prot · GF0973 · 1992-03-10 00:00:00 — Det bliralltså 19 000 platser kvar.När jag räknar på detta -- och jag är rätt så bra påatt räkna -- kommer jag fram till att det handlarom maximalt 10 000 nya platser. I och för sig ärdet bra. Vi socialdemokrater återkommer undermotionstiden med ett förslag som vi uppfattar somenhetligt och positivt och som möjliggör det somjag tror att vill åstadkomma.Anf. 251 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det finns ju ett antal utgångspunkterbeträffande det här förslaget.För det första är en utgångspunkt att oskyldigaungdomar inte skall behöva lida till följd av 80-talets inflations- och spekulationsekonomi. Det ärföljderna av denna som ungdomarna nu i mycketstor utsträckning får lida av.För det andra går det här förslaget ut på att allaungdomar -- också ungdomar i åldrarna 20--,som i stor utsträckning är långtidsarbetslösa -- skall erbjudas utbildning eller praktik. Deskall inte erbjudas bidrag vare sig i form av kontant ersättning eller i form av socialbidrag. Mangår till sin utbildning eller till sitt jobb för att fåsina pengar.Anf. 252 ():Herr talman! Vi är överens om utgångspunkterna.Vi är också överens om från vilket håll vi skall sepå behoven. Alldeles självklart är det så. Detskulle förvåna mig om vi inte var överens.Men jag hävdar, , att det förslagsom ni har lagt fram inte gagnar de syften som nisäger er vilja uppnå. Vi återkommer när propositionen skall behandlas. Jag har inte för avsikt attförlänga den här debatten. Jag vill ändå säga: Ertuppsåt är gott, men resultatet är förödande förbåde arbetsmarknaden och ungdomarna.Anf. 253 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det förhåller sig precis tvärom. Menden debatten får vi ta senare.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1991/92:470 om arbetslöshetsförsäkringens egenavgiftAnf. 254 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat om regeringen har för avsikt att höja egenavgiften fr.o.m.den 1 januari 1993 även om någon ny arbetslöshetsförsäkring inte kommer att införas fr.o.m.detta datum.Regeringen har tillsatt en utredning meduppdrag att utforma en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Denna utredning skall ha slutfört sittarbete senast den 31 mars 1993.Behovet av en höjning av egenavgiften kvarstår emellertid. Förnärvarande stiger kostnaderna för arbetslösheteni snabb takt, och för att klara åtagandena gentemot de arbetslösa är det nödvändigt med ett tillskott av medel. Den aviserade höjningen bör således även ses mot denna bakgrund.Anf. 255 ():Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Men jag måste säga att jag inte riktigt förstår hur regeringen tänker. Att pengarnabehövs förstår jag. Det är alldeles uppenbart att debehövs. Men i budgetpropositionen säger regeringen att skälet för en avgiftshöjning är dels att enobligatorisk försäkring skall införas, dels attdenna försäkring beräknas kosta mer.Nu är det fullständigt klarlagt genom givna direktiv: Det blir ingen obligatorisk försäkring från den1 , möjligen från 1994.Vidare sägs det i direktiven att denna försäkringinte får kosta mer. Grunderna för regeringenshemställan i sin proposition faller alltså så att säga.Om regeringen vill återkomma med en förnyadhemställan om en högre egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen för att täcka en höjd arbetslöshetskostnad, får ställning till den debatten naturligtvistas när en sådan hemställan kommer. Skälet förregeringens hemställan har fallit i regeringens egna skrivningar och direktiv.Anf. 256 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! De höjda avgifterna kommer att innebära att arbetsmarknadsfonden tillförs 2,4 miljarder kronor.I höstas finansierade regeringen icke genom arbetsmarkndsfonden de åtgärder för 2,2 miljardersom Socialdemokraterna hade förberett. Med socialdemokratisk politik skulle alltså pengarna tillarbetslöshetskassorna ha gått åt i mycket snabbaretakt.Till detta skall läggas den gåva till fackföreningarna som kom med för ett antal årsedan. Det handlar om 2,5 miljarder. Om de pengarna hade fått ligga kvar i fonden skulle det ha rörtsig om närmare 3,5 miljarder kronor.Med en socialdemokratisk politik skulle det, i ettså svårt arbetslöshetsläge som det vi nu har, ha varit så, att ca 8 miljarder mera skulle ha fattats i dehär fonderna framöver i jämförelse med vad somär fallet med vår politik. Det skulle ha varit mycketallvarligt.Anf. 257 ():Herr talman! Jag ifrågasätter inte arbetsmarknadsministerns räkneexempel. Vad jag talade omvar i stället regeringens framställan till ,som bygger på en viss förutsättning. Denna förutsättning har så att säga fallit.Om regeringen vill återkomma till meden annan motivering, är det naturligtvis upp tillregeringen att göra det. Vad regeringen nu hargjort är att man har givit arbetsmarknadens parter, och då framför allt löntagarna, en beskrivningsom är relevant. Det har jag fått klarlagt i och med det svar som jag har fått av arbetsmarknadsministern.Jag vill återkomma senare, arbetsmarknadsministern, för att ha en diskussion om skälet till den härobligatoriska försäkringen. Dessutom vill jaggärna återkomma för att diskutera de direktiv somgivits. Det finns nämligen all anledning att höja påögonbrynen när det gäller regeringens synsätt ifråga om dessa direktiv. Men det kan tas upp i enannan diskussion.Anf. 258 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det finns två argument när det gällerorsaken till dessa egenavgifter.Ett argument kan hitta på s. 81 i förslaget. Där sägs det att på grund av arbetsmarknadsläget ökar kostnaden för arbetslöshetsförsäkringen mycket kraftigt.Här finns det täckning i bägge avseendena, alltsåinte bara för det som argumenterarom.Överläggningen var härmed avslutad.f401 > 36 § Svar på fråga 1991/92:439 om information tillskolans elever om den nazistiska utrotningen avjudarAnf. 259 (m):Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att se tillatt svenska skolelever får korrekt information omnazismen och den nazistiska utrotningen av sexmiljoner judar under andra världskriget.För mig är det en självklarhet att skolan skall gevåra elever en korrekt information om nazismenoch den nazistiska utrotningen av judar underandra världskriget. Ingen får tillåtas glömma bortatt judeutrotningen har ägt rum, och det vore fasansfullt om någon invaggades i tron att detta aldrig hänt.I budgetpropositionen har regeringen föreslagitatt 10 milj.kr. skall anslås till åtgärder som motverkar främlingsfientlighet och rasism. Självfalletkommer särskilda åtgärder att vidtas i landets skolor. Inom pågår för närvarandeett beredningsarbete inför dessa kampanjer. Inteminst viktigt är att i dessa sammanhang ge ungdomar en uppfatting om vad som kan hända i ettsamhälle -- så som skedde i det tyska -- om rasistiska tendenser tillåts växa sig starka.Låt mig konstatera att undervisningen enligt läroplanen skall präglas av saklighet och allsidighet.Enligt skollagen skall verksamheten utformas iöverensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar, och var och en som verkar i skolan skall främja aktningen för varje människasegenvärde.Enligt kursplanerna för skall ett urval historiska längdsnitt behandlas, som belyserbl.a. kampen för frihet och demokrati och fredssträvanden. Aktuella sakfrågor skall också behandlas sedda i ett tidsperspektiv. För gymnasieskolan gäller att tyngdpunkten i studier av de tresenaste århundradena skall ligga på företeelsersom är av betydelse för förståelsen av världen idag.I direktiven till läroplanskommittén har regeringen särskilt understrukit att skolans verksamhet inte är och inte skall vara värdemässigt neutral. Verksamheten skall liksom bygga påetiska normer, såsom människolivets okränkbarhet och allas lika värde. Eleverna skall också få sådana kunskaper att de kritiskt kan granska faktaoch olika förhållanden. Jag tycker att detta förtjänar att understrykas: Skolan skall vara saklig menaldrig hållningslös, framför allt inte inför det vi vetär ett faktum -- förintelsen och nazismens ohyggliga brott.Regeringen fattade också beslut om reviderade mål och riktlinjer för gymnasieskolan ochvuxenutbildningen samt programmål för den nyagymnasieskolan. Av dessa reviderade mål och riktlinjer framgår att läraren skall ta upp demokratins grundläggande principer om tolerans, samverkan och likaberättigande mellan människor. för alla program gemensamma målen slås fastatt utbildningen skall ge eleverna kunskaper omdemokratins grundläggande värderingar och beredskap att verka i enlighet med dessa. Kunskaperom kulturer från olika tider och olika delar avvärlden skall bidra till elevernas självkännedomoch förståelse för andra människor och deras livsvillkor.Det mål- och resultatorienterade styrsystem förskolan som fattat beslut om i sambandmed behandlingen av propositionen om ansvaretför skolan innebär att staten skall fastställa målenför skolan och att genomförandeansvaret åvilarkommunerna. Lokalt på skolorna är det lärarna,ytterst dock rektor, som ansvarar för att verksamheten bedrivs i enlighet med de nationella målen.Dessa mål är enligt min mening entydiga vad gällerskolans ansvar för att ta upp företeelser av det slagsom frågeställaren efterlyser. Självklart innebärdetta att alla elever skall få korrekt informationom det som har hänt, ett av de värsta brotten imänsklighetens historia.Anf. 260 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för ett utförligt och mycket klargörande svar. Orsaken till attjag ställt denna fråga och ställde en liknande frågatill den förra skolministern är att en personsom har bedrivit den grövsta antisemitiska hets som jag tror har förekommit någonstansi efter och somdömts i för hets mot folkgrupp har erbjudit sina tjänster till gymnasieskolor i och på flera håll tagits emot, som om vorehan någon form av auktoritet på internationell ochmodern politik. Risken har blivit akut att vissaskolor i praktiken blir forum för hets mot folkgrupp, för brottslig verksamhet, inom ramen förundervisningen.Bakom detta ligger, möjligen med något undantagsom belyses av en egenartad artikel i för sedan, sannolikt en monumentalaningslöshet på vissa håll, en historielöshet, ettslags hållningslöshet inför skolans grundläggandeuppgifter, där tanken om allsidighet och opartiskhet har drivits så långt att man t.o.m. är opartiski fråga om lögn och sanning. Ett annat exempel pådessa tendenser fick vi vid en utfrågning då historikern berättade atthon ibland blivit uppringd av lärare som säger attde skall ha en studiedag i skolan om rasism. Så frågar de om hon känner till någon bra, trevlig ungpojke från VAM som kan komma och stå för dentypen av åsikter, utan att skolan tar ställning överhuvud taget.Det skolministern nu säger om skolans ansvar attklargöra den historiska sanningen är utomordentligt glädjande. Jag vill ändå ställa en följdfråga:Är skolministern också beredd att i läroplanerframöver verka för att det kommer att finnas enuttrycklig hänvisning till nazismen och den typ avförbrytelser som nazister gjorde sig skyldiga till?Kan man också tänka sig att på något sätt kartlägga vilken omfattning den här typen av propaganda har fått?Anf. 261 (m):Herr talman! Frågan om jag i de nya läroplanernaär beredd att skriva in hänvisningar till nazismenvill jag inte svara på av det enkla skälet attjag inte vet riktigt hur vi kommer att skriva överhuvud taget. Det är alldeles uppenbart att det avläroplanen och andra centrala dokument tydligtmåste framgå vad som åsyftas med den allsidigaundervisningen och hur vi ser på den. Det är ocksåen uppgift för riksdagen.Det mest akuta och mest centrala tror jag är att fåinte minst ledamöter att känna sig manade att delta i debatten om skolans innehåll ochutveckling, om vad läroplanen skall innehålla. Jagtror att det är precis såsom säger, att det finns en aningslöshet, ett slags historielöshet som gör att det är lätt att enskilda skolor eller lärare blir offer för irrläror eller feltänkandesom kan vara mycket allvarligt. Vi har här i både kompetens och kunskaper i övrigt omhur man kan arbeta för att fostra elever demokratiskt och ge dem en allsidig kunskap om historiaoch samhällskunskap. Därför ser jag gärna att flerledamöter deltar i debatter i lärartidningen ochannorstädes. Det tror jag kunde bidra till en positiv utveckling. Då kan vi också hitta bra skrivningar när vi skall skriva ett dokument.Anf 262 ():Herr talman! Jag har naturligtvis förståelse för attdet är svårt att utlova en viss skrivning innan manens börjat överväga hur texten skall läggas upp.Jag vill bara understryka att det här är fråga omvårt århundrades kanske mest centrala mänskligaerfarenhet över huvud taget alla kategorier och etti världshistorien unikt brott. Dessutom är det naturligtvis inte fråga om olika historietolkningar.Det finns inte heller i det svar som skolministernhar givit något spår av sådana föreställningar,utan det är fråga om att de människor som bedriver denna progaganda och lyckats komma in pånågra skolor på temat att förintelsen är påhittad,hopljugen av judarna, gör detta i det alldeles uppenbara syftet att rehabilitera nazismen och därmed bereda väg för nya brott av samma slag. Något annat syfte kan inte tänkas. Därför vill jagskicka med skolministern uppmaningen att motdenna bakgrund tänka en gång extra på hur läroplanen skall formuleras.Anf. 263 (m):Herr talman! Jag kan säga så här: Möjligen är jagoffer för skolbyråkratin, men jag tror att det ärkorrekt att det inte skall skrivas in i läroplanen,som är det övergripande dokumentet, eller i allafall det mera principiella dokumentet. Därutöverupprättar vi kursplaner och mera detaljerade anvisningar om vad vi anser att eleverna bör få sigtill livs i våra grundskolor och gymnasieskolor. Idet sammanhanget skulle det förvåna mig mycketom man inte påpekade att nazismen och det somhar hänt i är någonting som alla eleverskall få ta del av. Egentligen är vi kanske mer överens än vad det verkar. Men det är i kursplanerna, inte i läroplanen, detta skall skrivas in.Anf. 264 ():Herr talman! Jag kan väl göra skolministern sällskap i snubblandet på skolbyråkratins terminologi. Det viktiga är naturligtvis att detta klargörs ide relevanta dokumenten. Där har skolministernett betydande ansvar.Överläggningen var härmed avslutad.f401 > 37 § Svar på fråga 1991/92:449 om det nordiskasamarbetet i den nya läroplanen för grundskolanAnf. 265 (m):Herr talman! har frågat migpå vilket sätt regeringen avser att föra in det nordiska samarbetet i den nya läroplanen för grundskolan.Jag har besvarat en fråga med samma innehåll här i kammaren, men jag skall gärna upprepa det svar jag då gav.Till att börja med vill jag understryka vikten av attskolan förmedlar kunskaper såväl om det nordiskakulturarvet som om de nordiska språken och detnordiska samarbetet.I regeringsdeklarationen slås det fast att det nordiska samarbetet måste utvecklas samt att detfinns förutsättningar för att på nytt stärka samhörigheten och samarbetet mellan de nordiska länderna. Detta gäller inom många olika områden,där t.ex. skolan utgör ett viktigt område.Den ökande internationaliseringen gör att det bliralltmer angeläget att förmedla och stärka det nordiska kulturarvet och den nordiska samhörigheten. I bilaga till budgetpropositionen framhålls kulturarvets växandebetydelse i en föränderlig värld.I direktiven till läroplanskommittén betonas viktenav att förstärka skolans undervisning om det gemensamma europeiska kulturarvet. Det angesockså att frågan om förståelse och respekt för såvälinhemska minoriteter som andra folks kulturarvskall genomsyra undervisningen samt att sådanafrågor som t.ex. kulturarv och internationalisering skall ingå i kursplanerna för flera ämnen. Idirektiven anges dessutom att läroplanskommitténi sitt arbete bl.a. skall utgå från nu gällande läroplaner. I dessa ingår olika frågor som rör de nordiska länderna.Jag förutsätter således att frågor som rör nordiskaspörsmål kommer att bli väl tillgodosedda i detförslag som läroplanskommittén kommer att avgetill regeringen.Anf. 266 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Jag har sett att den här frågan har varit uppe tidigare, men jag tycker att den är så pass viktig attjag ville framställa den. Sedan det förra svaretlämnades har frågan också varit uppe i , där utbildningsminister svaradeungefär på samma sätt. Han sade att han utgårifrån att läroplanskommittén utan särskilt påpekande inser att den europeiska integrationen ställer alldeles särskilda krav också i fråga om undervisning i de nordiska sakerna. Jag tycker faktisktatt det var ett ganska svagt svar. Det svar jag harfått nu är också ganska luddigt.Den undersökning som hargjort visar att det är dåligt beställt med undervisningen om i skolorna. Det ser inte utatt bli bättre enligt de planer som redovisas i undersökningen. Att förutsätta att det av sig självskall bli bättre när så mycket annatkommer att pocka på uppmärksamhet är enganska from förhoppning.Även om jag och statsrådet inser att det är mycketviktigt att stärka den nordiska identiteten och kulturarvet är min tro inte så stark. Jag anser att detär nödvändigt med tilläggsdirektiv om att mansärskilt skall ta upp de nordiska frågorna i helagrundskolan inom olika ämnen. Det gäller kulturarvet, de nordiska språken och det nordiska samarbetet. Det är oerhört viktigt. Jag skulle önska attstatsrådet ville ge tilläggsdirektiv.Anf. 267 (m):Herr talman! I debatten om den här frågan förragången framhöll jag att jag förväntar mig att såsnart som möjligt få ta del av Föreningen , eftersom jag vid en uppvaktningföre jul fick presenterat en del av de tankegångarsom låg till grund för undersökningen. Tyvärr harjag ännu inte fått ta del av den, och det tycker jagär litet tråkigt. Men jag tänker inte ge mig när detgäller att få läsa den ordentligt.I samband med denna uppvaktning diskuteradejag tillsammans med representanter dessa frågor ganska ingående, och jaghade också med mig tjänstemän, bl.a. den tjänsteman från grundskoleenheten som ingår i läroplanskommittén. Man kan nog vara rätt förvissadom att de synpunkter och behov som finns på dethär området är väl tillgodosedda i det egentliga arbetet.Jag avser inte att ge några tilläggsdirektiv. Läroplansarbetet är tyvärr mycket komplext och omfattande. Man skulle önska att man fick skriva enroman på en gång. Men det låter sig inte göras. Jagtror tvärtom att det bästa sättet att få med synpunkter är den här typen av frågor i ,där jag också har varit tydlig. Det är sådant somläroplanskommittén och dess sekretariat tar till sigoch som ligger till grund för arbetet. Jag kommeratt bevaka att dessa frågor behandlas framgent iarbetet. Det är jag övertygad om att även de olikaremissinstanserna kommer att göra när förslagettill den nya läroplanen kommer ut i höst.Anf. 268 ():Herr talman! Jag har i alla fall fått den rapport omNorden i skolan som har gjort.Man har tillfrågat ett antal rektorer och fått 1 182svar. En fråga som ställdes gällde om man har haftnordisk kontakt under terminen. Närmare 62 %svarade nej. På frågan om man planerar nordiskkontakt kommande termin svarar nej. Manhar inte heller blivit kontaktad av något annat nordiskt land. Det förekommer inte heller brevväxling. säger nej, och sedan finns andra delsvar.Den sista frågan är ganska viktig. Den gäller ettprioriterat perspektiv i skolarbetet. På dennafråga svarar europeiskt, medan svararnordiskt. Jag kan förstå detta, eftersom intressetför nu är mycket stort. Men det är oerhörtviktigt att vi inte glömmer bort det här.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:111 till lagutskottet1991/92:154 till skatteutskottetFörslag1991/92:17 till trafikutskottetRedogörelserna1991/92:7 till utbildningsutskottet1991/92:9 till finansutskottet39 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden1991/92:KU16, KU25, KU26 och betänkande 1991/92:FiU20Skatteutskottets betänkanden /92:SkU16 ochSkU17Lagutskottets betänkanden /92:LU18 ochLU19Försvarsutskottets betänkande 1991/92:FöU9Trafikutskottets betänkanden /92:TU7-TU9Arbetsmarknadsutskottets betänkanden1991/92:AU5, AU6, AU8 och AU940 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:96 Vissa jordbrukspolitiska frågor, m.m.Motionernamed anledning av prop. 1991/92:98 Vissa beslutfattade av internationella arbetskonferensen viddess sjuttiosjunde möte1991/92:A6 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1991/92:109 Utvidgad användning av samhällstjänst m.m.1991/92:Ju8 av ()1991/92:Ju9 av och ()med anledning av prop. 1991/92:110 Ändring i jordabalken m.m.1991/92:L15 av ()41 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 9 mars1991/92:132 av () till statsrådet om sjukvårdens organisation:Regeringen klargjorde i regeringsförklaringen vidsitt tillträde att den har för avsikt att ge välfärdspolitiken en ny inriktning. Ansvaret för de ensamma, sjuka och fattiga betonades särskilt. Regeringen pekade på brister i välfärden och ställdeupp mål som att köer måste kortas, service förbättras och valfriheten öka.Den gemensamma finansieringen framhölls, menden viktiga markeringen gjordes att det inte finnsnågon anledning att själva produktionen skall skei offentlig regi. Det ställdes i utsikt att den grundläggande principen för förnyelse av de olika välfärdssystemen skall bli att offentlig kontroll och finansiering skiljs från en fri produktion med enskilda, kooperativa och offentliga producenter.Den svenska sjukvården brottas med stora problem, precis som stora delar av övriga välfärdssystem. Det handlar inte om avsaknad av ekonomiskaresurser, utan om en verklig kris i systemet. Avsaknaden av en fungerande marknad för vårdkonsumenterna har skapat ett ineffektivt vårdmonopol, där landstingen både skall fungera som finansiärer, producenter och konsumentföreträdare.Jag menar att det är hög tid för regeringen att förverkliga sin valfrihetsrevolution. Snabba steg kantas i form av fri etablering av privat sjukvård,vårdgarantins förverkligande och samordningmed sjukförsäkringen. Inom landstingen tas steg idenna riktning, men mer genomgripande systemförändringar är nödvändiga.Det krävs ett avskaffande av det socialistiska vårdsystemet. Den hårda regleringen och detaljstyrningen av sjukvården måste bort. Det är något igrunden fel när fördelningsprinciper, etableringskontroll och upptagningsområden styr i stället förvårdkonsumenternas behov. Det krävs konkurrens med service och kvalitet i vården mellan vårdgivare. Därmed kan tid, lokaler och utrustning användas bättre. Totalt kan en bättre ekonomi skapas för den samlade sjukvården. Motiv kan skapasför initiativkraft och nyskapande.Det nuvarande sjukvårdssystemet avspeglar enplanekonomisk syn på hur tjänster skall produceras och erbjudas. Med den dominans landstingenhar som producenter av av sjukvården, saknas motiv för att ta hänsyn till patienternas verkliga önskemål. I stället är det tänkt att politiker skall företräda konsumenterna och uttaxeraskattemedel från dem. Jag vänder mig starkt emotdenna modell, eftersom det inte finns något somsäger att medborgarna skulle vara sämre på attföreträda sig själva inom vården än vad de är i övrigt som konsumenter.Vi moderater förordar en allmän obligatorisk sjukförsäkring som skall vara oberoendeav olika vårdproducenter. Med ett sådant systemkan en fullständig uppdelning av rollerna som producent och finansiär nås. Sjukförsäkringen skullege en rätt till vård, inte endast ett oprecist löfte.Det finns tekniska modeller för att åstadkomma eneffektiv kostnadskontroll och undvika skenandesjukvårdskostnader. Hur en sådan lösning skallgenomföras måste emellertid ingående utredas.Regeringen visade vid sitt tillträde en tydlig insikti behovet av omfattande förändringar. I regeringsförklaringen deklarerades bl.a. att:''Regeringen är starkt medveten om de växandeproblemen inom sjukvården och äldreomsorgen.Att förbättra och förändra vården blir en av dessviktigaste uppgifter när det gäller välfärdspolitiken.Svensk sjukvård präglas i många avseenden avhög proffessionalism och kvalitet.