prot · GF09128 · 1992-06-10 00:00:00 — Det är inte isolering utan det är engagemangsom är huvudvägen när det gäller att ge vårt bidragtill den europeiska freds- och säkerhetsordningen.Det innebär att gamla frågor måste ställas på nyttoch att begreppen kanske måste hanteras på ettnågot annorlunda sätt än hittills.Vilket är, , ert fredsalternativ i ettEuropa där vi har möjlighet attbygga en gemensam säkerhet inte på halva Europasförtryck utan faktiskt äntligen efter kommunismensfall på hela frihet?Så till det parlamentariska läget och denekonomiska politiken. verkarnärmast besvärad när jag talar om det somregeringen faktiskt har gjort, de förslag vi har lagtfram och de förslag som har gett sitt stöd.Jag säger det därför att bl.a. sadeatt ingenting av detta skulle vara möjligt. Det skulleinte kunna bildas någon regering, den skulle intekunna enas om någon politik, den skulle aldrig fåigenom någonting i . Men det har faktisktskett. Det har skett väldigt väldigt mycket ochväldigt mycket som är bra. ,dysterkvisten, har fått fel på dessa punkter.Vad skall vi göra ? frågar också IanWachtmeister. Vi skall fortsätta att föra vår politik.Jag utgår ifrån att Socialdemokraterna kommer attfortsätta att föra sin, att Ny demokrati fortsätter attföra sin, att fortsätter att föra sin,vilken det nu till äventyrs kan vara. Och , om nihåller er till det, skall vi nog klara att föra vårpolitik vidare.När vi får ert stöd -- och det får vi, både IngvarCarlssons och , t.o.m.Lars -- är vi självfallet tacksamma fördetta. Men ni gör det ju inte därför att ni vill stödjaoss utan därför att ni anser att det vi gör är rätt ochriktigt.Vi för en ekonomisk politik för att återfå tillväxten.Grunden för de svenska problemen är att vi harhalkat efter, år . Där publiceras de nya OECD-siffrorna.Under 1980-talet kom bland 24 länder påplats 22 när det gällde tillväxten. Därmed förlorarvi välfärdsmöjligheter. Därmed förlorar visysselsättning och därmed har vi hamnat i deekonomiska svårigheter som vi har.Vi kan inte klara välfärden och jobben ,om vi inte får tillbaka tillväxten. Så är det. Och vikan inte klara den i en situation när flyttlassenlämnar . För så var det, ochAllan , under er regeringsperiod. Flyttlassefter flyttlass med företagande, med kunnande ochmed investeringar lämnade . kommer deflyttlassen tillbaka. ser man återigen Sverigesom ett intressant land för satsningar.Ni vill höja skatter på praktiskt taget allting. Detskulle vara intressant att veta om något enda exempel på ett område där han intevill höja skatten. Han kommer säkert att vilja höjamomsen. Han vill höja kommunalskatten. Han villhöja skatten på företagande. Han vill höja skattenpå investeringar. Han vill höja skatten på praktiskttaget allting.Detta är ett da capo, säger , på denengelska valrörelsen. Ja, måhända i den meningenatt nästan alla socialistiska och socialdemokratiskapartier i tror att man löser problem med atthöja skatter. Därför har det ju gått som det har gåttmed den västeuropeiska socialdemokratin, densvenska inkluderad.Det går inte att tro att man löser alla problemgenom att höja och höja och höja skatter. Ni harskapat problem för genom den politiken.Nu skall vi ta ur problemen, och då skall viinte återvända till en felaktig politik.Ni har kallat regeringen en nationell katastrof. Nisäger att vi bedriver slakt på skolor, daghem ochsjukhus. Vi får väl se hur det blir med den saken.Ni kallar svensk ekonomi ett träsk. Men detta är ettläge där vi måste föra en långsiktig, uthållig ochklar ekonomisk politik.Den tredje vägens misslyckande förde in ide ekonomiska problemen. skall vi ta urdem. påstår ibland att jag har sagtatt EG på ett eller annat sätt skulle leda tillarbetslöshet och ekonomiska svårigheter. Så är detju inte. Det är Socialdemokraterna och den tredjevägens politik som bär ansvaret. Det europeiskasamarbetet ger oss i själva verket möjligheter attklara tillväxt och välfärd.Det var utan EG och med Socialdemokraterna somvi fick problemen. Det är med EG och utanSocialdemokraterna som vi har möjlighet att ta ossur dem.(Applåder.)Anf. 98 () replik:Fru talman! frågar om jag kan ange ettområde där vi Socialdemokrater inte vill höjaskatten. Ja, och det är det allra viktigaste området:vi vill inte höja skatten på arbete. Det är precis detsom ni gör genom att ta bort schablonavdraget. Detär en jättehöjning av skatten på arbete, samtidigtsom ni vill sänka skatten på kapital. Det är enomfördelning som är orättvis och farlig och som nihar fått kritik för också i en lång rad borgerligatidningar.Ingvar har fått fel, säger . Nej,tyvärr inte. På alla de områden som jag angav attdet fanns risker med en borgerlig politik -- när detgäller sysselsättning, tillväxt, fördelning ochotrygghet -- har jag tyvärr fått mer än rätt.Vem drabbas av vår skattepolitik? Ja, en och annanmångmiljonär och kapitalägare, jag, vissaborgerliga statsråd med stora förmögenheter ochhöga inkomster. Vem drabbas av den borgerligapolitiken? Det gör löntagare, pensionärer ochbarnfamiljer. Där ligger i ett nötskal skillnaden iskattepolitiken, . Och försök inte lura isvenska folket att vi står för en skattechock, när vivill återställa de jättelika skattesänkningar som nihar genomfört för högre inkomsttagare. Vad skallman då kalla det ni gör för löntagare?Vi tycker att det är rimligt att de rika får vara medoch betala sin andel. Ni har ett budgetunderskottpå 100 miljarder. Vore jag finansminister skulle jagvara ganska glad om jag kunde få åtminstone 14miljarder via att de rika får vara med och betala sinandel. Hur skall klara av sina 100miljarder? Tala om det, i stället för att skälla påSocialdemokraterna och otid!Sedan skulle jag vilja göra klart, att när vi under vårtid har sagt att vi uppfyller EG:s konvergenskravoch att det är viktigt, är det först och främst ettbevis för att svensk ekonomi är bra. Dessutområkar det vara så att vi uppfyller kraven på att blimedlemmar i . Det trodde jag möjligen att CarlBildt också tyckte var bra. Det var det AllanLarsson uttalade tidigare.Bildt uttalar sig tyvärr ibland otydligt om svensksäkerhetspolitik när han är utomlands, och nugjorde han det också här i kammaren, när hanåberopade att vi inte skulle vara neutrala i falletJugoslavien. Vi har aldrig varit neutrala i sådanahänseenden. Vi har uttalat vår uppfattning omTjeckoslovakien, och det sovjetiskasystemet. Vi har uttalat vår uppfattning om på och . Vi haruttalat oss om . När på det härsättet, med sin kunskap om utrikespolitik, gör ettsådant inlägg här blir jag litet orolig för vad hanegentligen är ute efter i den här typen av frågor.Ni säger att ni har kunnat enas om politiken eftervalet och att regeringen håller samman. Jag har lästmånga uttalanden av mannen som sitter bredvidCarl Bildt som inte riktigt stämmer med CarlsBildts uppfattningar om bl.a. skatter och välfärd.Det är nog för att bevisa ihåligheten på denpunkten.Anf. 99 (nyd)replik:Fru talman! Politik är visserligen att svara på någotsom ingen har frågat om och att inte svara på frågor.Tänk er själva, om ni hade det så hemma, i gängeteller på företaget. Det är frustrerande. Man vänjersig kanske, men när jag har vant mig vid det lovarjag att jag kommer att sluta med det.Jag skulle vilja ställa några frågor. Finns detdynamiska effekter, eller finns sådana bara när detblir budgetunderskott på 100 miljarder som maninte har tänkt sig? Det måste ju vara en dynamiskeffekt -- det kan inte gärna vara något annat.Kommer att bli förargad även nästa gångsom beslutar någonting utan att ha fåttregeringens godkännande i förväg? Eller kommerCarl Bildt bara att bli ytterst bekymrad?Det har talats om träsket. Det träsk som vi harlanserat är det politiska träsket; det är det vi villdränera. Dit hör organisationsstöd, landsting,partistöd, presstöd och alltihop. Det hör egentligentill regeringens politik att göra någonting åt det. Jagtror inte att era väljare vill ha en drös av onödigapolitiker och byråkrater.Carl Bildt säger ja till EG, och ja till EG, men de säger ja av olika skäl. Detär nu mycket viktigt att gå ut och tala om försvenska folket att de säger ja av olika skäl, därföratt det är intressant.Det skulle vara lika intressant att veta om LarsWerner säger nej av ett annat skäl än GudrunSchyman, eller om han säger nej och menar ja, ellerhur det skall vara.Det är det här politiska beteendet som gör folkytterst bekymrade, för att använda statsministernsord.Europa är en möjlighet. Det är ungdomensEuropa. Det är den fredliga samlevnadens Europa.Det var därför man satte i gång med den europeiskagemenskapen, för att inte slå ihjäl varandra i krig.Det är en organisation för framtiden vi talar om. Visom har suttit här på parkett måste nugöra någonting, vi måste satsa, vi måste våganågonting.Jag är litet rädd för att det här harutvecklats en parallell till homo sovjeticus,nämligen homo socialdemokraticus, dvs. enmänniskoras som gnäller och kräver. Det duger intelängre. Vi måste arbeta, vi måste satsa, vi måste tropå oss själva och tro på framtiden.Jag vill bara säga, vilket jag hoppas attstatsministern håller med om: Vem är det sombetalar? Tror ni att det är sombetalar, eller ? Det är det inte. Det äralltid vi själva som betalar. Det är alltid folk som viasina skatter betalar allting. Kräv ingenting extra,därför att det kommer nämligen från era grannar,arbetskamrater eller någon annan.(Applåder)Anf. 100 () replik:Fru talman! frågar hur vi har deti partiet. Det tänker vi inte tala om här i kammaren,utan det talar vi om i massmedia. Hur har ni detsjälva förresten?Statsministern säger i fråga om EG att vi måstesamarbeta mera. Ja, det är bra -- vi måstesamarbeta med . Men vad innebär ''mera''?Carl Bildt har ännu inte svarat på frågan vad detbetyder att man, om man stiger på vid en station,måste följa med hela vägen. Innebär det iförlängningen ett försvarssamarbete? Det är enkonkret fråga.Vilka slutsatser drar regeringen efter den danskafolkomröstningen? säger -- jag vetinte om han är något sanningsvittne -- att förargad. Men jag måste säga att Bildt aldrig ärförargad. Han är förbannad jämt, och han ärbekymrad jämt. Han har ett jämt och bra humör.Kan tala om vilka slutsatser han drarefter den danska folkomröstningen? I TV på nattenvar det första gången som den nuvarandestatsministern var klädsamt bekymrad, inte försvensk del, men för den lilla danska nationen. Hurser han på detta för del och för denfortsatta integrationen i ?Sedan frågar mig: Vilka alternativ har ni?Accepterar ni ? Det kan jag inte svarapå fullt ut . Det finns mycket i somjag tycker är bra, men eftersom vi inte har fått följamed hela vägen och inte har fått allt material, kanjag inte svara fullt ut på den frågan. Vi skall svara igod tid före omröstningen i december i år.Jag tycker att skall sluta med de härdumheterna att säga, att om det inte blir EG- ochEES-samarbete blir det massarbetslöshet. Det varprecis det som gick ut ochsade. Han beskyllde alla som var emot unionen föratt vara kommunister, och det skulle nästan bli entundra här i -- hur den nu skulle se ut. Tabort de argumenten, och låt oss diskutera EES ochEG på ett sakligt sätt!Vi skall gärna svara på frågor, om ni behandlar ossparlamentariskt korrekt, vilket ni inte gör. Ni iregeringspartierna utestänger oss ju från . Tycker ni att det är rimligt? Jag vill ställafrågan till alla er fyra representanter för regeringensom sitter här: Tycker ni att det är en brabehandlingsordning att ett parti utestängs i det somkallas för en ödesfråga för ?Svaret på den frågan är avgörande för hur vi skallha det i fortsättningen. Ni kan inte hoppa på oss ochsamtidigt luta er mot Ny demokrati och vägra attdiskutera den frågan. Jag har inte plågat er med deni dag. Jag tycker att det är illa nog att Wachtmeisteruppträder som han gör här i kammaren -- än det enaoch än det andra är han; men han är faktiskt en delav ert regeringsunderlag. Men min fråga är: Är niberedda att acceptera att vi får delta i EES-arbetetpå samma villkor som ni andra?Anf. 101 Statsminister ():Fru talman! Jag ställde frågan till han kunde nämna någonting somsocialdemokratin inte ville höja skatten på. Hansade att man inte ville höja skatten på arbete -- ettlätt sensationellt påpekande, eftersom det fårkonsekvenser i den omröstning som skall företassenare. Där finns socialdemokratiska reservationersom faktiskt innebär höjd skatt på arbete.Ni vill urholka inflationsskyddet i skatteskalan. Detär utan något som helst tvivel höjd skatt på arbete.Ni vill höja arbetsgivaravgiften. Det är utan någotsom helst tvivel höjd skatt på arbete. Ni vill ta bortskattetaket för kommunerna. Det leder till höjdakommunalskatter, och det är det som är övningensavsikt. Det är utan något som helst tvivel höjd skattpå arbete.Därtill kommer de övriga skattehöjningarna. Ni villhöja skatterna på företagandet; det är de s.k. rika.Jag tycker att problemet vi har med framför allt desmå och medelstora företagen runt om i äratt de i själva verket inte är rika. De tvingas tyvärrvarsla sina anställda därför att de inte klarar av sinekonomi. Men ni skall höja skatten för dem.Ni vill höja skatten på sparandet, och ni vill se tillatt vi får högre moms på allt. Det är intressant attkonstatera -- har ingen replik,men han har möjlighet att återkomma . Detåterstår att få svar på frågan: Finns det någotområde som socialdemokratin inte vill höja skattenpå? Det verkar inte finnas något sådant reservat förden socialdemokratiska skattechocken.Låt mig då bara säga detta: Man talar så ofta omfördelningspolitik och säger att vi sänker skatternaför de rika, som det så vackert heter. Det ärföretagandet som vi vill skapa bättre villkor för.Skapar vi inte bättre villkor för företagandet får viinte tillbaka jobben. Vi kan inte hoppas på enframtid där alla jobbar i den offentliga sektorn --det måste betalas med skatter -- eller en framtid däralla jobbar inom AMS; det är inte där vi får detrygga och riktiga jobben. Vi måste få styrka ochstadga i näringslivet och företagen, och deskattesänkningar vi gör handlar om just detta. Deskattesänkningar ni föreslår riktar sig motmöjligheterna att få tillbaka tillväxten ochsysselsättningen.Det är ett faktum att halkat efter och halkatefter, och halkat efter alltmer när det gäller tillväxtoch möjligheter till välfärd -- under 1970-taletförvisso, inkl. de borgerliga åren, ;det var inga lysande år för tillväxt de heller, menännu mycket tydligare under 1980-talet.Ian ställde frågor till mig. Jag skallförsöka besvara dem i den mån jag förstod dem.Finns det dynamiska effekter? Det finns -- mer eller mindre -- alltiddynamiska effekter. De kan vara positiva, och dekan vara negativa. man skatter förföretagandet får man en negativ dynamisk effekt påföretagandet.Vi avskaffade resterande delar avaktieomsen; det blev en förfärlig veklagan för det.Det fick en dynamisk effekt: det fördubbladeomsättningen. Det är klart att detta innebär bättremöjligheter för . Det är bättre att dennahandel med svenska företags aktier sker iStockholm än att den sker i , ellerNew . Det är en dynamisk effekt, och det ären bra dynamisk effekt, och sådana finns det säkertflera.Kommer statsministern, frågade ,att bli förargad om fattar beslut utan hanstillstånd. Men behöver som bekant intenågra tillstånd. Ja, jag förbehåller mig rätten attkritisera vad jag uppfattar som felaktig politik. Detär inget tvivel om att det som när han utan föregående varning lät sinriksdagsgrupp rösta på inte varnågonting som det finns anledning att hylla.Tvärtom. Det var billig opportunism frånsocialdemokratins sida, och det var opportunismockså från sida. Det har jag sagt,och det tänker jag fortsätta att säga.Sedan kan jag bara notera att ochIngvar tydligen trots allt inte var alldelesöverens om begreppet träsk. ansågatt svensk ekonomi var ett träsk. att svensk politik är ett träsk. Jag vill förordningens skulle säga att jag inte anser att vare sigpolitik eller ekonomi i detta land -- trots alla debekymmer vi kan ha -- någonsin förtjänarbeteckningen träsk. Det politiska språket kräverockså en viss varsamhet.Så till Europapolitiken och . Jag är inte till fullo insatt i hur turernahar gått fram och tillbaka när det gäller tillsättandetav , men utskotten sammansättsenligt riksdagsordningens regler, och det ärväljarna som avgör hur och med vilken styrkapartierna där representeras.Det är talande att inte ens kan gebesked i frågan, om accepterar ellerinte accepterar . Det här är ju intedirekt någon ny materia -- den har vi diskuteratfram och tillbaka . Det borde ha varitmöjligt för ett parti som är så engagerat iEuropapolitiken att säga ja eller nej till EES-avtalet.Det är inget oväsentligt ställningstagande. Ett ja tillEES-avtalet är ett ja till en mycket långtgåendeekonomisk integration med men utanpolitiskt inflytande, och det innebär ettrandstatsförhållande, en satellitisering för att ta tillett språkbruk som kanske är mer bekant i det gamlaVänsterpartiet.Jag skall inte hota med massarbetslöshet, mensäger man nej till skulle det leda till attarbetslösheten blir mycket, mycket värre -- det ärnog inget tvivel om det. Jag är alldeles övertygadom att investeringar skulle söka sig bort frånSverige i en omfattning som skulle få det vi såg islutet av att framstå som en rännil.Det skulle bli floder av företagande ochinvesteringar som sökte sig bort från om viföljde den isolationismens politik på detekonomiska området som i så fall skulle bliVänsterpartiets. Jag säger ''i så fall'', eftersom detbesked som har givit är attVänsterpartiet inte har någon Europapolitik. Manvet bara vad man är emot -- man har ännu intebestämt sig för vad man är för.Så till liknelsen med tåget. Vi vill vara med i deteuropeiska samarbetet därför att vi är övertygadeom -- vi som är det -- att samarbetet måste byggasvidare. är ett bättre europeisktsamarbete än det man kom överens om i Milanomed den europeiska enhetsakten 1985 eller i Rommed 1957. Det utvecklas framåt, ochdet blir ständigt bättre.Jag tror inte att är historiens sista ord.Jag tror att samarbetet kommer att fortsätta attvidareutvecklas, och jag är övertygad om attSverige som medlem -- vi alla från våra resp.politiska utgångspunkter, och de varierar --kommer att medverka till att driva detta europeiskasamarbete framåt.Men det som den danska folkomröstningen visat ärden i grunden demokratiska karaktären i dettasamarbete. Varje nytt steg på samarbetets väg -- närman bygger den nya grundlagen för den nyaeuropeiska federationen av nationer -- måstebeslutas i demokratisk ordning av varje europeisktland. Ingen annan kan påtvinga Danmarknågonting mot vilja. kanheller inte hindra och , som jagnämnde som exempel, att gå vidare om de så vill.Men det är ett i grunden demokratiskt samarbete.Det är öppet för framtiden, och det grundas på dengemensamma strävan efter fred, säkerhet ochfrihet.Självfallet finns det en säkerhetsdimension i deteuropeiska samarbetet. I den tid som vi har kommitin i när blockmotsättningens upphört måstevi söka nya former för att säkra freden ochsäkerheten i alla delar. Det kan varaBosnien-Hercegovina och , det kanvara Kosovo och det kan vara ytterligarenågonting i övermorgon. Men -- på den punktenhar utan tvivel rätt -- harinte stått vid sidan om . kan inte stå vidsidan om i framtiden.Vi måste ha en Europapolitik som är annorlundanär det gäller fredssäkringen för den typ avkonflikter som vi står inför i det nya , somgrundas på engagemang i att lösa konflikter och iatt säkra freden -- inte isolering från det europeiskasamarbete som växer fram. Det är glädjande attriksdagens partier i övrigt är eniga där. Det harkommit till uttryck i utrikesutskottets utlåtande;det är talande att fortfarande leverkvar i sin gamla isolationism.(Applåder. )Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 102 Socialminister ():Fru talman! I en krönika i pekade på denbrokiga skara av personer och grupper somsannolikt kände gädje över resultatet avfolkomröstningen i om den europeiskaunionen. Han nämnde Per , , , Le Pen, SlobodanMilosevic och Fremskridtspartiet i . Hankunde också ha lagt till exempelvis MargaretThatcher, det främlingsfientliga Sverigepartiet,och kanske också frågade: ''Väl avgränsade stater mednationell ideologi eller etnisk tillhörighet somslumrande ideologi -- gagnar det deneuropeiska demokratin eller gagnar det Le Pen ochhans bröder?'' Hans slutsats blev: ''Rasisternas ochytterlighetspartiernas motstånd mot deneuropeiska integrationen är kanske, när alltkommer omkring, det starkaste argumentet förden. ''Fru talman! Det är i varje fall ett starkt argument,både för den och för ett svenskt medlemskap i aktuella opinionsundersökningar tyder nu påatt nej-sidan har ett övertag i . Det innebäratt vi som företräder ja-sidan arbetar från ettunderläge. Jag tror att vi har en hel del att lära avvad som hände i Danmark.En lärdom är att det är angeläget att ja-sidan inteär splittrad. Det må vara att vi har olikauppfattningar om vilken politik som vi vill bedriva iEG -- på samma sätt som vi har olika uppfattningarom vilken politik vi vill bedriva i . Men viförenas av en önskan att skall vara med närde viktiga besluten fattas om framtid ochvår egen. Det är trots allt det viktiga i just den härdebatten.Därför känner jag en stark oro för den fortsattadebatten när jag hör säga -- det harhan gjort både tidigare och här i kammaren --sådana saker som att nej-sidans främsta tillgång ärCarl Bildt. Just så skall vi inte agera, om vi vill attdet skall bli ett ja i folkomröstningen om ett par år.En annan lärdom är att vi inte skall tro att någraargument från nej-sidan är så befängda att de intebehöver bemötas, dvs. att de faller på sin egenorimlighet. Även de mest orimliga påståendentycks göra intryck på människor och måste tas upptill en seriös granskning.Men vi kan ju ändå börja med att diskutera devanliga och mer utbredda invändningarna mot EG,t.ex. de som framförs av kritiskasocialdemokrater. Jag läste en artikel av avgåendeSCB-chefen -- som förutom att hanär generaldirektör är socialdemokratiskidédebattör -- i tidskriften , där hanutvecklade några av den socialdemokratiska nej-sidans viktigaste argument. Det är också argumentsom framförs från många andra håll.Han har två huvudinvändningar mot att Sverigeskall ta steget över till medlemskap. Han menar attom avstår från medlemskap blir det lättareatt dels ta ut högre skatter, och därmed attfinansiera välfärdsstaten, dels ha full sysselsättningsom övergripande mål i den ekonomiska politiken.Låt mig först slå fast det självklara, som jag tror attde flesta här är överens om, nämligen att det inomEG inte finns någon norm för skattetrycket,välfärdspolitiken eller arbetslösheten.Variationerna mellan är mycketstora. När det t.ex. gäller arbetslösheten finns det en variation på mellan och uppåt i deländer som har den högsta arbetslösheten.Men, frågar sig många, finns det inte en risk för attett svenskt medlemskap ändå skulle tvinga oss attsänka skatterna, så att vi skulle få svårigheter attbetala för välfärdspolitiken? Mitt svar på denfrågan är ett mycket bestämt nej. Det ena skälet äratt det är vi själva som bestämmer vilket skatteuttagvi vill ha. Det kan vara sant att det finns vissaskattesatser som kan behöva anpassas till deninternationalisering som sker i ekonomin. Men detsammantagna skatteuttaget bestämmer vi själva.Det andra är att det svenska skattetrycket, ellerutgiftstrycket, som kanske är viktigare att titta på,inte är så unikt som en del hävdar i debatten. Omman jämför med andra europeiska länder, t.ex., framgår det bl.a. i en tabell som finnsmed i den senaste långtidsutredningen att fleraländer har ett högre utgiftstryck än vi har i Sverige.Därför är det inte heller nödvändigt att av någraslags konkurrenskraftsskäl sänka det samladeskatteuttaget.I själva verket innebär ett utanförskap ett större hotmot våra möjlighter att ta ut skatter och finansieravälfärdspolitiken än ett medlemskap gör. OmSverige skulle stanna utanför EG, kommer detsannolikt att krävas extraordinära åtgärder för attövertyga företag om att de bör investera i ,ett land som står utanför EG eller EU.