prot · GF0954 · 1992-01-21 00:00:00 — Det finns en rad olika faktaskrifter påolika områden -- om utbildning och forskning, omtransportpolitiken, om miljöpolitiken, omkonsumentpolitiken, utbildningspolitiken, kvinnori , om offentlig upphandling, om biståndetoch jordbrukspolitiken, om arbetsmiljöpolitiken.Vi avser att fortsätta att ge ut saklig informationsom just kan tjäna som underlag för en fortsattdebatt kring dessa frågor.Här ligger inte problemt. Det finns material, och viavser att ytterligare öka utbudet av material.Svårigheten har varit att tränga ut med materialet.Än en gång: För att stimulera debatten i dessafrågor avser vi att intensifiera verksamheten undernästa år. I den delen kan alltså på fortsatt sakligt material frånregeringskansliet och stöd för olika insatser.Anf. 10 ():Fru talman! Jag skall inte ha ambitionen att vi skallbli överens om synen på det material som har gåttut, för det tror jag inte att vi kan bli. Däremotefterlyser jag att regeringen tar fram pengar somgör det möjligt för organisationer att söka medel föregen informations- och kampanjverksamhet. Detär för sent att vänta till dess att det blir bestämt näroch hur en folkomröstning skall hållas. Det behövsredan nu anslag så att fristående och kritiskaorganisationer kan ansöka om pengar för att läggaupp egna seminarier, anordna egna utställningaroch sprida den typ av information som den enskildaorganisationen anser vara lämplig för dessmedlemmar och andra intresserade. Deninformationen har kanske en annan vinkling ellerklargör frågeställningen bättre än vad detregeringsmaterial som skall komma ut gör. Det är ioch för sig bra att regeringen tänker sig att gå ut iTV, utge faktablad och allt möjligt, men det måsteockså finnas annan information än bararegeringskansliets information.Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill upprepa att min avsikt är attförsöka få fram ökat stöd till insatser av den härtypen redan under det kommande budgetåret, dvs.långt innan beslutet om folkomröstning kommer attfattas.Anf. 12 ():Fru talman! Jag tolkar detta som att de motionersom och andra har avgivit om att deti budgeten skall finnas ett rejält anslag förinformationsverksamhet när det gäller EG-frågankommer att behandlas mycket välvilligt avutskottsmajoriteterna och av regeringen.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1991/92:328 omförverkligande av handikapputredningensförslagAnf. 13 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen kommer att vidta för att ipraktisk handling förverkligahandikapputredningens förslag på vissa områden.Handikapputredningen har i sitt huvudbetänkande(SOU 1991:46) Handikapp--Välfärd-- Rättvisaföreslagit en serie åtgärder som syftar till attförbättra samhällsstödet för människor medfunktionshinder. Merparten av de förslag som harlagts fram gäller individuellt inriktade insatser inomfrämst socialtjänst, habilitering och rehabilitering.Bl.a. lämnas förslag om införande av en ny lag -- lagom stöd och service till vissa funktionshindrade --vars syfte är att ge svårt handikappade barn,ungdomar och vuxna en preciserad rätt till vissaväsentliga insatser.Remissbehandlingen av betänkandet har nyligenavslutats. Som framgår av årets budgetpropositionavser regeringen att under detta år avlämna enproposition på grundval av förslagen ihuvudbetänkandet. Jag räknar med att en sådanproposition skall kunna avlämnas i oktober månad.Handikapputredningens slutbetänkande beräknaskunna avges . Jag harerfarit att utredningen då kommer att redovisa sinabedömningar och förslag när det gäller frågor omtillgängligheten i samhället i mer generell mening.Härvid avser utredningen bl.a. att se över frågorom tillgängligheten i boende och kommunikationersamt inom andra viktiga samhällsområden.Anf. 14 ():Fru talman! undviker sorgfälligtatt svara på de konkreta frågor som jag har tagitupp, nämligen det uppseendeväckande faktum attregeringen nu avbryter ett pågående reformarbeteför att rusta upp skolmiljöerna, så att skolorna blirtillgängliga för barn med funktionshinder, samt föratt rusta upp och förbättra byggnadsbeståndet ochbygga nya bostäder, som svarar mot moderna kravpå tillgänglighet för handikappade.Enligt min uppfattning är det uppseendeväckandenär man på det här sättet avbryter, rustar ner, ettmycket viktigt reformarbete som , , ger resultat. Genom den skola där mina barnhar gått har jag själv erfarenhet av hur bra det ärmed integration av handikappade barn och hursvårt en sådan integration kan vara när skolan ärgammal och nersliten. Jag har dessutom erfarenhetav hur viktig en sådan ombyggnad kan vara. Dennagamla skola är nu äntligen upprustad, och detkommer att vara mycket lättare att gehandikappade barn den skolgång tillsammans medandra barn som de behöver.Jag tycker att nu skall svara påfrågan om hur denna nedrustning står iöverensstämmelse med den bärande tanken ihandikapputredningens betänkande och i all godhandikappolitik, en tanke som innebär att vanligavardagsmiljöer skall göras tillgängliga förmänniskor med funktionshinder, så att de kan levaett liv i full delaktighet tillsammans med andramänniskor. Det var vad min fråga gällde.Anf. 15 Socialminister ():Fru talman! Jag ber om ursäkt om jag harmissuppfattat fråga, men den varnågot otydlig. Frågan löd hur vi i praktisk handlingskall förverkliga handikapputredningens förslag.Jag har då naturligtvis tittat på vilka förslag somhandikapputredningen har framfört och sedan harjag redovisat när dessa kommer att förverkligas.Men låt oss gärna växla några ord om de andrafrågor som tar upp.Det är ju inte sant att vi avbryter upprustningen avskolor. Tvärtom fortgår den i accelererad takt.Riksdagen har under stor enighet fattatbeslut om att en mycket ansenlig del av de statligabidragen skall utbetalas just under detta budgetår.Men redan innan bidragen började utbetalas pågicknaturligtvis en upprustning där staten hade enpådrivande roll. Det var ju inte -- som det står iBirgitta Dahls fråga -- regeringen som lade framdetta förslag, utan förslaget föranleddes av envänsterpartimotion som regeringen medverkade tillatt biföll för att man skulle få igenom heltandra saker.Dessförinnan delade den socialdemokratiskaregeringen vår uppfattning att upprustningsarbetetskulle finansieras på annat sätt än genom statligabidrag. Jag tycker fortfarande att den politik somBirgitta själv stödde, innan man gick med påkompromissen med , var riktig.Därför har vi på den här punkten återgått till dennasocialdemokratiska politik.Anf. 16 ():Fru talman! Under den socialdemokratiskaregeringens tid infördes ett tioårigtupprustningsprogram när det gäller våra skolor.Den socialdemokratiska regeringen införde ocksåett stöd för sanering av fukt- och mögelskadade hussamt av radonskadade hus. Vårtbostadsbyggnadsprogram medgav en ombyggnadoch nybyggnad som också var mycket viktigt för atttillgodose behoven av handikappanpassning.Det är detta program som regeringen i årets budgetavbryter genom en serie av olika förslag som ni villatt vi i skall bifalla i vår.Jag tycker att det är en uppseendeväckandedubbelmoral när regeringen och att man vill föra en politik för att hjälpahandikappade till ett liv i gemenskap med andramänniskor, som man i konkret handlinggör på det här sättet.Anf. 17 Socialminister ():Fru talman! Jag vill bara upprepa att vi delar denuppfattning som hade ännu för två årsedan, nämligen att det var en uppgiftatt upprusta skolor, en uppgift som inte krävdenågra statliga bidrag.Det är riktigt att beslutet om en upprustningfattades under den socialdemokratiska regeringenstid, men det var inte på initiativ av densocialdemokratiska regeringen, utan beslutetfattades som en eftergift åt . Det varbeklagligt att så skedde.När det gäller de fukt- och mögelskadade husen hardet nu under de senaste drygt fem åren skett enbetydande upprustning och det har gjortsbetydande insatser. Den bidragsram som riksdagenhar fastställt är vid det här laget mer än förbrukad,vilket innebär att de värsta skadorna rimligen börvara reparerade.Till sist: I fråga om insatserna för att komma tillrätta med radonhus föreslår regeringen inte -- somdet står i fråga -- en minskning, utanman föreslår tvärtom en ökning av dessa bidragunder nästa budgetår.Anf. 18 ():Fru talman! har fortfarande intesvarat på frågan vad regeringen kommer att vidtaför åtgärder för att uppfylla de krav som man måsteställa när det gäller upprustningen av skolor, dvs.om regeringen kommer att ta tillbaka sitt förslagom ett stopp för detta program.Beträffande den handikappolitiska propositionenanser vi socialdemokrater att det i och för sig är braatt ni numera ansluter er till den tidsplan som vi iden socialdemokratiska regeringen fastställde. Dethade varit klädsamt att då be om ursäkt för denobefogade kritik som ni riktade mot oss förra åretnär ni påstod att ni skulle föreslååtgärder. Ni har anslutit er till den tidsplan som vihade och som gör det möjligt att ta hänsyn till båderemissinstanser och slutbetänkandet. Men, BengtWesterberg, under en utfrågning i finansutskottetbekräftade företrädare attregeringen inte har avsatt ett enda öre för deinsatser som krävs. Är detta riktigt?Anf. 19 Socialminister ():Fru talman! Upprustningen av skolorna upphör juinte alls. Skolorna är som bekant en kommunaluppgift. Det är kommunernas ansvar att rusta uppskolor som är undermåliga på olika sätt. Så har detvarit , och så är det fortfarande.Under detta budgetår satsas 900 milj.kr. istatsbidrag till denna upprustning. Det är bra,eftersom detta är utmärkt somarbetsmarknadspolitiska åtgärder betraktat. Dåfinns det skäl för statsmakten att gå in och ge dennastimulans. Men under normala förhållanden ärupprustningen en angelägenhet och denbör så förbli.Jag upprepar att detta var också ännu . Det var inteBirgitta och den socialdemokratiskaregeringen som föreslog att staten skulle gå in ochfinansiera upprustningsarbetet, utan det varvänsterpartiet, och enbart som en eftergift för attfå stöd för kommunaliseringen gicksocialdemokraterna med på detta.Nu återgår vi till den gamla socialdemokratiskapolitiken som var högsta visdom ,och jag kan inte se att det är något fel.Anf. 20 ():Fru talman! Jag konstaterar att vi är och förblirberedda att fullfölja satsningen på upprustningenav skolans fysiska miljö. Vi anser att detta ärnödvändigt både av sysselsättningspolitiska skäloch av rättfärdighetsskäl för att påskyndahandikappanpassningen och förbättringen förövrigt av skolans fysiska miljö.Sedan tycker jag också att det är oerhört viktigt attvi får ett besked från . Dagen förevalet hade och entorgdebatt. frågade om han, omhan skulle bli socialminister, ändå inte kunde få litetgrand att dela ut. Svaret blev att han skulle få litet --han skulle bums få till handikappreformen. Menvid finansutskottets utfrågning fick viveta att det finns pengar till vårdbidrag med 295milj.kr., men att det inte finns ett öre till enhandikappreform . Är detta sant?Anf. 21 Socialminister ():Fru talman! Det är riktigt att handikappreformenunder det budgetår som ligger framför oss sannoliktinte kommer att innebära några ytterligareresurser. Jag kan inte svara på om det finnsnågot av handikapputredningens förslag som kanförverkligas redan vid årskiftet, men vår tidsplan äratt skall fatta beslut och attvi skall börja genomföra åtgärderna den 1 juli 1993.Det infaller alltså under budgetåret därefter. Mensom mycket riktigt påpekade gör viredan i den budget som ligger framför oss ochsom skall behandla i vår ett antalsatsningar på handikappområdet. Den störstasatsningen gäller vårdbidraget, en reform somsocialdemokraterna och för övrigt harmotsatt sig . Dessutom genomför vi denstörsta ökningen i modern tid av anslagen tillhandikapporganisationerna, som också gör mycketviktiga insatser för handikappade. Jag anser attockså detta måste betraktas som en viktighandikappreform.Anf. 22 ():Fru talman! Fortsättningen av stödet tillhandikapporganisationerna är med hänsyn tillinflationsutvecklingen bara en uppföljning av vadvi har gjort under en följd av år. Men jagkonstaterar att , låt vara med såsmå ord som möjligt, erkänner att det inte finns ettöre avsatt för en handikappreform och attmöjligheterna att genomföra någon sådan helt ärberoende av budgetförhandlingarna inomregeringen. De nödrop som dåoch då utsänder via och övrigamedia, liksom i tal inför olika församlingar, ärnaturligtvis ett uttryck för att det går ganska svårt ide där förhandlingarna.Anf. 23 Socialminister ():Fru talman! Det går inte, som det, det minsta svårt vid förhandlingarna.Regeringen är helt överens om atthandikapputredningens förslag skall genomföras.Men den tidsplan som den socialdemokratiskaregeringen i praktiken lade fast gjorde att denutsträckta remisstiden blev ovanligt lång, dvs. ändafram till det årskifte som vi nu har bakom oss, ochdärför är det inte möjligt att lägga fram enproposition tidigare än . Av denanledningen är det knappast möjligt att förverkligade här förslagen förrän vid halvårskiftet 1993.Många skulle hävda att även detta är en mycketsnäv tidsplan, men det är min bestämda ambitionatt hålla oss till den tidsplanen.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tycker inte att skylla ifrån sig. På det här området har BengtWesterberg drivit en alldeles egen valrörelse ochförsökt framställa sig som bättre än någon annan.Men det som räknas är praktisk handling.Handikappade är mer än några andra beroende aven bra generell välfärdspolitik. Vad möter de i åretsbudget: karensdagar, indragningar från stat ochkommuner, stopp för upprustningsprogrammet förskolorna, stopp för bostadsbyggandet och därmedmodernisering av bostadsbeståndet. Det är enverksamhet från regeringens sida, liksom ocksåfrån borgerligt styrda kommuners och landstingssida, som är ett direkt slag i ansiktet på dehandikappade. Folkpartisterna i harexempelvis föreslagit att de som tas hem till egetboende skall inkvarteras i tomma hotellrum somhotellägarna inte kan hyra ut. Är detta, BengtWesterberg, det egna rum för samhällets gömdaoch glömda som ni har talat om ?Anf. 25 Socialminister ():Fru talman! börjar verkligen tatill brösttoner. När den nya regeringen tog över ioktober kunde den konstatera att vi hade haft enrekordsnabb ökning av arbetslösheten, särskiltbland handikappade. Arbetsmarknadsstyrelsenvädjade i en skrivelse till regeringen den 23 augustiatt man skulle avsätta pengar för lönebidrag tillhandikappade. Härtill sade den socialdemokratiskaregeringen nej. Den nya regeringen har senareanslagit 275 milj.kr. för att kunna fullfölja deinsatser som ville göra.Detta var situationen när vi tog över.Jag skall medge att vi har lagt fram en budget somär kärv. Läget kräver en kärv budget, men trotsdetta har vi fått utrymme för en förbättring avvårdbidraget till familjer som har barn medhandikapp, en förbättring som årefter år har sagt nej till, och en real ökning av stödettill handikapporganisationerna. Vidare aviserar vien reform som kostar mellan 2 och 3 miljarderkronor och som det kommer en proposition om ihöst. Detta är en omfattning när det gällerhandikappreformer som somriksdagsledamot tidigare aldrig har varit i närhetenav.Anf. 26 ():Fru talman! Jag konstaterar än en gång att det intefinns någon ekonomisk täckning för löftena om enhandikappreform.Dessutom accepterar regeringen en arbetslöshet påbortåt och driver en politik som ökararbetslösheten. Detta drabbar handikappade merän några andra. Vi hade engenomgång av de här frågorna medlänsarbetsnämnden hemma i mitt län. Manmeddelade att det är totalstopp när det gälleratt få ut människor med funktionshinder i arbete,detta på grund av den höga arbetslösheten. Pådenna punkt är det dessutom så, att direktiven tillarbetsmarknadsverket har luckrats upp av dennuvarande regeringen.Anf. 27 Socialminister ():Fru talman! Vi kan ju inte bortse från att BirgittaDahl har medverkat i den regering som har skapatdagens situation. Det är ju inte den nya regeringensom har försatt i enekonomisk krissituation. Den politik som BirgittaDahl har medverkat till gör att vi nubefinner oss där vi befinner oss. Redan den dag dåBirgitta avgick och den nya regeringentillträdde kunde vi konstatera att arbetslöshetenbland handikappade hade ökat kraftigare än blandnågra andra kategorier. Till följd av detta har vividtagit speciellt stora åtgärder för handikappade.Den situation som då rådde kan inga förhållanden skylla på någon annan.Nu har vi inlett ett reformprogram för dehandikappade som , jag upprepar det,som regeringsledamot aldrig har varit i närheten av.Låt oss se när vi har facit om inte BirgittaDahl kommer att framstå som en mycket blekföreträdare för välfärdspolitik i jämförelse med vadvi har åstadkommit.Anf. 28 ():Fru talman! När det gäller att öka arbetslösheten,rusta ned välfärden och åstadkomma försämringarsom drabbar utsatta grupper mer än några andrahar den nuvarande regeringen varithäpnadsväckande framgångsrik. Det förtjänar niinte beröm för.Anf. 29 Socialminister ():Fru talman! Jag har inget ytterligare att tillägga,eftersom jag redan har talat om vilka planerregeringen har. Det är det som är viktigt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1991/92:287 ommiljöskadeförsäkringenAnf. 30 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag som miljöminister är beredd att vidtaför att sprida kännedom om möjligheten att erhållaersättning från miljöskadeförsäkringen.Miljöskadeförsäkringen har varit i kraft sedan den1 . För försäkringen svarar ettmiljöskadekonsortium. I detta konsortium ingårförsäkringsbolagen ,, , Trygg-Hansaoch . Den som bedriver miljöfarligverksamhet som kräver tillstånd eller anmälan ärskyldig att bidra till försäkringen.En skadelidande enligt miljöskadelagen kan erhållaersättning från miljöskadeförsäkringen enligt deförsäkringsvillkor som har godkänts av regeringen,om den som har vållat skadan inte kan betala ellerom skadevållaren är okänd eller omskadeståndsanspråket är preskriberat.Det är naturligtvis viktigt att allmänheten kännertill att det finns en miljöskadeförsäkring. Hittiillshar information i huvudsak spridits genomkonsortiets försorg. Enligt uppgifter har bl.a.naturvårdsverket, kommunala förvaltningar,advokater, försäkringsbolag och viss fackpresserhållit informationsbroschyrer ommiljöskadeförsäkringen. Enligt min mening fallerdet sig naturligt att myndigheterna inommiljöområdet också gör en insats för att sprida ökadinformation om miljöskadeförsäkringen och demöjligheter till ersättning som försäkringenerbjuder.Anf. 31 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för detpositiva svaret på min fråga.Bakgrunden till frågan är den att jag sommaren1989 blev tillfrågad av den dåvarandemiljöministern om jag ville bliledamot i miljöskadenämnden. frågadejag , som också hade utsetts tillledamot, om hon hade hört någonting från dennanämnd. Men vi stod lika frågande båda två.I november 1991 kallades jag äntligen till det förstasammanträdet. Då kunde alla i nämndenkonstatera att inte en enda krona hade betalats ut.Alla i nämnden var då rörande överens om att detbehövs mycket mera information ommiljöskadenämndens verksamhet. Jag tycker attdet är bra att miljöministern anser att det är viktigtmed information. Vi får väl hjälpas åt så gott vi kanatt sprida information om miljöskadenämnden. Jaganser nämligen att det rör sig om viktig verksamhetoch att de som åsamkas skador på grund avmiljöverksamhet också bör få ut pengar.Anf. 32 Miljöminister ():Fru talman! Jag håller helt med och känner ocksåtill position i de här fallet. Jag ärden förste att beklaga att inga ersättningar harutgått, om det nu beror på brist på information. förseningar berodde väl på hanteringen,eftersom miljöskadenämnden inte tillkomomedelbart efter lagstiftningen.Sedan vill jag nämna att det finns en särskildbroschyr av relativt sent datum. Där berörs de härfrågorna. Det finns alltså i och för sig brainformation. Jag hoppas att vi som har deltagit i denhär debatten, med hjälp av media, därmed ocksåhar bidragit till informationen.Anf. 33 ():Fru talman! Även jag är medveten om denbroschyr som håller i sin hand. Menjag tror att den har alldeles för liten spridning. Detvore kanske någonting för TV:s anslagstavla.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1991/92:295 omarbetslösheten i SjuhäradsbygdenAnf. 34 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaytterligare åtgärder jag är beredd att vidta för atthålla nere arbetslösheten i Sjuhäradsbygden.Jag är medveten om den besvärliga situationen iSjuhäradsbygden, där tekoindustrin svarar för enviktig del av industrisysselsättningen.Sysselsättningen inom tekoindustrin har minskatväsentligt och den rådandelågkonjunkturen har förstärkt de strukturellaproblem som finns sedan länge.Regeringen har vidtagit en radåtgärder som bidrar till att bekämpa arbetslösheteni landet. Bl.a. har arbetsmarknadspolitiska insatserprioriterats:På förslag i tilläggsbudget beslutatatt tillföra AMS ytterligare förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Därutöver harregeringen beslutat attgenom utnyttjande av finansfullmakten tillföraAMS . Det är AMS uppgift attutifrån behovet i olika län fördela medlen.Länsarbetsnämnden skall göra nödvändigaprioriteringar inom länet.Älvsborgs län har under innevarande budgetår,med de nämnda resursförstärkningarna, tilldelatstotalt 856 milj.kr. Regeringen beslutade attÄlvsborgs län skulle tilldelas . av demedel som regeringen disponerar förpersonalförstärkning vid arbetsförmedlingen.Dessa medel kommer att användas för särskildaförmedlingsinsatser i förfriställda från tekoindustrin.Regeringen har i årets budgetproposition föreslagitfortsatt stora resurser till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Anf. 35 ():Fru talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret.Jag konstaterar att ministern har förståelse förtekos speciella problem, men jag måste säga att jagtycker att svaret är mycket allmänt hållet.Jag vill säga något om arbetsmarknadslägethemma. Det är naturligtvis lika svårt där som påandra håll, men vi har vår speciella struktur inomjust tekoindustrin. När det gäller min hemkommunkan jag nämna att av alla industrisysselsattaär knutna till tekoindustrin. Det är klart att dettapåverkar vårt sysselsättningsläge. Inomtekoindustrin är långt arbetslösa.Till saken hör också att de som friställs inomtekoindustrin ofta blir långtidsarbetslösa.I dag ligger också byggnadsarbetslösheten långtöver . När det gäller den samlade bilden avlänet kan man helt enkelt säga att arbetslösheten påett år har fördubblats, oavsett vilka kategorier somdet är fråga om. Allvarligast är naturligtvisungdomsarbetslösheten. Jag har siffror som tyderpå att närmare 1 000 ungdomar ärlångtidsarbetslösa. I min hemkommun har viden högsta arbetslösheten i modern tid.Så här kan vi naturligtvis inte ha det, speciellt somprognosen pekar mot en 35-procentig ökning inomett halvår av vår arbetslöshet, om vi inte sätter inåtgärder.Vilka åtgärder är det då fråga om? Först gäller detnaturligtvis riktiga jobb inom tekoindustrin. Detmåste göras insatser för att skapa riktiga jobb.Detsamma gäller byggnadsområdet. Givetvismåste man också räkna med olikaarbetsmarknadspolitiska insatser. Vi har fått del avolika paket, men tyvärr har det blivit alldeles förlitet. Det räcker inte med de pengar som harbeviljats. Vi behöver mer medel för att kunnapressa ned arbetslösheten.Min fråga till arbetsmarknadsministern blir därför:Kan vi räkna med att få mer medel och vilkasektorer kommer de att gälla?Anf. 36 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag jobbar inom departementet medett förslag, som berör ungdomar upp till . I ensådan här arbetsmarknadssituation friställs mångayrkesarbetare med 5--erfarenhet. När ledigaarbeten uppstår, är det mycket lätt för dessa att gåin. Ungdomarna får en mycket svår situation under1992 och 1993. Jag hoppas därför att inom en intealltför avlägsen framtid kunna lägga fram ett förslagriktat för ungdomar under 25 år.När det gäller teko vill jag framhålla att det faktisktvar den socialdemokratiska regeringen somföreslog den avreglering som gör att teko befinnersig i en så svår situation.Anf. 37 ():Fru talman!