppen är högre än för andra arbetslösa.Mot den bakgrunden är det viktigt attarbetsförmedlarna visar både en positiv och enfördomsfri inställning. Det behövs för att eneventuell arbetsgivare skall bemöta dehandikappade både positivt och fördomsfritt.Vilka insatser görs för att de etiska värderingar somarbetsmarknadspolitiken bygger på skall fortlevainom arbetsmarknadsverket -- ända ner till enskildahandläggare -- och för att dessa kan föras vidare tillarbetsgivarna?Den oro som jag här har gett uttryck för har delvisgrund i ett tidigare yttrande från enlänsarbetsdirektör som gjort gällande attarbetsförmedlingarna måste begränsaservicegraden för vissa handikappgrupper. Dettauttalande har oroat handikappgrupperna väldigtmycket.Min följdfråga blir: Har man legitimerat ennyprioritering inom arbetsmarknadspolitiken, ellerhandlar det bara om förflugna ord?Anf. 182 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! I valrörelsen besökte jag ensnickerifabrik som hade ungefär 20 anställda. Jagtror att så många som fem stycken av dessa varförståndshandikappade. De gjorde en alldelesutomordentlig insats på denna fabrik, och destortrivdes med sitt arbete.Därför delar jag uppfattning, dvs.att det är oerhört viktigt att deförståndshandikappade i vårt land kommer iarbete. Det är bra för dem. Men det är också braför hela samhället.Sedan vill jag påminna om att regeringen nu påallvar kommer att bearbetahandikapputredningens förslag.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1991/92:585 omsysselsättningsskapande åtgärder i StockholmslänAnf. 183 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att föreslå att ellerlänsarbetsnämnden i , som ett led ikampen mot arbetslösheten, skall få disponera 1miljard kronor. Myndigheterna skall i sin tur lånaut dessa medel till offentliga investeringar.Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) har iframställning inför kompletteringspropositionenföreslagit att ett räntestöd införs, med syfte attstimulera investeringar. AMS förslag uppvisar vissalikheter med i förslag.Dessa förslag till sysselsättningstimuleradeåtgärder ingår, liksom andra idéer och förslag inomområdet, som underlag i regeringensberedningsarbete införkompletteringspropositionen.Anf. 184 ():Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret på min fråga.Bakgrunden till frågan är, och det är helt naturligt,den stora oro som jag känner med anledning avarbetslösheten i . Arbetslöshetenhär växer ju mycket snabbt -- ja, faktiskt snabbast ihela landet. sökte drygt 45 000personer arbete. Och det värsta av allt, herrminister, är att det rör sig om 11 200 ungdomarunder . Här i länet har vi verkligen slagit vårakloka huvuden ihop.Många kommuner och andra offentligaverksamheter behöver investera i nyttigabyggnader och anläggningar. Det vet vi alla. Menderas ekonomi är ofta svag, och bidragen vidberedskapsarbete är långtifrån tillräckliga.I betalas ca 15 milj.kr. ut varje dagi arbetslöshetsersättning. Vi vill att dessa passivapengar skall bli aktiva. Det är därför vi i vårt län harföreslagit att vi, som ett led i kampen motarbetslösheten och som en försöksverksamhet,skall få disponera en miljard, som kan lånas ut tillinvesteringar som ger sysselsättning. Det tycker jagär ett mycket intressant förslag, som vi gemensamthar arbetat fram i Stockholmsregionen.Jag är glad över det som sägs, att AMS harföreslagit det i sin anslagsframställning. Men varstår egentligen arbetsmarknadsministern i dennafråga? Det sägs inte ett dyft om det i svaret.Anf. 185 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har påbörjat enutskottsbehandling av regeringens förslag förungdomar . Det förslaget kommer attklara ut mycket för dessa 11 200 ungdomar.Jag förutsätter att inte begär attjag skall ha någon typ av offentlig budgetberedningi dessa frågor innan regeringen har tagit ställning.Anf. 186 ():Herr talman! Jag tycker attarbetsmarknadsministern skulle bry sig litet meranär det gäller arbetslösheten i vår region. Förraveckan varslades 3 500. Vi vet att av varslenfaller ut. Därför är jag litet missnöjd med svaret.Jag tycker att vi kunde få en viljeyttring frånstatsrådet i denna fråga.Här har vi gjort en kraftsamling, med andra i spetsen, för att lösaarbetslöshetsproblemen. Det är ett utmärkt förslagatt vi skulle få låna en miljard, som faktiskt skullege ytterligare 5 000 personer arbete i vår region. Jagtror att det skulle vara bra för både i denna region, om BörjeHörnlund kunde visa litet sympati för det förslag vihar lagt fram.Anf. 187 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag tar arbetslösheten på mycket stortallvar, oavsett var i riket den uppträder, oavsett omden drabbar unga, medelålders eller personer somtillhör den äldre arbetskraften och oavsett om dendrabbar män eller kvinnor.Anita är nog medveten om att det somhar hänt under spekulations- ochinflationsårtiondet 80-talet tillsammans med deninternationella lågkonjunkturen gör att dessafrågor är mycket svåra. Jag kan ge beskedetatt regeringen kommer att hålla arbetslöshetenväsentligt lägre än de tal som har förekommit idebatten på senare tid.Anf. 188 ():Herr talman! Jag kan bara konstatera att minregering höll en låg arbetslöshet. sadehär i kammaren i ett frågesvar till att regeringen är beredd att pröva alla förslag.Avslutningsvis tänker jag lämna över detta förslagtill , så att han kan studera dethemma på kammaren.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1991/92:593 omarbetslösheten bland handikappadeAnf. 189 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaspeciella åtgärder jag är beredd att sätta in för attminska arbetslösheten bland de handikappade.I AMS bedömning av arbetsmarknadsutsikterna år1992 och befarar man attarbetshandikappade kommer att få svårare attfinna arbete och att den latenta arbetslöshetenkommer att stiga. De arbetslöshetstal som anges ihandikapputredningens delbetänkande (1990:19)gäller ju i huvudsak personer, som inte var sökandevid arbetsförmedlingarna, trots attarbetsmarknadsläget 1989--1990 var väsentligtmycket bättre.Arbetsförmedlingarna har klarat att ordnaarbete eller utbildning åt i stort sett lika mångaarbetshandikappade som året dessförinnan.Däremot har man inte kunnat öka dessaplaceringar. Eftersom de arbetssökande samtidigtblivit fler, har vi nu ca 7 000 flerarbetshandikappade, som kvarstår som sökanderäknat vid månadens slut.För att möta och motverka en kraftig försämring avarbetsmarknaden har de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna förstärkts. AMS har fått medel till ytterligare 2 500lönebidragsplatser detta budgetår. Jag räknar ocksåmed att ungdomspraktiken kommer att ge mångahandikappade ungdomar en chans till nyttig praktiksom stärker deras möjligheter påarbetsmarknaden. Ungdomspraktiken utformasmed hänsyn till att handikappade ungdomar kanbehöva längre tids praktik.Hela det arbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemetskall användas för att stödja och förbättraarbetshandikappades ställning påarbetsmarknaden. Regeringen har särskiltframhållit att arbethandikappade sökande måste fådel i den ökning av åtgärdsvolymen som sker. I denverksamhetsplanering som AMS nu gör gesinsatserna för arbetshandikappade sökande en högprioritet. Som känner till bereds också isocialdepartementet ett förslag frånhandikapputredningen om kommunalsysselsättning för svårt handikappade personer.Anf. 190 BO ():Herr talman! Jag får tacka ministern för svaret. Jgmåste säga att det inte innehöll många nyheter, medhänsyn till hur arbetslösheten stiger bland dehandikappade. Det finns siffror som tyder på att50 % av de handikappade är arbetslösa. Bland demsom har svårast funktionshinder är arbetslösheten70 %, enligt handikapputredningen.De åtgärder som ministern här redovisar är klartotillräckliga.