prot · GG0935 · 1992-12-01 00:00:00 — Vi kommer förmodligen inte längre iden här diskussionen, än vad vi har gjort tidigare.Det slutar alltid med att säger att vårtparti har varit med och infört sektorsbidraget ochatt det inte har rörts. Nej, det har det inte.Men majoriteten i den här kammaren har ju, påförslag av den regering som sitter i,så sent som fattat beslut om att dra in 7,5miljarder kronor från kommunerna. Och detta harväl inte gått skolorna förbi heller. Det är klart attde har drabbats av detta. Det är den besparingen,, som drabbar fullt ut iklassrummen, och det är detta som bekymrar migså mycket. Det är därför som jag tycker att detskulle vara väsentligt att vi som sysslar medskolpolitik och utbildningspolitik i detta hus kundeha en diskussion också om skolans kvalitet och intebara om vem som skall vara huvudman förutbildningen.Anf. 116 (m):Herr talman! Det var bra att denna rättelse gjordes.Vi har inte tagit några frånskolorna, utan det är från kommunerna som de hartagits. Men den ekonomiska situation som Sverigebefinner sig i påverkar även viktiga sådanaverksamheter som skolan. Det är naturligtvisallvarligt.Jag framhöll tidigare i denna diskussion att jag ärbekymrad över hur skolor och kommuner spar påde allra svagaste. tycker jag att man skallerkänna att vare sig jag, eller någonannan kan trolla. Den svenska ekonomin ärbesvärlig, och det är svårt att hitta mer resurser. Vimåste försöka att förändra och förnya inom deramar som finns. Det är detta arbete som pågår närdet gäller läroplaner och mycket annat. Vi är ocksåberedda att förtydliga i förordningar och annat omdet skulle visa sig att det råder någonmissuppfattning i något hörn om hur prioriteringarmåste göras i alla fall som en minsta garanti för desvagaste.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1992/93:241 om åtgärder mots.k. 117 Statsrådet (-):Herr talman! har frågatjustitieministern om hon är beredd att medverka skärpning av lagstiftningen så att vissa''perversiteter'' omfattas av förbudet mot olagavåldsskildring. Frågan har överlämnats till mig.John anför i sin fråga bl.a. att nuvarandelagstiftning inte räcker till för att stoppa skildringenoch spridningen av sådan våldspornografi som hansyftar på.Jag vill först framhålla att spekulativavåldsskildringar, varigenom någon skildrar sexuelltvåld eller tvång, eller närgånget eller utdragetskildrar grovt våld mot människor eller djur, enligtmin mening inte har något skyddsintresse uryttrandefrihetsrättslig synvinkel. Sådanavåldsskildringar utgör också yttrandefrihetsbrottenligt yttrandefrihetsgrundlagen. Filmer somskildrar sådana situationer som beröri sin fråga kan därför redan vara straffbara.Vidare vill jag framhålla att regeringen förra åretuppdrog åt Justitiekanslern att utreda behovet avåtgärder rörande bestämmelserna om olagavåldsskildring. Bakgrunden till uppdraget var att enarbetsgrupp inom för frågor omvåld mot kvinnor hade föreslagit en utvärdering avbestämmelserna om olaga våldsskildring.Enligt vad jag har erfarit kommer Justitiekanslernatt redovisa resultatet av sin utredning inom kort.Om det är erforderligt med en skärpning avbestämmelserna om olaga våldsskildring eller intekommer jag alltså att ta ställning till närutredningen har överlämnats och beretts.Anf. 118 (nyd):Herr talman! Jag tackar statsrådet försvaret. Till min glädje ser jag att statsrådet anser attdetta inte behöver ha något skyddsintresse uryttrandefrihetsrättslig synvinkel. Allt detta bör juvara ett axiom.Det står emellertid i svaret att filmer som skildrarsådana situationer kan redan därför vara straffbara.Tyvärr har hovrätten för i maj 1991redan frikänt detta, vilket gör mig litet orolig.Statsrådet säger även i svaret att Justitiekanslerninom kort kommer att redovisa resultatet av sinutredning. Vad innebär ?Den 10 december 1991 ställde exakt samma fråga. Det har alltså gåttnästan dess, och det har tillsatts en litenutredning. Justitieministern sade attJustitiekanslern skall redovisa resultatet av sittarbete . har detta nästaår passerats, och ställs alltså samma fråga igen.Min fråga är vad som skall göras, när det går såtrögt i denna behandling, innan vi får ett nytt fall.Anf. 119 Statsrådet (-):Herr talman! Vad jag avser med ärfaktiskt, , . Jag hoppas attdet skall ske mycket snart, i varje fall i början avnästa år.Det fall som berörde från Hovrättenför är naturligtvis ett sådant fall somJustitiekanslern måste ta med i sin bedömning avhur en sådan fråga skall bedömas.Anf. 120 (nyd):Herr talman! Jag tycker att detta är så passallvarligt för både kvinnor och barn i och ihela världen att vi på något sätt med kraft måstevisa detta.Tror statsrådet att det vore en idé att ta upp en sådanfråga här i kammaren till en extradebatt, så attbehandlingen av frågan tog fart? Hur snabbt kundedetta ske, om man sätter till alla krafter?Anf. 121 Statsrådet (-):Herr talman! Min uppfattning är att vi skall avvaktaJustitiekanslerns utredning och se vad han harkommit fram till innan vi överväger någraytterligare åtgärder. Denna utredning kommer attredovisas . är det inte någonrisk för dröjsmål.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1992/93:251 omgodtrosförvärv av lösöreAnf. 122 Statsrådet (-):Herr talman! har frågat mig omjag avser att undersöka tillämpningen avlagen om godtrosförvärv av lösöre. Han har hävdatatt tillämpningen av reglerna om godtrosförvärvinte synes förhindra att det alltid finns köpare avstöldgods.Den lagstiftning som i första hand är avsedd attmotverka handeln med stöldgods är naturligtvisbestämmelserna i om häleri.Den civilrättsliga lagstiftningen om godtrosförvärvinnefattar en avvägning mellan å ena sidan denursprunglige ägarens intresse av att få tillbakaegendom som han har förlorat och å andra sidanden rätt som en aktsam person bör ha att få behållaegendom som han har förvärvat i god tro. Reglernahar utformats bl.a. så att de skall motverka handelnmed stöldgods.Lagen om godtrosförvärv av lösöre trädde i kraftden . Genom lagen skärptes ochpreciserades de krav som ställts på en förvärvare avlösöre för att denne skall anses vara i god tro.Riksdagen har uttalat att det intefinns skäl att ompröva de principer och skäl somligger bakom lagen. Även jag anser att lagen utgören lämplig avvägning mellan de intressen som stårmot varandra.Birger riktar in sig på tillämpningen avlagen. är det få domstolsfall som harrefererats, och någon systematisk utvärdering avtillämpningen har inte gjorts. har ibörjan av detta uttalat att utskottetförutsätter att reglerna följs upp och att regeringenser till att en utvärdering av lagen kommer till ståndi lämpligt sammanhang. I Justitiedepartementetbrukar vi undersöka hur nya lagar har fungerat närde har varit i kraft . Så skallnaturligtvis ske också med godtrosförvärvslagen.Formerna för detta har ännu inte bestämts, men jagräknar med att en utvärdering skall kunna påbörjasunder våren 1993.Anf. 123 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Bakgrunden till min fråga är att många upplevertillämpningen av nuvarande regler som stötande.I en lång artikel i en av våra dagstidningar för etttag sedan beskrivs ett fall där en person har blivit avmed en snöskoter. Stöldförsäkring fanns inte, mennågon stal hans snöskoter. Polisen återfannsnöskotern, men den ursprunglige ägaren får ändåinte tillbaka sin snöskoter. Nuvarande ägare hadeköpt snöskotern i god tro av två hälare. Det ansåg ialla fall både tingsrätt och hovrätt.När det gäller möjligheten att köpa tillbaka skoternsäger den ursprunglige ägaren: ''Aldrig i livet.Varför skall jag betala två gånger för något sombevisligen tillhör mig?'' Vidare säger denursprunglige ägaren i den här tidningsartikeln: ''Nuhar jag tappat all min tro på och rättvisan.Det är bara att fortsätta att betala på lånet, som jagtog då jag köpte skotern och se glad ut. ''Jag tycker att det är en naturlig reaktion från enperson som har råkat ut för detta att uppleva vårrättvisa på det sättet.I Svenska Dagbladet uttalarrikspolischefen att överst på hans önskelista liggerskärpta regler vid godtrosförvärv. Han fortsätter:''Vi vill förstöra hälerimarknaden. Har du stulit enTV, skall det vara så svårt som möjligt att omsättaden till knark. ''Jag skulle vilja be statsrådet att kommentera detta.Delar statsrådet rikspolischefens åsikter?Anf. 124 Statsrådet (-):Herr talman! har haftdenna fråga uppe till prövning, och man har stannatför den lösning som godtrosförvärvslagen i dessnuvarande skick innebär. Den skärptes genomlagen 1986:796. Man har alltså ställt ökade krav påen förvärvare, och de kraven är så stora att deegentligen bara är om någonting har inhandlatsunder normala förhållanden som man automatisktutgår från att det är ett riktigt förvärv. Annars harbevisbördan lagts på förvärvaren.Det här är, som jag sade i mitt frågesvar, enavvägning som man gör mellan å ena sidan denursprunglige ägarens intresse av att få tillbakaegendomen och å andra sidan den rätt som enaktsam person bör ha att behålla egendomen. Manhar ansett att ett införande av en totalvindikationsrätt skulle innebära en osäkerhet,åtminstone i andrahandshandeln.Anf. 125 ():Herr talman! Jag ser i statsrådets svar att statsrådeträknar med att det skall göras en utvärdering, somskall påbörjas . Jag vill fråga närstatsrådet räknar med att resultatet avutvärderingen kan föreligga.Anf. 126 Statsrådet (-):Herr talman! Det är litet svårt att säga nu.Vanligtvis brukar en sådan här utvärdering få ta ianspråk åtminstone ett år.Anf. 127 ():Herr talman! Jag har försökt att jämföra densvenska lagstiftningen om godtrosförvärv avstöldgods med övriga nordiska länders, och jag troratt jag vågar påstå att har den generösastelagstiftningen. , och harungefär samma lagstiftning, när det gällerstöldgods. tillämpar dessutomvindikationsprincipen även i övrigt, vilket innebäratt den ursprunglige ägarens rätt består och att hanär berättigad att återfå egendomen utan vederlagfrån den godtroende förvärvaren oberoende avdennes goda tro.I över huvud taget är det väl närmastHolland och som har en lagstiftning som ärlika generös mot tredje man som den svenska.Jag vill mot denna bakgrund och det nordiskasamarbete som vi försöker utveckla fråga: att det skulle vara önskvärt med en meralikartad lagstiftning i de nordiska länderna när detgäller godtrosförvärv av lösöre?Anf. 128 Statsrådet (-):Herr talman! Det är bara och Portugalsom tillämpar vindikationsprincipen, som BirgerAndersson har nämnt. I harexstinktionsprincipen, dvs. den som vi tillämpar iSverige, gjorts till huvudregel. Men jag tycker attdet är lämpligt att som man gör dennautvärdering se på frågan igen, också med deutgångspunkter som har angivit.Anf. 129 ():Herr talman! När det gäller icke anförtrott godstror jag att jag vågar påstå att , ochFinland tillämpar samma princip, nämligenvindikationsprincipen. Personligen känner jag mestför den norska och den finska lagstiftningen i dethär sammanhanget.Jag vill fråga om statsrådet tänker ta något initiativför att få till stånd en mera likartad lagstiftning i denordiska länderna.Anf. 130 Statsrådet (-):Herr talman! Inte ytterligare än att jag ämnar se tillatt denna utvärdering blir gjord och att man i detsammanhanget skall studera hur de andra nordiskaländerna och även i övrigt tillämparlagstiftningarna på detta område.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1992/93:263 om CityvarvetAnf. 131 Näringsminister ():Herr talman! Bo Finnkvist har frågat mig hurregeringen avser att hantera frågan om Cityvarvet.Jag har vid olika tillfällen här i kammaren, senastden , sagt att det ankommer påföretagens styrelser och ledningar att besluta omden framtida inriktningen och utvecklingen av destatliga företagens verksamhet. Regeringenkommer därför inte att nu ta något initiativ i denaktuella frågan.Det är självklart min förhoppning att det skall gåatt finna förutsättningar för fortsatt verksamhet vidCityvarvet.Anf. 132 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Jag tackar näringsministern för svaretpå frågan. Jag tycker att svaret kan tas som ettexempel på den industripolitik som tyvärr finns idet här landet i dag.Det finns en grupp bestående av representanterfrån och som villatt en rekonstruktion skall komma till stånd. Detskiljer mellan företagetsoch denna grupps uppfattning om vilka belopp somkan betalas.Det finns en tro på denna rekonstruktion. Denskulle rädda jobben för halva arbetsstyrkan, dvs.200 personer, och det skulle även gälla förunderleverantörer. Frågan skall snabbutredas. Detskulle bli ett billigt pris för dessa arbetstillfällen.Enligt uppgift i behandlarNordiska Investeringsbanken en ansökan om ettlån från ett indonesiskt företag -- ett konsortium.Misstankarna är att lånet skall gå till att finansieraett köp av utrustning på varvet. Jag tycker att det ärfel. behövs inte en regering som hjälperutländska konkurrenter att ta livet av svenskaföretag med hjälp av svenska subventioner. Detbehövs egentligen en politik som hjälper de svenskaföretagen att överleva i den besvärliga periodlandet lever i.I praktiken innebär detta tydligen att det går attsubventionera verksamhet utomlands men inte iSverige. Tänker näringsministern ta något initiativför att stoppa denna eventuella försäljning -- i varjefall medan rekonstruktionsförsöken pågår? Än ärdet inte för sent.Anf. 133 Näringsminister ():Herr talman! Jag delar Bo Finnkvists uppfattningatt det vore utomordentligt olyckligt om NordiskaInvesteringsbanken gör vad han tror att den gör. Vihar också noterat uppgifterna i pressen, och vikommer självfallet att ta reda på hur det ligger till.Däremot är vi inte beredda att ingripa ibeslutsprocessen i . Vi anser attdet är de som måste göra den företagsekonomiskautvärderingen, dvs. ta ställning till vad som kangöras med Cityvarvet.Jag gör också bedömningen, att om det finns andraintressenter måste de i så fall aktivt visa ett intresse.Så sent som i förra veckan beslutade attskapa portföljföretag och riskkapitalbolag på privatbasis -- ett skall t.o.m. ha sitt säte i --vilka skall ha full frihet och möjlighet att utvärderaom Cityvarvet är en bra och möjlig investering somkan klara sysselsättningen och skapa ett varv medframtidsutsikter.Anf. 134 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Många människor, experter ochandra, har gått igenom den härrekonstruktionsidén. Därutöver fick vi inäringsutskottet uppgift frånIndustriförbundet om att stödet till bl.a.varvsindustrin ute i och i andra länder visaren tendens att öka. Det måste vi tro på. Uppgiftenkommer direkt från industrin. visarSverige upp attityden att det är fritt fram förutländska köpare att komma till och ta överutrustning -- och kanske t.o.m. få subventioneradelån. Det är bra att också näringsministern harreagerat emot detta -- det skulle i och för sig varakonstigt annars. Jag hoppas att detta är ett positivtsvar på min fråga och att det här kommer attstoppas, i varje fall tills rekonstruktionsperioden äravslutad.Anf. 135 Näringsminister ():Herr talman! Vi kommer att undersöka NordiskaInvesteringsbankens eventuella beslut ochåtgärder. Vi kommer också att undersöka vilkamöjligheter vi har att göra något i den delen ochvilka möjligheter som ligger i ett departementshandlingsutrymme. Jag vet inte om detta överhuvud taget har något samband, men självfalletfinns det anledning att utreda det.Såvitt jag har förstått när gäller rekonstruktionenav Cityvarvet, var styrelsen i ochde fackliga representanterna eniga om att det integick att driva varvet längre. Självfallet ställer jagmig positiv om det finns förutsättningar till enrekonstruktion. Då måste det emellertid kommafram andra intressenter, som är beredda tillerforderliga insatser av kapital. De skall verkligentro på att det går att driva varvet, inte bara att det ärtredje man, dvs. skattebetalarna, som skall betala.Jag pekar ånyo på att beslutet som fattades i . Det finns portföljföretag, riskkapitalbolag,som med all säkerhet är mer kompetenta än vi attutvärdera huruvida detta är ett brarekonstruktionsförslag eller ej.Anf. 136 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Rekonstruktionsförslaget innebär attandra intressenter kommer in. Som jag tidigarenämnde tror många på det, även experter. Enligtuppgifter som jag har finns det även i moderatledde som vill se till att största hamn också iframtiden har reparationsmöjligheter när det gällerstortonnage. Man tycker då att vår svenskaregering bör visa intresse för detta och se till att enlösning kan komma till stånd.Anf. 137 Näringsminister ():Herr talman! Jag trodde att vi i kammaren var enigaom att statliga företag skall drivas efterföretagsekonomiska principer. Det är fortfarandemin uppfattning med tanke på Industrier.Om man sedan har ett förslag till rekonstruktionmåste ju experter och de som har redarintressenoch som anser sig vilja gå in i Cityvarvet -- vilketantytts här -- också visa detta i handling och intebara säga att man tror på det. Man måste också varaberedd att satsa en slant för att skapaförutsättningen för ett varv med mer långvariglivskraft, inte ett varv som räddas enbart för ettantal månader. Jag hoppas att det går att finna ensådan lösning.Anf. 138 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Som jag nämnde i början av dennainterpellationsdebatt handlar det om 60 miljonerkronor. Jag utgår från att det är möjligt att skaffafram dessa medel. I den andra vågskålen liggersamtidigt hundratals jobb och en värdefullserviceverksamhet i stora hamn. Omden serviceverksamheten inte finns kvar iframtiden skulle kanske t.o.m. hamnen kunnapåverkas negativt.Jag får väl nöja mig med näringsministerns svar.Näringsministern har ju i alla fall sagt att NordiskaInvesteringsbankens agerande skall undersökas.Jag tycker nämligen att det som man kunde läsa itidningen var väldigt oroande. Vi får sedanse om det var rätt eller ej.Anf. 139 Näringsminister ():Herr talman! Det sista uttalandet instämmer jag i.Det finns all anledning att undersöka vad somförekommer där.Jag är även mycket positiv till enrekonstruktionslösning, om den går att finna. Detmåste emellertid vara en lösning med intressentersom är beredda att satsa egna pengar, inte baraskattebetalarnas. Om det finns sådana intressenterhoppas jag att de verkligen träder fram, så att vi kanfå en positiv lösning. Jag kan dock inte gå med påatt statliga företag skall arbeta under andraansvarsförhållanden än icke statliga företag,eftersom vi då kommer ut i ett moras när det gällerstyrning av statliga företag.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till kl.18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.23 § Svar på fråga 1992/93:231 ombehandlingen av patienter med rygg- ochnackbesvärAnf. 140 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvad regeringen gör för att patienter med rygg- ochnackbesvär skall garanteras en medicinskt ochhälsoekonomiskt sett effektiv behandling.En av främsta uppgifter är attutöva tillsyn genom att följa upp och utvärdera denverksamhet som kommuner, landsting och enskildahuvudmän bedriver inom hälso- och sjukvården.Tillsynen skall ske på grundval av de bestämmelsersom finns fastställda i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) men sker också med stöd avbestämmelserna i lagen (1980:11) om tillsyn överhälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. vad gällerdenna personals yrkesutövning. kanenligt sistnämnda lag bl.a. inspektera personalensverksamhet. Genom tillkomsten av de regionalatillsynsenheterna inom nuvarandeorganisation har styrelsens möjligheter att utöva enaktiv tillsyn över hälso- och sjukvården förstärkts.Att se till att patienter med rygg- och nackbesvärfår en medicinskt och hälsoekonomiskt effektivbehandling är alltså i första hand en uppgift förSocialstyrelsen. Men också Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik (SBU) har enviktig funktion i sammanhanget. En effektivbehandling ur hälsoekonomisk synpunktförutsätter bl.a. att nya metoder som introducerasblir bedömda med hänsyn till deras samlade nytta,risker och ekonomiska konsekvenser samt, inteminst, att föråldrade metoder sorteras bort. SBUhar till uppgift att göra sådana bedömningar inomhälso- och sjukvården. Bland de projekt finns Metoder för behandling av ont iryggen.Med anledning av fråga villjag också nämna den särskilda ersättning frånsjukförsäkringen som infördes genom enöverenskommelse mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen. finnsen motsvarande överenskommelse om 485 miljonerkronor. Dessa medel används för att ökakapaciteten vad gäller medicinsk rehabilitering.Härigenom kan människor snabbare återgå tillarbetslivet eller till ett aktivt liv i övrigt.Riksförsäkringsverket och försäkringskassornautvärderar effekterna av dessa insatser i samarbetemed och Landstingsförbundet.Utvärderingen av det första årets verksamhet, dvs.år 1991, kommer att redovisas före decembermånads utgång.Anf. 141 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaret. Ettköp-sälj-system breder nu ut sig i hälso- ochsjukvården, och det är bra att det finns enkostnadsmedvetenhet. Men det fordras också attpersonalen är kompetent att från medicinska ochhälsoekonomiska utgångspunkter bedöma vad somär bäst att köpa. Billigast är ju inte alltid bäst.Utbudet av tjänster beträffande rörelseorganenssjukdomar har kraftigt ökat. Jag har hört frånkassorna att det är svårt att bedöma vad som ärbäst. Risken finns att det bästa försvinner frånmarknaden. Sådana signaler har kommit just närdet gäller rörelseorganens sjukdomar men ocksånär det gäller beroendesjukdomar -- det har jagerfarit . På något vis hardet uppstått ett behov av medicinska revisorer sominte bara analyserar slutresultatet av gjorda insatserutan också ger råd på vägen, såsom revisorerbrukar göra. Jag undrar om man inte borde funderaöver ett system där kassornas förtroendeläkare blirsådana revisorer.Det är bra att det kommer en utvärdering avseende1991. Denna ser jag fram emot. Men det behövs enutvärdering också , för det är under 1992som den stora förändringen av utbudet har ägt rum.Det är även viktigt att inte bara SBU ochSocialstyrelsen utan också ärinkopplade.Hur reagerar statsrådet på det här med medicinskarevisorer?Anf. 142 Statsrådet ():Herr talman! Beträffande den utveckling vi nu talarom handlar det om att det har blivit en störremångfald inom svensk sjukvård under senare år.Man har drivit på från olika partier, däribland ettmig och den frågande närstående parti, för attåstadkomma just denna mångfald. Jag tyckerförstås att det är bra att man fått till stånd enmångfald på en mängd områden. Men det harsamtidigt inneburit ett behov av en översyn av enhel del äldre saker. Det handlar om tillsynsfrågan,som jag nämnde här. Vi kommer också, som jagnämnde i förra svaret, att gå igenom den gamlaenskilda vårdhemsstadgan, som inte längre passar.Det är således en mängd saker som behöver göras.När det gäller försäkringskassornas behov avmedicinska revisorer är jag inte övertygad. Men jagtar gärna med mig den idén och skall fundera överden.Anf. 143 ():Herr talman! Jag tycker också att det bra medmångfald och konkurrens, för därigenom kan detbli en positiv utveckling av kvaliteten i vården ochen press på kostnaderna. Men då fordras detkompetenta köpare. Köparna får ju inte fattafelaktiga beslut och köpa billigt som kanske inte ärdet bästa.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1992/93:242 ommellanstadiets fritidsverksamhetAnf. 144 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att vidta för åtgärder mot dekommuner som bryter mot socialtjänstlagen, närde avskaffar mellanstadiets fritidsverksamhet.Enligt 13 § socialtjänstlagen skall, för barn somstadigvarande vistas i kommunen, bedrivasfritidshemsverksamhet. Denna avser skolpliktigabarn t.o.m. ålder. Enligt 15 § skall de barnsom av fysiska, psykiska eller andra skäl behöversärskilt stöd i sin utveckling med förtur anvisas platsi fritidshem, om inte barnens behov av sådant stödtillgodoses på annat sätt.Fritidshemsverksamhet för mellanstadiebarnförekommer än så länge i begränsad omfattning ilandet.Stockholms stad har en, jämfört med andrakommuner, väl utbyggd fritidsverksamhet.