prot · GF09117 · 1992-05-21 00:00:00 — Det s.k.skatterättsutjämningsreserven är väldigtkomplicerad att hantera rent tekniskt, både förföretagen och för dem som har attsköta bokföring och granskning.Det finns alltså anledning att fundera kring om viinom ramen för ett helt oförändratbolagsskatteuttag kan få en enklare struktur sompassar bättre in i EG-perspektivet, men inte bara iförhållande till utan också iförhållande till andra länder, så att vi får ökadförståelse för det svenska skattesystemet.Omläggningen syftar alltså till enkelhet ochinternationell anpassning inom ramen för ettoförändrat skatteuttag.Däremot kommer vi att lägga fram förslag som skallbidra till att förbättra mindre och medelstoraföretags skattesituation. Dessa företag är i dagöverbeskattade. För att det skall bli växtkraft iekonomin gäller det för oss att stötta dem i dettaavseende.PensionssystemetAnf. 67 ():Fru talman! Statsministern har vid upprepadetillfällen sagt att han och regeringen eftersträvar såbred enighet som möjligt när det gäller ett framtidapensionssystem. Jag vill då återkomma till det somtydligen är en symbolfråga för statsministern.Känns det inte besvärande att börja detta arbetemed att tappa ur pensionssystemet 22 miljarderkronor?Anf. 68 Statsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att påpeka attlöntagarfonderna var ett socialistiskt påfund. Detillkom framför allt för att man skulle utöva maktoch inflytande över näringslivet. ''Med fonderna tarvi successivt makten.'' Så hette det närSocialdemokraterna införde dem.Sedermera började man tala om att detta hade medpensionerna att göra. Men det visade sig att så intevar fallet. Om det hade varit ett socialdemokratisktintresse att säkra pensionerna manhade regeringsmakten, hade man gjort det på ettmer genuint sätt. Löntagarfonderna hade ingentingmed detta att göra.Nu har det ankommit på oss att ta itu med den storafrågan om att skapa stabilitet i pensionssystemet.Det finns en arbetsgrupp tillsatt, där man har ettkonstruktivt samarbete mellan företrädarna för deolika partierna. De påverkas inte av detta.Avvecklingen av löntagarfonderna lades fast redani regeringsförklaringen och i de propositioner somregeringen lade fram under höstriksdagen.Yttrandefrihet för militärerAnf. 69 ():Fru talman! Regeringen bad ryskamyndigheter att förhindra ryska militärer att fritttala om ubåtar med svenska journalister. Jag villfråga statsministern eller utrikesministern -- omhon föredrar att svara -- hur de skulle reagera omt.ex. bad svenska myndigheter atthindra svenska militärer från att tala med svenskajournalister.Anf. 70 Statsminister ():Fru talman! Uppgiften är av lätt insedda skälfelaktig. Om det hade legat i min makt att påverka,förhindra eller styra vad sovjetiska eller ryskamilitära representanter gjorde eller sade, är detmycket som hade sett annorlunda ut i världen. Jagkan alltså dementera uppgiften i dess helhet.U-landsbiståndetAnf. 71 (nyd):Fru talman! Jag har en fråga till biståndsministernbeträffande u-hjälpens omfattning och inriktning.Vi har ett budgetunderskott som snart uppgårtill . Är det biståndsministernsoch andras i regeringen uppfattning att vi skallfortsätta att låna pengar för att ge hjälp till ländersom köper vapen för åtta nio gånger den hjälp somde får?Det betyder att med ett budgetunderskottet somförväntas finnas kvar skjuts betalningen fram itiden till våra barn. Skall den svenskakedjebrevsekonomin utsträckas till att gälla även u-hjälpen?Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! I tappning lånar vialltid till den här enda procenten av BNI och intetill något annat. Vi behåller alltså i stort sett 99 %.1 % ges solidariskt till dem som många gångeringenting har och som i varje fall inte alltid har valtsina regimer själva.Jag tror att vi mår väl av att vidga vårt nationellaperspektiv så pass mycket att vi inser att vi, trots detbudgetunderskott som råder, trots denlågkonjunktur vi lever i, ändå tillhör dem som detförunnats att leva en lyxtillvaro.Jag tycker att vi skall orka med att drivas avsolidaritet visavi dem som bor på södra halvklotet.Orkar vi inte med att drivas av solidariteten, tyckerjag att vi skall drivas av insikten om attsjälvbevarelsedriften, morgondagens samhälle,kräver att det norra halvklotet bryr sig om detsödra. Nord--syd-dialogen är den störstautmaningen för oss om vi vill skapa en trygg världför våra barn och barnbarn i Europa.(Applåder)Anf. 73 (nyd):Fru talman! Det var inte svar på min fråga. Jagfrågade om vi skall fortsätta att ge pengar till demsom köper vapen för belopp som är åtta nio gångerhögre.Jag är nog en lika god människa som här handlar inte om att övertyga mig om atthjälpa andra.Sverige har drivit en u-hjälpspolitik som har hjälptregimer -- inte folk. I mottagarländerna harlevnadsstandarden sjunkit och i stället har massvismed vapen köpts.Nu är på väg att låna pengar för att kunnagenomföra denna politik. Jag uppfattar det som attregeringen skall gå in på ett nytt spår. Jag tänkte attregeringen skulle få en injektion när regeringenutöver de principiella aspekterna också har attbrottas med ett stort budgetunderskott. Det blirinte mindre av att man menar väl.Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Under de 30--40 har detskett utomordentigt stora förbättringar för demsom lever i tredje världen. Det är ett felaktigtperspektiv att göra gällande att tredje världen är ettenda miserabelt träsk. Jag påstår naturligtvis inteatt det endast är biståndssatsningar som haråstadkommit dessa förbättringar. Det är helt klartatt handeln har spelat en stor roll. Det är viktigt attsäga att förbättringar har skett.Vi skall också komma ihåg att vi till bara för en korttid sedan har levt i det skugga. Det harinte alla gånger varit rimligt att säga till de fattigaländerna att vi i den rika delen av världen skall havårt försvar och dessutom hålla oss med tillverkningav militära prylar och att de helst inte skall köpanågot.I förhandlingar med biståndsländer, och närVärldsbanken agerar, diskuteras ävenupprustningskostnader. Det är verkligen mininnerliga förhoppning att kommer attminska sitt rustande -- och flera av dem är också påväg att göra det.Relationerna med ThailandAnf. 75 ():Fru talman! De senaste dagarnas händelser iBangkok har djupt upprört oss alla. Blodbadethäromdagen måste kraftfullt fördömas. Militärensvåld mot demonstranterna pekar på att demokratini vilar på en bräcklig grund.Hur tänker regeringen agera gentemot denthailändska regeringen? Är det lämpligt att frysa deofficiella kontakterna i väntan på att normalaförhållanden återupprättas i landet? Kan det varalämpligt att avbryta det bistånd som ger ochsom kanaliseras via den thailändska regeringen?Anf. 76 Statsminister ():Fru talman! När blodbadet inträffade befann sigutrikesministern antingen i eller iUngern. Det ankom på mig att göra ett uttalande.Jag gjorde också å regeringens vägnar ett skarptformulerat uttalande, där jag uttryckte denallvarliga oro regeringen kände för utvecklingen iThailand.Det har varit litet fram och tillbaka. Det har pågåtten långsiktig demokratiseringsprocess i Thailand.Den avbröts i samband med militärkuppen -- omjag inte missminner mig -- . Imars var det val. Det etablerades enmilitärvänlig fempartikoalition, och därefter hardet utbrutit motsättningar av politisk, social ochekonomisk natur. Dessa motsättningar harkulminerat i det man kan kalla massakern iBangkok i helgen.Nu hoppas vi alla att den dialog som har inletts medhjälp av kungens ingripande i går, och som skallleda till nya konstitutionella samtal under denärmaste dagarna, skall bidra till att stabiliserasituationen. Det är min övertygelse att mankommer att inse att utvecklingen i är såpass beroende av utländska investeringar ochturismen, att den situation som har rått den senasteveckan är i grunden intolerabel och icke kan fortgåoch att det måste bli möjligt att återknyta till enkonstitutionell utveckling.Detta är regeringens ståndpunkt. Vi har framförtden med större kraft än vad de flesta andraregeringar i västvärlden har gjort. Det finns inte fördagen någon anledning att ompröva de begränsade,mera tekniska, insatser som sker från BITS sida iThailand.Konkurrensbefrämjande åtgärderAnf. 77 (nyd):Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern. Regeringen har sagt att man villinföra fri konkurrens, framför allt när det gällerlivsmedelsförsäljning. Men det har snabbt visat sigatt kommunerna ständigt kör över de intentionerbåde regering och riksdag har. Det finns mångaexempel i land där den fria konkurrensenstoppas. är det senaste exemplet.Vad kommer regeringen att göra för att fåkommunerna med på samma linje?Anf. 78 Statsminister ():Fru talman! Jag är inte insatt i detaljerna i ärendetom . Det har genomförts en lagändring därmöjligheter har tagits bort som tidigare fanns förkommunerna att göra de ingripanden somföranledde så mycket debatter, bl.a. politiskasådana.Jag vet dess värre inte vilket konkret fall,lagutrymme eller möjligheter frågan gäller iVarbergs kommun. Men det är inte värre än att detfaktiskt går att ta reda på.Anf. 79 (nyd):Fru talman! Är inte statsministern ens informeradom sin egen lag? Den ger nämligen kommunernamöjligheter att agera på det sättet.Den förändring som gjordes i plan- och bygglagengällde redan etablerade handelsområden. Men härgäller frågan även nya områden.Anf. 80 Statsminister ():Fru talman! Då börjar jag komma litet underfundmed vad frågan gäller. Uppenbarligen är det frågaom ett nyetableringsärende. Inomstadsplaneområde är det klart att det krävs tillståndatt uppföra nya hus. Den lagen har inte förändrats.Men den möjlighet som tidigare fanns förkommuner att ingripa mot etableringar av t.ex.närbutiker finns kvar. Däremot kankommunerna efter eget skön, och efter den lokalademokratins olika utslag, avgöra olikastadsplanefrågor.Överläggningen var härmed avslutad.6 § (forts. från 4 §) Säkerhet och nedrustning(forts. UU19)Anf. 81 () replik:Fru talman! var mycket ironisköver den neutralitetspolitik som har förtunder många decennier. Självfallet kan detaljerna isvensk utrikespolitik alltid diskuteras. Men vadutskottet anser vara helt klart är att grundlinjerna idenna politik har gagnat vårt land. Det har varitklokt av att under en epok avstormaktsmotsättningar och en ömtålig regionalbalans i vårt område föra en neutralitetspolitik.I dag är läget, vilket utskottet utvecklar, delvisannorlunda. Vi står inför en ny säkerhetspolitisksituation i vår omgivning, och det finns därförförutsättningar att delta i sökandet efter nyasäkerhetspolitiska lösningar i Europa.Ian var också ironisk över utskottetsintresse för studier av vapenhandeln ochvapenexport. Får jag påpeka att just den typen avstudier är mycket viktig för att få fram kunskaper,kunskaper som gör det möjligt att tillbakavisa t.ex.sådana svepande påståenden som vi hört tre gångeri kammaren , nämligen att militärutgifterna iu-länderna skulle vara 7--9 gånger större änbiståndet. Om ville konsultera dekällor som finns till förfogande, skulle han veta attdetta är grovt vilseledande och att det inte blirsannare av att upprepar det tregånger.Anf. 82 (nyd)replik:Fru talman! Det stämmer att jag var ironisk. Jagtalade också om det för säkerhets skull så att detskulle framgå av protokollet. Det kan ju annarsmissuppfattas när man skämtar. Ironin var ocksådjupt känd och djupt berättigad, och det är dettråkiga.Jag påpekade att vi lever i sådan verklighet att viinte kan hålla på som tidigare, då jag menar att vimissbrukade vår neutralitetspolitik. Vi var kaxiga,tog ställning till sådant som skedde långt bort ochlöste saker i världen, men här hemma iakttog visträng neutralitet, dvs. vi var fega.Vad gäller registren tror jag att jag sade att de varganska gulliga. Om man tror att man med hjälp avregister skall komma åt den illegala vapenhandelni världen har man fel. Jag har för mig att jag drogparallellen till att man skulle kunna lösa problemeni med narkotikabrottslighet genom attgenomföra en folk- och bostadsräkning. Jag tyckerfortfarande att de påpekandena får stå i varje fallför min del, men jag har med förtjusning noterat attde inte står för del.Jag ber den jag kallade för ursäkt, han heter nämligen . 83 () replik:Fru talman! Om ville konsulteraden statistik och de register som finns övervapenutgifter i världen, skulle han kunna upptäckaatt han har anledning att be hela kammaren omursäkt för att han här har sagt attvapenutgifterna i tredje världen är 7--8 gånger såhöga som det bistånd dessa länder mottar.Anf. 84 (nyd)replik:Fru talman! Vad gäller statistiken om satsningar påvapeninköp i våra mottagarländer grundar jag migpå en internationell statistik som säger, att om maninkluderar , som också är ett av våramottagarländer, blir beloppet tretton gånger vår u-hjälp.Låt mig också säga att det inte är frågan omhuruvida det är tretton gånger, åtta gånger eller låtoss säga fyra gånger, som är det viktiga. Jag vill änen gång säga: Skall vi verkligen hålla på och gebistånd i de fall där man använder det till att köpavapen? Är det någon sorts tillämpadneutralitetspolitik, eller är det bara dumhet?Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 85 ():Fru talman! Vi upplever nu ett statt i engenomgripande omvandling. En omvandling somockså leder till ett totalt förändratsäkerhetspolitiskt läge. Vi kan också konstatera atten ny europeisk säkerhetsordning är underuppbyggnad. Även jag vill betona vikten av attSverige fullt ut deltar i utbyggnaden av dettafrihets- och säkerhetspolitiska samarbete inomsåväl Europeiska unionen som ESK i syfte att byggaupp en fungerande europeisk säkerhetsordning.Sverige kommer att spela en ny roll i detnya som växer fram och som genominternationell samverkan arbetar för gemensamsäkerhet och fred.Utskottet konstaterar också i sitt betänkande attEuropas säkerhet är beroende av många flerfaktorer än de militära. Den förändradestormaktsbalansen, den ekonomiska utvecklingen,handelsfrågorna, hoten mot miljön,integrationssträvandena, de nationellamotsättningarna och en ökad migration är någraexempel på faktorer som kommer att ha enavgörande betydelse för den framtida säkerhetenäven i . Detta ställer stora krav på enhelhetssyn i säkerhetspolitiken och på eninternationell samordning av alla dessa faktorer.EG kommer att spela en stor roll vid utformningenav denna nya frihets- och samarbetsordning iEuropa. kan som medlem i dennagemenskap aktivt påverka den fortsatta politiska,sociala och ekonomiska utvecklingen i det nyaEuropa. Även ESK spelar en avgörande roll när detgäller de framväxande europeiska säkerhets- ochsamarbetsstrukturerna.Genom Parisstadgan om ett nytt somantogs 1990 fick , som utrikesministerntidigare påpekade, en grundval av gemensammavärderingar. Alla de deltagande länderna förbandsig att verka för demokrati, grundad på mänskligarättigheter och grundläggande friheter,marknadsekonomi inriktad på uthållig ekonomisktillväxt, välstånd, social rättvisa, ökadsysselsättning och ett effektivt resursutnyttjande.Mötet i blev inledningen på en ny fas i ESK:shistoria. Ett normsystem som omfattades av allahade skapats.ESK har genom sina fasta institutioner -- ettministerråd som forum för regelbundna politiskakonsultationer, en kommitté av högre ämbetsmänvars uppgifter är att dels förbereda och genomförautrikesministrarnas beslut, dels sammanträda ikrissituationer, ett administrativt sekretariat i ,ett center för förhindrande av konflikter i ochett kontor med uppgift att stärka demokratiskainstitutioner och stärka mänskliga rättigheter iWarszawa -- etablerat ett system för genomförande,uppföljning och översyn av stadgans intentioner.Vid det nu pågående uppföljningsmötet iHelsingfors deltar ett stort antal nya stater -- allaf.d. Dessa självständigastater åtar sig som medlemmar att fullt ut delta iESK-processen, vilket innebär att de förbinder sigatt följa de grundläggande principerna vad gäller demänskliga rättigheterna, demokrati och friekonomisk marknad. För att hjälpa de nya staternaatt förstå vad dessa åtaganden innebär harministerrådet på svenskt initiativ antagit ettstödprogram för att kunna förmedla utbildning idessa frågor och för att lotsa de nya staterna in iESK-systemet.De nu pågende striderna i Bosnien-Hercegovinaoch visar nödvändigheten av attalla ESK:s medlemsstater lever upp till åtagandenai ESK:s stadga och även respekterar de etniskaminoriteternas rättigheter. Helt avgörande för enframtida fredlig utveckling är att dessa minoritetererkänns och skyddas i de olika ländernaskonstitutioner.Den har vid ett flertal tillfällennu senast av utrikesministern här i kammarendeklarerat hur viktigt det är att stärka ESK i sin rollsom nyskapande och stabiliserande faktor i deneuropeiska politiken. ESK är det enda europeiskaforum som har ett allomfattande medlemskap ochen allomfattande agenda. Med sitt vidasäkerhetsbegrepp, som omfattar mänskligarättigheter, militära och politiska komponenter,ekonomiskt samarbete och miljövård, är det välrustat att möta de krav som ställs i den nyasituationen i . övertar Sverigeordförandeskapet i , vilket möjlighet att återigenunderstryka behovet av -- och verka för -- attorganisationen ges ett fastare formulerat mandatnär det gäller den fredsskapande ochfredsbevarande uppgiften.Vid ministerrådets sammanträde i i slutet avjanuari uttryckte presidentHavel i sitt anförande en förhoppning om attEuropa , genom ESK:ssamarbetssystem, skulle sprida en anda av fred ochdemokrati, inte av expansion och konfrontation,till resten av världen. Låt oss hoppas och arbeta föratt denna vision kan förverkligas.Dagens krissituation i flera av de nyligensjälvständiga staterna i Central- och Östeuropavisar emellertid att övergången från diktatur tilldemokrati kan vara en smärtsam och svår procedur.Den visar också tydligt hur viktigt det är att visnabbt får till stånd en säkerhetsordning somomfattar alla stater.Säkerheten är en grundförutsättning för att dessanya stater skall kunna utvecklas till stabila ochsäkra demokratier och få en stabil ekonomi. Vi vetinte hur denna nya allomfattandesäkerhetsordning skall se ut. Vi kan konstatera attdet i dagens läge finns många organisationer somverkar för att åstadkomma säkerhet och fred, t.ex.FN, EG, ESK, NATO och det bildadeNACC. Många olika scenarier och framtidasamarbetsformer diskuteras. Därför är det viktigtatt inte nu gör uttalanden som låser oss iframtiden eller utesluter någon form av samarbete.I den socialdemokratiska reservationen nr 1 sägsdet att en framtida säkerhetsordning som baseraspå användning av, eller hot om användning av,kärnvapen inte är acceptabel.Även om alla stater ansluter sig tillkärnvapenavvecklingen är detta en process som tartid. är det bråttom att få till stånd en nysäkerhetsordning. Hur tänker Socialdemokraternai praktiken lösa detta problem för del?Fru talman! Jag har i mitt anförande inte berört debaltiska staternas särskilda problem när det gällertillbakadragandet av de ryska trupperna. Dettakommer att göra senare i sittanförande.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan iutrikesutskottets betänkande.Anf. 86 HANS ():Fru talman! I ett särskilt yttrande tillutskottsutlåtandet går Nydemokraterna mycketlångt. I det yttrandet sägs inte bara att man vill växain i Västeuropeiska unionen, utan man anser ocksåatt hela neutralitetspolitiken är överspelad. Dennainställning står i bjärt kontrast till vad visocialdemokrater har hävdat. Det vinner inte hellerresonans i det utskottsutlåtande som finns. Däravstyrks den här ståndpunkten.I motion U517 har jag och ett antal andrasocialdemokrater sagt att bör slå fast attvad tidigare uttalat om att en bibehållenneutralitetspolitik, dvs. alliansfrihet i fred syftandetill neutralitet i krig, fortfarande skall gälla. Detgäller även inför de förhandlingar med EG ellerEuropaunionen som förestår. Jag kan inte finna attutskottet här har sagt något annat än att densvenska traditionella politiken ligger fast, även omdet talas om att det skall finnas en öppenhet förolika alternativ beroende på hur utvecklingen blir.Men det finns inga konkreta förslag iutskottsutlåtandet som går ut på någon ändring avvår utrikespolitik.När det gäller WEU, som har tagits upp i den härreservationen, kan man naturligtvis säga att detuttalande som majoriteten i utrikesutskottet gör ärbegränsat, eftersom det där sägs att ettställningstagande i den frågan inte är aktuellt. Mensamtidigt anförs också att den militäraalliansfriheten står fast.Det var också viktigt att särskiltpoängterade vad som står i den socialdemokratiskahuvudmotionen, nämligen att det inte kan bli frågaom ett förpliktande militärt samarbete för svenskdel. Därmed är ståndpunkten klarlagd från vårsida. Utskottets uttalanden och hållning stämmerju också bra överens med det beslut som riksdagenhar fattat , och även medregeringsdeklarationen den 14 juni 1991.När det gäller neutralitetspolitiken, utöver det somär av betydelse för den militära alliansfriheten, villjag nämna några saker som ligger utanför det härutskottsutlåtandet, men som ändå har betydelse.Den svenska neutralitetspolitiken har varit starkt förankrad hos vårt folk. Denhar lett till att fred, frihet och oberoendeframgångsrikt bevarats och säkrats under lång tid.Den har också spelat en stor roll i vårainternationella relationer, särskilt till tredjevärlden. Där har vår hållning vunnit aktning ochuppskattning.Vår medlande och fredsmäklande roll, som gettvissa positiva resultat bl.a. i samband medVietnamkriget och Mellersta , harockså underlättats genom vår alliansfria hållning.Vår medverkan i olika fredsbevarande operationer,t.ex på och i , har varit efterfrågadeoch oomstridda. Respekten för våraställningstaganden och vårt agerande i mänskligarättighetsfrågor har också varit stark. Allt dettaberor till inte ringa del på vår grundläggandealliansfria utrikespolitiska hållning.Det finns, enligt min mening, inte skäl att inomöverskådlig tid förändra eller överge denna aktivaalliansfria utrikespolitik, i all synnerhet som detinte finns något bättre konkret och preciseratalternativ för vårt land. Någon förändring kan inteheller vara aktuell så länge stormakter och andramakter i världen anser att de behöver upprätthållamilitära pakter. Det gäller främst somexisterar i samma omfattning som tidigare, om änmed en viss ändrad inriktning.Den omständigheten attMaastrichtöverenskommelsen öppnar vägen för ettsäkerhets- och försvarspolitiskt samarbete mellanEuropaunionens medlemsstater bör inte ändranågonting i sak för vår del. Den bör inte hellerframdeles ge anledning för en uppslutning kringnågot sådant. Detta innebär sålunda att någotförpliktande försvarspolitiskt samarbete med förSverige bindande verkan inte bör komma i fråga,vare sig inom WEU eller NATO, så länge den avriksdagen fastställda försvars- ochsäkerhetspolitiken upprättshålls. Den har enligtopinionsmätningar ett mycket starkt stöd hos detsvenska folket.Avslutningsvis vill jag därför säga att det enligt minmening inte kan bli fråga om att ersätta vårnuvarande utrikes- och säkerhetspolitik med varesig Ny demokratis förslag eller med oklara ochdiffusa begrepp om europeisk identitet.Anf. 87 . ():Fru talman! Den svenska neutralitetspolitiken ärutslocknad. Det finns ett öst och ett västatt vara neutralt emellan när Warszawapaktensgamla medlemmar vill bli med i både EG ochNATO. nuvarande alliansfrihet är enövergångslösning. Med den säkerhetspolitiskastruktur som växer fram i blir svenskalliansfrihet successivt allt mindre relevant. Iständigt växande utsträckning gäller att Nordenssak är vår, men också att sak är vår. Dettaär kontentan av vad jag har att säga. Låt mig nukort motivera det.De problem som vår europeiska säkerhetspolitikhar att möta är mycketförenklat sannolikt tre stycken: För det förstaRysslandsfrågan. För det andra fortsatt rivalitetmellan å ena sidan och OSS och åden andra. För det tredje stabiliteten påkontinenten, dvs. det som något föråldrat brukarkallas Tysklandsfrågan.Sveriges politik kan vara antingen aktiv ellerreaktiv.