prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Fyvad hemskt, usch, usch!Ett värre utslag av Jantelagen har jag svårt att tänkamig.Min fromma förhoppning är att betygsdebattenskall präglas mer av konsekvens och av att mandiskuterar vad betyg egentligen innebär, nämligenåterföring till eleven. Betygen är inte någoturvalsinstrument. Det finns inte någon som har haftden avsikten, inte ens den skolminister som EwaHedkvist så gärna kritiserar.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 9,10 och 13, som är fogade till utbildningsutskottetsbetänkande UbU19. (Applåder)Anf. 3 ()replik:Herr talman! Jag vill börja med att kommentera detsätt på vilket behandlar opinioner.Han tycker inte om att det blir opinioner kringbarnkunskap, hemkunskap och slöjd. Däremottycker han att det är bra med opinioner i fråga omhemspråksundervisningen, och han klagar över attdessa opinioner inte får komma fram. Jag tycker attvi här i kammaren skall ha en mycket klarinställning till alla opinioner och meningsyttringar,nämligen att dem skall vi lyssna på och ta till vara.Sedan skall dessa vägas in i det som vi anser böråstadkommas. instämmer vi i opinionernaoch ibland inte, och då får vi klargöra vårinställning. Men vi skall vara mycket lyhörda införalla opinioner i samhället. Vi skall inte värderaopinionernas rättmätighet utifrån vår egenståndpunkt.När det gäller hemspråksundervisningen står detklart att och helt olika åsikter. Det är beklämmande attStefan väldigt mycket argumenterarutifrån vuxnas förhållanden. Han sade att studenterkan lära sig svenska . Det stämmersäkert, men i fråga om hemspråksundervisningenhandlar det ju om barn som är inne i enutvecklingsprocess och som skall lära sig attanvända sitt språk för att göra sig förstådda medomgivningen. Då är det viktigt att barn fårhemspråksundervisning, så att de kan göra sigförstådda och berätta vad de tycker och känner. Vivet att hemspråket är viktigt.Sedan kan man diskutera hurhemspråksundervisningen skall organiseras ochskötas ute i kommunerna, men det är en annanfråga, som vi i utskottet har avgett betänkandenom.Något av ett liknande resonemang kring barn ochvuxna kan man föra i betygsfrågan. Det är lätt förvuxna att förstå vad betyg innebär och sära på denkänslomässiga reaktionen och en mer förståndigreaktion. Och när det gäller betyg för låg- ochmellanstadiet har vi också att göra med barn. Demåste i så fall förstå vad denerfarenhetsåterkoppling som om innebär. Vi anser att det finns andra sättän att sätta bokstäver eller siffror på ett papper,andra sätt som är bättre, som barn kan förstå ochsom inte hämmar deras inlärning.Anf. 4 (nyd) replik:Herr talman! Ja visst, , skallman lyssna på opinioner. Det är precis det som Nydemokrati ägnar sig åt. Det kan möjligen vara enav förklaringarna till att denna hemska varelse pånolltid har tagit sig ända in i , att vifaktiskt speglar opinioner. Vad vi däremot intespeglar är en massa gruppegoistiska intressen --korporativism kan man kalla det för, om man villanvända ett fint ord. Det tycker vi tvärtom genuintilla om. Om diskussionen hade präglats av saklighetoch argument för och emot, hade vi lyssnat. Mennär det bara är fråga om ett bevakande av egnaintressen, blir vi misstänksamma.Ewa Hedkvist sade att man vet atthemspråksundervisningen är viktig. Men det ärprecis det som man inte kan veta. Det finnsnämligen inte några belägg för det. I min världmåste man, om man säger sig veta, grunda sig påfakta och på något slags objektivt underlag. Mendet finns inte någonting som stöder uppfattningenatt undervisning i hemspråk gör nytta. Tvärtomfinns det väldigt många fakta som visar atthemspråksundervisning hindrar, förstör ochhämmar utvecklingen, som den saboterarundervisningen. Det finns t.o.m. de som säger attdet nästan är omöjligt att undvika att komma ihågsitt hemspråk. Ett belägg för detta är att man i vissabyar i fortfarande efter några hundra årtalar svenska, trots att ingen därifrån någonsin harvarit i närheten av . Vi efterlyser alltså detfaktaunderlag som grundar sig på,när hon säger att hon vet att det är viktigt medhemspråksundervisning.Vår tilltro till små barn är mycket större än EwaHedkvists. Vi tror att de tål feedback, återföring,redan när de går i förskolan och redan på lågstadiet.Vi tror t.o.m. att små barn klarar sådant myckettidigare. Jag tror också att de flesta av oss har gettvåra egna barn beröm på ett ganska tidigt stadium.Jag hoppas även att kloka föräldrar har gett sinabarn kritik långt innan de börjat skolan, när dehade gjort någonting dumt. Det är vad det helahandlar om. Det är som talar omsiffror. Hon står fortfarande fast vid ett relativtbetygssystem. Jag har inte talat om siffror, utan omvikten av att få betyg, dvs. omdömen och återföringav erfarenheter för att se om man har lyckats ellermisslyckats i skolan.Anf. 5 ()replik:Herr talman! återkommer till sinaomdömen om opinionerna. Han anser att manföreträder gruppegoistiska intressen om man intetycker som . Då är man inte saklig,inte objektiv och rör sig inte med fakta. Jag tyckerfaktiskt att detta visar på någon sorts nedvärderingav människor som har andra åsikter. Det är viktigtatt vi behandlar varandra väldigt väl i debatten ochinom opinionerna. Vi skall ha en saklig ochordentlig diskussion, men vi skall vara noga med attha respekt för folks åsikter och inte säga att det somvi inte tycker är osakligt, att det inte bygger påvetenskaplighet och fakta.Vi kan säkert diskutera hemspråksundervisningenväldigt länge, och man kan ha många aspekter pådenna. Det är viktigt att man utgår ifrån att man härhar med barn att göra. Det finns barn som harhemspråksundervisning och som flyttar tillhemlandet igen. Också av den anledningen --förutom av de andra skäl som jag har varitinne på -- är det bra med hemspråksundervisning.När det gäller betyg menar jag att de kan se ut hursom helst. De kan bestå av siffror, av fler ord ellerav bokstäver. Jag vet inte vad betygsberedningenkommer med för förslag. Däremot ställer jag miginte bakom åsikterna att det måste skrivas neromdömen om barnen ända ner i lågstadiet ochkanske redan i förskolan, som . Det finns andra sätt att skapa en feedback,en återföring, -- som uttrycktedet -- till barn, andra sätt som är mer nyanseradeoch som främjar deras utveckling. Det är barn somvi har att göra med, och de skall stödjas så att dekan utvecklas i skolan och få en bra inlärning. Jagoch Socialdemokratin anser att vi inte skall geomdömen fästa på papper långt ner i lågstadiet ochkanske t.o.m. redan i förskolan.Anf. 6 (nyd):Herr talman! Jag skall fatta mig väldigt kort.I fråga om respekt för andras uppfattningar är vifullständigt överens, . Detär just därför som det är så beklämmande att maninte kan få belysa konsekvenserna av olikaalternativ och göra vissa ämnen frivilliga. Det ärprecis det som är så viktigt, att ha respekt för andrauppfattningar. Därför reagerar vi mot dem somförsöker lägga locket på denna respekt för andrauppfattningar.När det gäller betyg tycker vi att det är viktigt får veta hur det går. Det tycker också EwaHedkvist, men att man inte får skriva ned dem. Kandet möjligen bero på att hon gillar den kravlöshetsom har präglat Socialdemokratin? Jag har ocksåförstått att det finns en äkta, genuin omtanke, mendet är inte omtänksamt att inte ställa höga ochtydliga krav. Var och en som vet någonting om barnsom spårar ur, vet att den viktigaste faktorn är atttidigt ge styrsignaler. Sedan kan man kalla det försocial kontroll eller vad som helst, men det ärviktigt att barn får styrsignaler om vad de får ochinte får göra. Vi skulle bespara oss och samhälletmånga värstingar, om denna tydlighet visades på etttidigt stadium. Det vore äkta omsorg ommänniskor.Andre vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 7 ():Herr talman! I regeringsförklaringen slogregeringen fast sin målsättning att stärka Sverigesom kunskapsnation och skapa . är ju ett litet land, och för att vi skallkunna hävda oss i konkurrensen med andra länder,kunna stärka vår ekonomi och utveckla vår välfärd,krävs en skola och en utbildning av allra högstakvalitet. Detta är kanske vår viktigasteframtidssatsning.Regeringens ambition kommer till uttryck i deförändrade direktiven till läroplanskommittén ochtill betygsberedningen. Den övergripandemålsättningen för läroplanskommitténs arbete skallvara strävan att utveckla bästa skola.Denna höga ambitionsnivå skall karakteriseras aven höjd kvalitet i utbildningen genom att bl.a.ämnenas ställning förstärks. Språkprogrammenskall förbättras i alla skolformer.Det skall finnas utrymme för elevernas personligaval. Man skall vidare belysa hur den tid för friaaktiviteter som finns bäst kan utnyttjas för attstärka utbildningens kvalitet. Kursplanerna resp.riktlinjerna för dessa skall utformas så, att det blirmöjligt att införa en målrelaterad betygssättning ien skala som omfattar mer än fem steg.Betygssättningen skall ske tidigare än i dag.I direktiven anges att skolans huvuduppgift är att gekunskaper och färdigheter. Det hör även tillskolans uppgift att bidra till elevernas sociala ochemotionella utveckling. Denna uppgift äremellertid när det gäller barn och ungdomar ettansvar som är delat mellan hemmen och skolan ochdär hemmen har huvudansvaret. Föräldrarna haräven ansvar för att stödja sina barns skolgång. Jagskulle vilja fråga : Vad ärdetta om inte att sätta eleven i centrum?Sedan de nya direktiven till läroplanskommittén ochbetygsberedningen kom har det varit en mycketlivlig debatt om innehållet i skolan. Även omdebatten till viss del har byggt på missförstånd ochpräglats av misstänkliggöranden, är det faktisktglädjande att vi nu äntligen diskuterarinnehållsfrågor och vad skolan är till för. Jaghoppas att den här debatten fortsätter när vi har fåttläroplanskommitténs och betygsberedningensförslag, även långt framöver, och att den leder tillinsikt och ökat engagemang hos alla för det som ärskolans huvuduppgift. Därmed kan också skolanskunskapsförmedlande roll stärkas, och det ärviktigt.I utbildningsutskottets betänkande 19 behandlasinte mindre än 53 motioner, där det tas uppläroplans- och betygsfrågor. De flesta avstyrks medhänvisning till det arbete som pågår iläroplanskommittén och betygsberedningen.Till betänkandet har fogats nio reservationer frånSocialdemokraterna och fyra från Ny demokratisamt en meningsyttring från Vänsterpartiet.Jag tänker kommentera reservationerna, liksomockså föregående talares inlägg.I reservation 1 står det att barnomsorgen och skolanbör få ett gemensamt måldokument, något somläroplanskommitténs enligt sina direktiv nu intelängre skall utforma. Däremot skall kommitténformulera utgångspunkterna för denskolförberedande verksamheten, så att ettnärmande lokalt i kommunerna mellan denskolförberedande verksamheten och grundskolanunderlättas.Utskottet delar regeringens uppfattning. Skolan ärobligatorisk och omfattas av den allmännaskolplikten, medan barnomsorgsverksamheten ärfrivillig.Självfallet är det viktigt med en smidig övergångfrån barnomsorgen till skolan. Det finns ju bådepedagogiska och ekonomiska skäl för samverkanoch samordning av exempelvis lokaler och andraresurser. Olika personalkategorier har mycket attlära av varandra.Däremot är det viktigt att det statliga styrsystemetgör en klar beskrivning av skolans resp.barnomsorgens mål och uppdrag. Det är intesamma uppgifter och innehåll. Därför är inte hellerett gemensamt måldokument lämpligt.I reservation 2 tas det upp vissa utgångspunkter förläroplansarbetet. Det mesta i reservationen ärtillgodosett i direktiven, vilket också torde framgåav vad jag sade inledningsvis.Vad beträffar de enskilda ämnenas ställning angesbl.a. i direktiven att kommitténs ställningstagandebeträffande de ämnen som skall ingå i timplanenbör redovisas bl.a. mot bakgrund av en analys avämnesstrukturen i ett internationellt perspektiv,naturligtvis främst mot bakgrund av förhållandenainom . Det är trots allt de som liggeross närmast. Men det är också viktigt atterfarenheterna från den nationella utvärderingenbeaktas. Kommittén bör utgå från att en garanteradundervisningstid skall anges för ett visst antalämnen.Skälet till dessa formuleringar är givetvis attämnesövergripande undervisning ochtemaundervisning riskerar att bli en ytlig översikt,om inte alla delar hinns med ordentligt. Dennationella utvärderingen bestyrker detta. Jag skallta några exempel.I SO-ämnena drabbas religionskunskapen ochsamhällskunskapen särskilt hårt på mellanstadiet. INO-ämnena är det i första hand de ''mjuka''delarna som tas upp. ''Hårdare'' delämnen ärovanliga.Det är viktigt för förståelse och för överblick attvarje ämne får sitt djup och sin tid. Att garanteraatt undervisningen i varje ämne verkligen blir av ärviktigt för eleverna. Det är faktiskt elevernasrättighet att få undervisning i alla de ämnen somingår. Däremot skall naturligtvis läraren kunnavälja sitt arbetssätt. Det står också klart i direktivenatt temastudier och ämnesövergripandeundervisning skall kunna förekomma.I reservation 3 angående internationalisering slårman in öppna dörrar. De internationella aspekternainom olika områden beaktas ju i högsta grad idirektiven. Där framhålls att internationalisering ärett viktigt kunskapsområde som skall ingå ikursplanerna för flera ämnen. Det står också attperspektivet inte får vara snävt. Undervisningen ispråk skall kraftigt förstärkas, och man skall riktasärskild uppmärksamhet på hur grundskolansundervisning i svenska och övriga språkprogramskall kunna stärkas. Att fler elever läser ytterligarespråk är mycket viktigt. Kommittén bör utgå från attundervisningen i engelska skall börja i årskurs 1 ochöverväga om undervisning i B-språk skall kunnaerbjudas tidigare än . Därtill utreds skolansinternationalisering, bl.a. när det gäller åtgärderför att främja och underlätta utbyte mellan Sverigeoch andra länder.Även i reservation 4 slår man in öppna dörrar. Fördet första anges klart i skollagen att eleverna skallha inflytande över hur deras utbildning utformas.För det andra markeras i direktiven tydligt bl.a.vikten av att eleverna får ta ett personligt ansvar försin inlärning och sitt arbete i skolan.Inom ramen för timplanen skall också en vissundervisningstid avsättas för elevernas personligaval. Ett sådant utrymme skall finnas i samtligaårskurser med ett ökande utrymme i de högreårskurserna.Reservanterna är således helt tillgodosedda idirektiven.Detsamma gäller reservation 5. Vad avsermiljöfrågorna i läroplansarbetet anges i direktivenatt miljökunskap är ett centralt kunskapsområde,som således inte endast skall behandlas inom denaturorienterande ämnena. De ekologiskaaspekterna måste i större utsträckning behandlas iundervisningen inom andra områden för att geeleverna en helhetssyn på miljöfrågorna.Direktiven gör en mycket klar och tydlig markeringav miljöfrågornas betydelse. Utskottet säger därtillatt man utgår från att regeringen i det fortsattaarbetet fäster stor vikt vid miljöfrågorna.Vad beträffar det särskilda miljösekretariatet iläroplansarbetet tas självfallet dess arbete till varaav läroplanskommittén.I reservation 6 vänder sig reservanterna mot att deti läroplansdirektiven står att skolan ''liksomtidigare bör bygga på de etiska normer, såsommänniskolivets okränkbarhet, individens frihet,solidaritet med svaga och utsatta, respekt för denenskilda människans särart och integritet och allaslika värde, vilka genom etik ochvästerländsk humanism har en djup förankring ivårt land''. Jag förstår inte upprördheten ireservationen och i inläggtidigare. Detta är ju värderingar som de flestamänniskor i vårt land utifrån olika värderingar ochutgångspunkter kan acceptera. Detta är den etiskakompass som skolan bör ge de unga. ''Allt vad nivill att människor skall göra för er, det skall ni ocksågöra för dem'' är ett gott budskap att förmedla iskolan.De grundläggande värden om tolerans, humanism,respekt för medmänniskor och personligt ansvarsom vi i omfattar oavsett politiska, religiösaeller andra åsiktsriktningar har ju utvecklats ur denkristna etiken. Detta är ju ett faktum, och skolanskall förmedla dessa etiska värden och samtidigttala om varifrån de kommer. Kulturarv och historiager våra ungdomar en viktig knytning bakåt och enförankring som kan göra dem mindre mottagligaför irrläror och olika främlingsfientliga budskap.Men för att man säger att dessa normer och värden''genom etik och västerländsk humanismhar en djup förankring i vårt land'' menar mansjälvfallet inte att skolan skall vara konfessionell.Vi lever i ett samhälle med religionsfrihet, ochskolan är givetvis öppen för alla.Reservation 7 angående målen förföräldrainflytande i skolan är återigen enreservation som slår in öppna dörrar.I direktiven till läroplanskommittén betonas juföräldrarnas ansvar och möjligheter till inflytandemycket tydligt. Där står bl.a.: ''Samarbetet mellanskolan och hemmet bör utgå från det gemensammaintresset att skapa goda uppväxtbetingelser förbarnen men också från den naturliga fördelningenav huvudansvaret för å ena sidan kunskaps- ochfärdighetsutvecklingen och å andra sidan denpersonliga fostran och omvårdnaden. Föräldrarsinflytande över elevens skolgång, framför allt i delägre årskurserna, är därför viktigt. Skolan skallsträva efter att stimulera hemmen att göra aktivaställningstaganden och val när det gäller elevernasutbildning. ''Vad är detta annat än att föräldrarnas inflytandestärks?Jag vill också lyfta fram den proposition omvalfrihet och fristående skolor som utskottet i daghar behandlat färdigt. Med det riksdagsbeslut somkommer att fattas med anledning av dennaproposition kommer föräldrarnas valfrihet ochinflytande över barnens skolgång att öka högstväsentligt.Reservationerna 8 och 9 behandlar ämnenahemkunskap, slöjd och barnkunskap från olikautgångspunkter. Frågan om dessa ämnens ställninghar, som vi alla vet, varit föremål för en intensivdebatt sedan direktiven kom. Där står attläroplanskommittén skall belysa konsekvenserna avom vissa av de nuvarande obligatoriska ämnenaförs över till de ämnen som kan erbjudas inomramen för elevernas personliga val eller inomramen för den profilering den enskilda skolanväljer.Ett stort antal motioner har väckts om dessaämnen. Utskottet beskriver ingående hur man serpå ämnena slöjd, hemkunskap och barnkunskap.Bl.a. säger utskottet att syftet med ämnena i höggrad överensstämmer med vad direktiven anför omatt det hör till skolans uppgift att bidra till elevernassociala och emotionella mognad och att kunskaperom det svenska kulturarvet bör få en merframträdande plats i undervisningen.Utskottet delar motionernas uppfattning om denbetydelse som ämnena hemkunskap, slöjd ochbarnkunskap har och förutsätter att de kommer attfinnas kvar i den nya timplanen för . Iallt väsentligt kommer således de här ämnena att ifortsättningen bli obligatoriska.Men den viktiga frågan, som jag skulle vilja ställatill när hon talar om engaranterad undervisningtid, är: Hur många timmarskall den omfatta? Det viktiga för de här ämnena --hemkunskap, slöjd och barnkunskap -- och för allaämnen -- språk, matematik, idrott, vad det nu är --är ju antalet timmar som ämnena skall få. Det ärtimtalet som är det väsentliga i alla ämnen. Dengaranterade undervisningstiden, som EwaHedkvist kräver, säger egentligeningenting.Reservation 10 kräver ett slopande avhemspråksundervisningen. I reservationenhänvisas till en rapport från riksrevisionsverket.Hemspråksundervisningen är ingen bomb, StefanKihlberg. Utskottet behandlade sedanfrågan om hemspråksundervisningen mycketseriöst och mycket ingående. Riksrevisionsverketsrapport var redan då en viktig del av vårt underlag,liksom erfarenheter från skolans värld. Utskottetsade då bl.a. att hemspråkusundervisningen börkunna bedrivas på ett mer rationellt sätt än hittills.Eftersom statsbidragssystemet för kommunernabetyder ett totalansvar för resursfördelningen inomskolsektorn, ger det kommunerna större frihet igenomförandet av bl.a. hemspråksundervisningen.Samtidigt bör kraven på bättre planering och bättreledningsorganisation för hemspråksundervisningenkomma i förgrunden när man behandlar den lokalaresursfördelningen.Dessutom finns inget hinder att förläggahemspråksundervisningen exempelvis efterskoldagens slut och , även om den iförsta hand bör förläggas inom den ordinarieskoltiden.Jag vill dock betona att utskottet underströk viktenav att invandrareleverna ges en kvalitativt godhemspråksundervisning. Det är en tillgång för vårtland, om många av landets invånare har en naturligtvåspråkighet.Jag vill också betona att hemspråksundervisningenär frivillig. Ingen tvingas till den. Självklart vill jagunderstryka att det är viktigt attinvandrarungdomar så fort som möjligt lär sigsvenska. Men, som jag ser det, med min erfarenhetfrån språkundervisning, är det viktigt att kunna ettspråk ordentligt innan man lär sig nästa språk.Nu skall läroplanskommittén enligt sina direktivockså redovisa överväganden i fråga om hemspråkoch svenska som andra språk och dessas ställning irelation till timplanen för grundskolan.När det gäller direktiven till betygsberedningen,principerna för ett nytt betygssystem ochreservationerna 12 och 13 anserutskottsmajoriteten -- precis som det står idirektiven till betygsberedningen -- att det är riktigtatt pröva om betyg kan ges tidigare i grundskolan.Det är just detta som betygsberedningen behandlaroch diskuterar, när betyg skall ges och i vilken formbetyg skall ges, för betyg kan ju ges i olika former.Vad beträffar ställningstaganden till Ny demokratisförslag till nytt betygssystem hänvisar utskottet tillbetygsutredningens arbete. När det gäller ordnings-och uppförandebetyg står det i direktiven attsådana betyg i någon form bör belysas avberedningen. Det gäller naturligtvis även här attbetyg kan se ut på olika sätt, men det är sådant sombetygsberedningen just nu behandlar.Vad gäller den reservation som behandlarobligatorisk undervisning i första hjälpen och hjärt-lung-räddning, reservation 11, vill jag säga att detsjälvfallet är viktigt att så många människor sommöjligt har kunskaper om första hjälpen. Det ärdock inte en fråga där nu bör ta ställning.Vi bör avvakta läroplanskommitténs betänkande.Herr talman! Jag vill yrka bifall tillutbildningsutskottets hemställan i betänkandetUbU 19 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 8 ()replik:Herr talman! Jag skall börja med betygsfrågan.Ann-Cathrine hänvisar tillbetygsberedningens nya direktiv, och jag ärmedveten om att betygsberedningen just nu är innei ett mycket intensivt arbete. Men vi har med vårreservation velat visa att vi anser att det inte finnsanledning att sätta betyg före högstadiet.Vi bygger vår reservation på att vi anser att detmåste finnas andra sätt för kontakt mellan elever,föräldrar och skola än att sätta betyg. Det finns deti dag, det vet vi. Vi anser också att det inte skullevara bra för skolarbetet och för barnensinlärningssituation, om man skulle införa betygtidigare än i högstadiet.Jag tycker att man också måste komma ihåg att viär på väg mot då fler barn kommer att börjaskolan tidigare. Går man längre ner i åldrarna medbetygssättning, innebär det att barnen får betygännu tidigare i sitt liv, när vi också har tidigareskolstart.Sedan fick jag inget svar på min fråga vad utskottetsskrivning om att hemkunskap, slöjd ochbarnkunskap skall finnas i timplanen egentligeninnebär. Jag måste därför ställa frågan igen. Får jaginget svar, måste jag återigen upprepa denuppmaning som jag gav till kammarens ledamöteroch till alla motionärerna: Vill man ha engaranterad undervisningstid för de här ämnena iden framtida skolan, skall man rösta på densocialdemokratiska reservationen, för där skriver videt klart.Garanterad undervisningstid betyder ingenting,säger . Jo, garanteradundervisningstid innebär att alla elever skall fåundervisning i de här ämnena.