prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — har kvar möjligheten att avmiljö-, hälso-, säkerhets- eller regionalpolitiskaskäl fatta sådana politiska beslut som inskränker påde fyra s.k. friheternas företräden. Det här är attskapa möjligheten att bygga upp politiskamotmakter i centrum, och det är att hävda attdemokratin står över ekonomin.Anf. 4 ():Herr talman! Ärade ledamöter!Frågan gäller om för delskall godkänna eller förkasta avtalet om ettEuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde.Det är ett för hela mycket viktigt beslut.EES-utskottet har haft särskildauppdrag att granska förslaget om EES-avtalet.Utskottet föreslår att godkänna avtalet.Utskottets samtliga 15 ledamöter står enhälligtbakom detta förslag. Ledamöterna företräderSocialdemokraterna, samlingspartiet,liberalerna, ,Kristdemokratiska samhällspartiet och Nydemokrati. suppleant i utskottethar i en meningsyttring anfört att avtalet inte skallgodkännas.Under sommaren har samtliga 16 ordinarieriksdagsutskott haft tillfälle att granska och ge sinaåsikter om . 15 utskott har gjort detta.Alla har enhälligt tillstyrkt att EES-avtaletgodkänns av riksdagen.Vilka är då de viktigaste skälen för ett ?De tolv länder som tillsammans bildar denEuropeiska gemenskapen (EG) beslöt redan imitten att gränshindren mellanländerna skulle bort. Det skulle ske den 1 januari1993. Beslutet innebär att EG då skapar en inremarknad, där 350 miljoner EG-medborgare fårsamma möjligheter att röra sig fritt inom hela EGsom de har inom sina resp. länder. Dekan bosätta sig, studera, söka jobb och ta arbete,starta eget och sätta upp dotterföretag var de villinom EG. De får också använda sina pengar efteregen önskan inom de tolv länderna -- t.ex. till attköpa hus, aktier, obligationer och försäkringar. Idet där de är verksamma får de sammarätt till pension, sjukvård, barnbidrag och andradelar av den sociala välfärden som landets egnamedborgare.Samtidigt skall de många tekniska handelshindrenbort -- de hinder som försvårar handeln med varoroch tjänster mellan länderna.Det är denna EG:s inre marknad som ochde andra EFTA-länderna får tillgång till genomEES-avtalet.Det svenska samhället präglades en gång avståndsprivilegier, av skråväsende, av föreskrifterom dagsverken, av statarlagar, stadstullar, förbudför folket på landet att tillverka och saluföra varorsom var förbehållna borgarklassen m.m. Efterhand har begränsningarna rensats bort -- ofta understort motstånd från dem som då känt sin trygghethotad. Men individens frihet har ökat, ochsamhället har gynnats av den initiativförmåga ochskaparkraft som följt i frihetens spår.EES-avtalet innebär att individens -- den enskildamänniskans -- frihetssektor vidgas på nytt. Och detinte litet heller! Det kan ta innan allamärker förändringen och kan se och ta till vara denya möjligheterna. Men jag är övertygad om, attnär varit i kraft och allt flerainsett vad det ger dem, kommer det att vara likaorimligt att vilja beröva svenskarna deras nyvunnafriheter i som det skulle vara att krävaåterinförande av ståndssamhälle, skråväsende,statarlagar och stadstullar!EES-avtalet har inte tillkommit för att lösa akutaekonomiska problem. Avtalet är långsiktigt ochinte konjunkturbetonat. Det är de väntade positivaeffekterna för samhället över sombetyder mest.Det hindrar inte, att avtalet är extra välkommet ,när det känns särskilt viktigt att rädda vad som finnskvar av konkurrenskraft inom svensk industri,skapa flera jobb och hindra att priserna går upp ochgör tillvaron svårare för de svenskakonsumenterna.EES-avtalets grundlagsenlighet har prövats avkonstitutionsutskottet. Detta utskott har i sinprövning haft tillgång till landets främsta juridiskaexpertis. Efter att ha lyssnat noggrant på vadexperterna haft att säga, bl.a. i samband med enoffentlig utskottsutfrågning, har utskottet dragitslutsatsen att står i överenstämmelsemed grundlagen.Jag vill också erinra om, att det i EES-propositionen uttalas: ''Om en införlivad EES-regel mot förmodan skulle komma att strida mot engrundlagsregel kommer grundlagsregeln att ta överi sådana fall.'' Varje godkännande av avtalet vilarpå denna förutsättning. Såväl vad gäller grundlagsom vanlig lag är det endast lagar som beslutats avSveriges riksdag som har giltighet i . Så ärdet nu och ändrar inte på detta. IngenEG-lag blir automatiskt gällande i . Inteheller kan EG eller avgöra vilkanya lagar som får eller skall stiftas för svensktvidkommande. Det avgör riksdagen.Det jag här sagt innebär ingen underskattning avEES-avtalets betydelse. Avtalet medför många ochviktiga förändringar för svensk del. Framför alltuttrycker det vilja att medverka i en, efterhand alltmer fördjupad, samverkan med andrademokratier i bygger på att och EFTA-länderna tillsammans tillämpar gemensammaregler på de områden som omfattas av avtalet.EFTA-länderna övertar nu -- inom dessaområden -- de regler som utformats av EG. Dessablir då EES-regler. , när reglerna behöverförnyas har EFTA-länderna möjligheter att delta iarbetet och påverka utformningen.Att länderna inom EES tillämpar de gemensammareglerna på samma sätt är särskilt viktigt för demindre stater som deltar i samarbetet. Därför är detbra för svenska medborgare, organisationer,institutioner och företag att det finnsövervakningsorgan som ser till att alla, också destora länderna, följer de regler man kommitöverens om.Skulle, mot förmodan, de båda parterna i EES-samarbetet -- EG och EFTA -- alltför ofta gå ifrånprincipen om gemensamma regler kommer att urholkas och, i värsta fall, helt upphöraatt fungera. Det betyder i praktiken att ju flerfördelar parterna finner sig vinna genom EES-samarbetet, desto tyngre väger önskemålet omgemensamma regler.På några punkter som gäller sättet att tillämpaavtalet i har Socialdemokraterna reserveratsig i . Bl.a. vill man bevara systemetmed ursprungsmärkning av kläder och vill attregeringen inom EES skall verka för attbestämmelser om kvalitets- ochursprungsmärkning av jordbruksprodukter införs.Man reserverar sig mot ett införande av ett svensktinternationellt fartygsregister och för attjämställdhetsaspekterna beaktas vid rekryteringenav personal till de nya EES-institutionerna. Nydemokrati har reserverat sig mot ett bevarande avde svenska alkoholmonopolen och för utvecklingav ett system för elektronisk dataöverföring.Majoriteten i utskottet anser att lagbestämmelserom ursprungsmärkning av kläder skulle strida motavtalet. Skulle konsumenterna efterfråga en sådanmärkning står det företagen fritt att ange bådeursprung och kvalitet som konkurrensmedel.Beträffande jordbruksprodukterna erinrarmajoriteten om att gränskontrollerna kommer attfinnas kvar och att därför ocksåhar kvar möjligheten att kontrollera att den matsom importeras inte är skadlig att äta.Något svenskt internationellt fartygsregister lär intevara aktuellt och vad gäller rekrytering till de nyaEES-organen utgår majoriteten i utskottet från attregeringen ger prioritet åtjämställdhetsaspekterna.Vad beträffar alkoholmonopolen framhållerutskottsmajoriteten, att målen för den svenskaalkoholpolitiken ligger fast och att monopolentillkommit för att skydda medborgarnas hälsa ochatt de inte utgör handelshinder i Romfördragetsmening. Beträffande system för elektroniskdataöverföring uttalar sig majoriteten mycketpositivt och hänvisar till de arbeten som redan är pågång.Liksom utskottsmajoriteten yrkar jag därför på attreservationerna avslås och att det som utskottethemställt bifalles av riksdagen.Är något som kan leva medunder ? Den frågan ställs ofta i denallmänna debatten. Svaret är ja. Avtalet står påegna ben. Det påståendet styrks av att ett av EFTA-länderna, , har deklarerat att landet tänkernöja sig med och inte nu har för avsiktatt söka medlemskap i . Det sammanhängermed att har en, och endast en, dominerandenäring -- fisket!Vad är det då och de andra EFTA-staternainte uppnår genom ?Också med ett står vi utanför EG:stullunion. Det ger oss möjligheter till en merasjälvständig handelspolitik men innebär samtidigtatt gränskontrollerna blir kvar och att svenskaexportörer måste styrka att de varor de vill föra in iEG har svenskt ursprung. Detta är etthandelshinder som också kan leda till att Sverigegår miste om t.ex. amerikanska och japanskainvesteringar.Jordbruket berörs inte av . Det innebäratt svenska bönder inte kan sälja sina produkter påEG-marknaden på samma villkor som böndernainom EG. För de svenska konsumenterna innebärdet att maten fortsätter att kosta mera i äninom EG.Sveriges inflytande blir inte lika stort med som om vi var medlemmar i att vi går miste om en del möjligheter atthävda svenska intressen såväl vad gällerindustripolitik och arbete som när det handlar ommiljö, jämställdhet och kampen mot narkotika.Det är några av skälen för att många vill se också som ett viktigt steg på vägen tillsvenskt medlemskap i den EuropeiskaGemenskapen.Men det är inte de enda skälen.Som gymnasist och student fick jag på resor iefterkrigstidens med egna ögon se något avdet elände som följde i spåren av kriget. Jag märkteockså med vilken avsky många -- på grund avminnen från kriget och av ockupation ochförföljelse -- såg på medmänniskor i sitt grannland.Det var då jag greps av idén om ett enat . fann jag ett hopp om fred utan underkastelse,om seger för frihet och demokrati och om hyggligalevnadsförhållanden för alla.Friheten och demokratin, det insåg jag, måste medalla medel försvaras mot den kommunistiskadiktaturen och den röda armé som redan lagt undersig så många länder i . Det gällde fördemokratierna att hålla emot och att i handling visavad människor kunde uppnå i ett liberalt samhälle.Framgångarna för den västeuropeiskaintegrationen bidrog verksamt till Sovjetunionensfall och till undansopandet av ''diktaturens kreatur''såväl i som i , ochGrekland. Fantastiskt är det, att frihet ochdemokrati kunde triumfera utan krig. Fattigdomeni , vida utbredd , harskingrats och allt flera fått del av ett växandevälstånd.Det jag drömde om som ung har kommitlångt och haft stora framgångar. Men det är intefärdigt, och skall heller inte bli det. Varje nygeneration skall se på med unga ögon ochforma det efter sina drömmar.Jag hoppas att i de drömmarna människorna alltidskall mötas som likar med respekt för varandra ochmed öppenhet för omvärlden.EES-avtalet är ett steg på vägen. Ett viktigt steg föralla oss som önskar att också ett fördjupat globaltsamarbete skall grundas på frihet, fred, demokratioch mänskliga rättigheter -- de fyra pelare som bärupp integrationen och gemenskapen i vårt !(Applåder)Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är litet aningslöst avutskottsmajoriteten att avfärda dekonsumentpolitiska krav vi har ställt. Minerfarenhet är att när man har velat ökakonsumentinformationen som skall lämnas påprodukter, har företagen vridit sig såsom maskar.Lika intresserade som de är av att göra storaannonskampanjer kring produkter, lika litetintresserade är de att lämna ut ordentliginformation tll konsumenterna om det som blir alltmer viktigt på den nya stora harmoniserademarknaden. Det är ett gott motiv för attkonsumentpolitiken bör stärkas på det området.Eftersom replikordningen medger att jag först nukommenterar inlägg, som ocksågällde mig, vill jag nu säga något om GudrunSchymans uttalande att är förfrihandel.Vi vill inte stänga landets gränser, säger . Men när nu alla andra, inkl. ochFinland, vill öppna sina gränser mycket mera ochGudrun inte vill vara med om det, blir juSveriges gränser relativt sett mycket mer stängda ängränserna i resten av och resten avNorden.Vilken annan fråga, , harriksdagen behandlat och så noggrant? Detär alldeles riktigt att regeringen på en punkt -- intenär det gäller avtalet men på en punkt -- bestämdesig för en kort remisstid. Det har vi i EES-utskottetkompenserat genom att här iriksdagen ge möjlighet att komma med synpunktertill oss. Vid en offentlig utfrågning, somanordnades tillsammans medkonstitutionsutskottet, kunde de frågetecken somde missnöjda remissinstanserna satt upp rätas ut,såvitt jag förstår.Det har inte varit någon offentlig debatt, sägerGudrun . Var har varitde ? Detta är inte första gångensom diskuterar . -- många utskott dessutom -- har avgivityttranden , 1989 och 1990. Det är inte nu vi harbestämt oss för vad vi vill med . Det harvi ordentligt diskuterat här i riksdagen.Jag har också deltagit i en omfattande debatt runtom i landet, i de flesta landsdelar. Den debatten,, har inte givit mig intryck av attsvenska folket är inställt på att stänga sina gränser.(Applåder)Anf. 6 () replik:Herr talman! Till vill jag säga attjag inte heller har fått uppfattningen att svenskafolket är berett att stänga sina gränser.Jag har också deltagit i en mycket livlig debatt kringde här frågorna , kanske merutanför detta hus än innanför. Men just i sig självt som ett fristående avtal har intekunnat diskuteras förrän förhandlingarna har varitfärdiga och det blivit klart hur avtalet har sett ut.Först då har vi ju sett hur förhandlingarna har gåttoch hur långt man kom.De diskussioner som har förts tidigare här iriksdagen har gällt förutsättningarna förintegrationen, förhandlingsmandatet så att säga.Förutsättningarna har uttalats här.Man har sagt: Vi vill denna integration, underförutsättning att inte behöver försämra sinaregler vad gäller miljö, hälsa och säkerhet och --detta har samtliga EFTA:s ministrar uttalat -- underförutsättning att vi får reellt inflytande ibeslutsprocessen.Nu erkänner en majoritet av utskottets ledamöteratt detta reella inflytande har vi inte fått.Förhandlingarna blev inte lyckosamma på denpunkten. Det är, menar vi, en avgörande brist iavtalet.Vi menar också att vi måste bedöma avtalet såsomett självständigt avtal, inte minst i skenet av denopinion som finns vad gäller medlemskapsfråganoch också i skenet av vad som händer i EG självtoch en stor ovisshet om tidtabeller och utvecklingöver huvud taget för den fortsatta integrationenfram till en europeisk union.Vi måste här ta ställning till såsom ettsjälvständigt avtal med sina fördelar och med sinabrister. Vi har funnit att hos såsom ettsjälvständigt avtal är bristerna övervägande. Detgäller främst de konstitutionella frågorna,oklarheterna och bristen på ordentliga analyser avvilka konsekvenser avtalet kommer att få inom enrad olika politiska sakområden. Den kritikenkvarstår.Hadar säger att yttranden har kommit frånsamtliga utskott, och det är alldeles riktigt. Mensamtliga partier hade före denutskottsbehandlingen bundit upp sig för ett ja ellerett nej till avtalet. Jag vill påstå attutskottssammanträdena har varit ganskasummariska.Jag vill påstå att sammanträden harpräglats av att vi är en skolklass som har tagitexamen och sedan sätter oss ned för att läsa inkursen, för att ta reda på vad det egentligen är vihar sagt ja eller nej till. Jag tycker att det är felordning. Jag anser att man skall ha diskussionenförst och fatta besluten sedan.Vi skall ha reda på konsekvenserna av avtalet förstoch sedan fatta besluten, så att så många sommöjligt kan väga fördelar och nackdelar. Denprocessen är inte gjord, och den har bevisligen,, inte nått utanför det här rummetoch utanför de utskott och arbetsgrupper som harvarit sysselsatta.(Applåder)Anf. 7 () replik:Herr talman! har fel, om han troratt utskottsmajoriteten skulle vara likgiltig förkonsumentinformation. Tvärtom delar viuppfattningen att det är viktigt att konsumenternafår en riktig bild av varorna, vad de innehåller, deämnen som finns i dem, de eventuella farlighetersom kan finnas med dem, osv.Men det innebär inte att vi tycker att man skall gåmed på vad som helst. Sådan s.k.konsumentinformation som främst är ett dolthandelshinder -- och dit räknar jag utan vidarekravet på ursprungsmärkning av textilier -- vill inteutskottets majoritet att vi skall ha kvar i Sverige.Det passar inte i ett samarbete som blir mervidsträckt nu när vi får ett , om riksdagenså bestämmer i dag.Sedan vill jag säga till attutskottssammanträdena och samrådet inte blirmindre därför att påstår det. Jagvill gärna hävda att i det utskott där GudrunSchyman och jag har verkat tillsammans, , har vi gjort en mycket noggranngenomgång av avtalet, och harhaft goda möjligheter under det arbetets gång atthävda något annat. hävdar hon det här ikammaren. Under de 15--20 sammanträden vi hadei EES-utskottet nämnde hon aldrig någonting i denriktningen.Låt mig också erinra om att det här är en processsom pågått . Den proposition somavgavs av dåvarande utrikeshandelsministern,nuvarande ambassadören , komredan i december 1987. uttalade sigföljande år, 1988, för att vi skulle få ett avtal i alltväsentligt av den karaktär som det nuvarandeavtalet har.Därefter har vid ytterligare två tillfällengjort liknande uttalanden. Därför bör det inte varaegendomligt eller kännas konstigt för någon, när såsmåningom avtalet väl är i hamn och propositionenom avtalet hamnar på bord, attriksdagen är villig att också godkänna avtalet. Detär precis det som har skett.Det är alltså en lång process, en noggrann process,grundad på klart uttalade åsikter och meningar frånen klar majoritet i riksdag som kan fåsin fulländning.Anf. 8 () replik:Herr talman! Att färskheten hos matbröd skullevara ett dolt handelshinder får vi kanske ta upp pålunchen , . Jag tror inte att det ärpå det sättet. Inte heller är det så attursprungsmärkning av våra kläder utgör något dolthandelshinder. Det har det inte gjort under den tidvi har haft den regeln.Om nu det här skall vara en examen, tänkte jag inteutdela några betyg. Däremot vill jag säga ett parord till om den vägning hon görav fördelar och nackdelar.De brister i inflytande som EFTA-länderna fårkänna av genom att EG är den starkare partenleder för del till att hon anser attSverige skall ställa sig utanför. Då är konsekvensenatt alla andra deltar i en integration där vi är utanfördärför att vi får för litet inflytande.Det är alldeles rimligt att göra en sådan vägning,men då betyder det också att man med öppna ögonser framför sig att vi står utanför den integrationsom alla andra i deltar i. Det går inteatt prata bort att man står utanför den.Det är alldeles riktigt att den uppläggning som EGhade innan föll var ett mer jämställtförhållande i beslutsmekanismerna. Det är förvissoockså någonting som har påtalat.Det är inte oklarheter det handlar om. Det går attväga för- och nackdelar. Andra väger de för- ochnackdelarna på annat sätt. I Europaparlamentethar man länge varit mycket misstänksam mot , därför att man har tyckt att EFTA-ländernafår för mycket att säga till om. Det tycker inte vi,och det tillhör den kritik som vi har framfört när vihar vägt för- och nackdelar.Vår sammanvägning leder definitivt till att detinflytande EFTA-länderna får inte är jämställt, detär sant, men det ger oss -- med nya institutioner --möjlighet att genom ett aktivt arbete ocksåpåverka. Det är alldeles klart att om EFTA-länderna går in i de nya institutionerna med fullkraft och engagemang, går det också -- det är jagövertygad om -- att exempelvis stärka miljöreglernainom EG.Detta tillhör det som vi mycket noga har talat medEG-sidan om. Därför leder vår vägning till att viskall delta i den integration som ställa sig utanför.Anf. 9 () replik:Herr talman! vill jag säga att jagtycker att har sammanträtt ochutfört ett seriöst arbete. Jag talade om de andrautskotten som har avgett yttranden, eftersomHadar ville ge sken av att det har pågått ettmassivt arbete. Det är detta jag ifrågasätter.Det kan inte vara riktigt rimligt att säga att jag intehar gett uttryck för mina uppfattningar i arbete. Jag har med vår motion somgrund ställt de frågor som jag har ansett vararelevanta. Vi har inte fört en politisk debatt iutskottet, men det brukar vi ju inte heller göra. Viförsöker svara på de frågor som ställs.Jag vill ta upp frågan om överenstämmelsen medgrundlagen, som var inne på tidigare.Det är riktigt att jurister från början har bedömt detså att rent formellt inte strider motgrundlagen. Det är dock så att vi i en särskild lagförbinder oss att se till att de lagar som gäller i EGblir lagar i . I och med att vi gör det blir detnaturligtvis ingen rejäl konflikt med grundlagen.Men vi har förbundit oss att inte fatta sådana beslutsom skulle kunna medföra att konflikt uppstår.Detta har diskuterats och kritiserats. Frågan kankanske rent formellt anses utredd. I praktikeninnebär det dock att vi frånhänder ossbeslutanderätt.Mats talade om utanförskapet. Det vidiskuterar och är kritiska till är villkoren församarbetet med EG:s medlemsländer. Vi är inteensamma om det. Det förs en sådan diskussion i deövriga nordiska länderna. vetockså att man hade en stor debatt i som justgällde dessa villkor. Både ochSosialistisk Venstreparti var mycket kritiska till justvillkoren. De var således inte kritiska tillsamarbetet i sig eller till frihandeln, men de varkritiska till villkoren och underkastelsen.Jag tror att många politiker accepterar bristerna iavtalet för att de ser det som ett första steg på vägmot medlemskap. Man menar att de uppenbarabrister som det här avtalet i sig har skallkompenseras genom ett medlemskap. Vi menar attavtalet måste bedömas på sina egna grunder. Vi kanoch skall inte koppla ihop avtalet med ettmedlemskap. Vi skall inte tro att vi skallkompensera de uppenbara bristerna i EES-avtaletmed ett medlemskap i den europeiska unionen. Detkommer en folkopinion att säga nej till.Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag uppskattar den grundlighet i hantering som gavuttryck för. Jag vill gärna säga att jag inte har gettuttryck för någon missaktning av GudrunSchymans insatser i utskottet. Det var GurdunSchymans påstående att utskotten skulle hahanterat frågan om summariskt somjag reagerade emot.Jag vet att grundlagsfrågan t.ex. har varit föremålför behandling i konstitutionsutskottetinkluderande en offentlig utskottsutfrågning. Visom deltog i den fick en mycket inträngande bild avförslagets förenlighet med grundlagen.Behandlingen i utskotten blir inte summarisk baradärför att påstår det.Om skulle ha någon grund för ettsådant påstående, utgår jag ifrån att det iprotokollen från de 15 utskott som har uttalat sigfinns en anmärkning från Vänsterpartietsrepresentant om att man har funnit behandlingen iutskotten summariska. I annat fall tycker jag attden anmärkningen faller platt till marken.Herr talman! Till vill jag säga attmärkning av livsmedelsprodukter och en godkonsumentinformation i det avseendet inte ärnågonting som utskottsmajoriteten vänder sigemot -- tvärtom. Det är viktigt att man ger enmycket god konsumentinformation om sådanaprodukter. Jag noterade att i sinreplik inte återkom till frågan omursprungsmärkning av textilier. Det uppskattarsäkert kammaren.Anf. 11 ():Herr talman! Med särskild hänvisning till GudrunSchymans oförskämdheter mot riksdagskollegernakommer jag i mitt anförande att fördjupa mig litetmera i beredningsprocessen än vad jag hade tänktgöra. Jag uppfattar det som en oförskämdhet motriksdagskolleger att hävda att 15 utskott skulle habehandlat detta viktiga ärende utan någon egentligsakprövning.Den process som avtalet utgör slutpunkten ibörjade, som påpekade, 1984 iLuxemburg. I den deklaration som gavs ut avhandelsministrarna där konstaterades att dengemenskap som hade utvecklats på handelnsområde mellan de 18 deltagande länderna varsådan att man nu måste sträva efter att skapa ettnärmare förhållande. Detta närmare förhållandebetecknades a homogeneous European EconomicSpace -- EES.År 1984 formulerades detta begrepp och manutvecklade denna idé. Det är sedan.Påståenden om att man blir överraskad av nioårigaprocesser är oerhört avslöjande för dem somframför dessa påståenden.Den deklaration som utgavs i ledde tillatt ett antal arbetsgrupper tillsattes. Dessaarbetsgrupper utvecklade lagstiftningsförslag sompasserade denna svenska riksdag med stortgillande. Här antogs bestämmelser som hadeutarbetats under den s.k. Luxemburgprocessen. Vibörjade alltså vänja oss vid en integration med deeuropeiska reglerna, som blev naturlig för oss. Detvar en naturlig del av vardag att någragånger under varje riksdagsår på det här sättetanpassa oss till den marknad på vilken vi arbetade.Herr talman!