prot · GF09112 · 1992-05-14 00:00:00 — Det innebäratt den barnfamilj som söker asyl i men intefår ansökan beviljad och som vägrar att låta barnettas i förvar i avvaktan på avvisningen heller ickekan avvisas.Herr talman! Vi kan diskutera kriterierna försvensk flyktingpolitik, om den skall vara hårdareeller mer liberal, men inträffar densituationen att någon måste avvisas, vilket äromöjligt enligt förslaget i propositionen.Det finns även andra konsekvenser. Jag blevhäromdagen kontaktad av en jurist, som måladeupp för mig följande scenario.Nu vill jag inte prata illa om tyska kvinnor, mentänk er att en tysk kvinna kommer till somturist. Hon begår ett narkotikabrott. Hon blir dömd till fängelse ochdärefter utvisning.Om den här kvinnan i fängelset föderett barn, är det med den föreslagna lagen myckettveksamt, om det skulle gå att fullfölja en utvisning.Därför är det viktigt att man i det här fallet harbeslutat om en remiss, en väl tilltagenremissomgång tillika.Det som sedan är kvar gäller rätten för asylsökandeatt arbeta . Jag tycker, herrtalman, att det hade varit bättre om förstfattade beslut i frågan om asylsökande skall få lovatt arbeta, innan man beslutar om möjligheten attta ut ersättning av den som har inkomst avförvärvsarbete. Det är inte helt glasklart att den ipropositionen föreslagna gången är den riktiga.Sedan låter det fint att säga att visst skallasylsökande få lov att arbeta underutredningstiden. Men hur ser det ut i övriga Europai dag? Jo, utvecklingen i går tvärtemot deni alla andra länder.I hade asylsökande tidigare möjlighet attarbeta . Man tog bort denmöjligheten, därför att den missbrukades av mångasom kom till och uppgav att de varasylsökande. De fick jobb, och när de sedan blevkallade till utredning, försvann de. De var alltsåpersoner som sökte sig till för att ha ett arbete där.I är det förbjudet för asylsökande attarbeta. I är det i teorin tillåtet, men detholländska parlamentet arbetar nu intensivt på attförhindra denna möjlighet.I kan asylsökande inte arbeta. Detgår inte heller i , och i stoppademan den möjligheten så sent som förra hösten.Det finns anledning, herr talman, att fråga någon iutskottet: Varför skall vi i införa en ordningsom man är på vild flykt ifrån i hela det övrigaEuropa?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )8 § Svenskt medborgarskap m.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1991/92:SfU12 Svenskt medborgarskap m.m.(prop. 1991/92:90).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )9 § betänkande1991/92:SfU15 Förläggningskostnader (prop.1991/92:125 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )10 § Räntor och avgifter vid skatteindrivningFöredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU19 Räntor och avgifter vidskatteindrivning (prop. 1991/92:93).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )11 § Allmänna arvsfonden, m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU35 Allmänna arvsfonden, m.m.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )12 § Energipolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU25 Energipolitiska frågor (prop.1991/92:97 och 1991/92:100 delvis).Anf. 101 AXEL ():Herr talman! Med tanke på den sena timmen skalljag göra allt jag kan för att komprimera det här lillaanförandet från den socialdemokratiska gruppenssida i näringsutskottet.När det gäller energipolitiska frågor är det heltnaturligt att utskottet har en stor majoritet som är igrunden enig, naturligtvis beroende på denenergipolitiska överenskommelse som träffadesmellan tre partier och som , enligt vad man kanförstå av regeringsförklaringen, omfattas avytterligare två partier.Vi har dock trots denna dokumenterade enighet enreservation från socialdemokratisk sida,reservation nr 1. Den reservationen har tillkommitpå grund av att vi icke lyckades övertyga denborgerliga majoriteten om att samhällets styrmedeli energipolitiken behöver successivt kompletterasoch vässas.Utskottetsmajoriteten ville, som jag sade, inte gå sålångt som till ett uttalande mot regeringen, och detföranledde vår reservation, reservation nr 1, somjag därför, herr talman, ber att få yrka bifall till.Anf. 102 . ():Herr talman! Jag kommer också att korta ned mittinlägg. Vi hade en lång ochutförlig diskussion om energipolitiken som byggdepå det betänkande som hade sin upprinnelse itrepartiöverenskommelsen om energipolitiken.Det finns mycket bra i den överenskommelse, ochdet finns brister som jag och påtaladenär den kom till.Bristerna gäller framför allt det sätt på vilket manhanterar kärnkraftsavvecklingen. Man gjorde ienergiöverenskommelsen enligt vår uppfattningdet felaktiga att lyfta bort beslut attstarta kärnkraftsavvecklingen med en reaktor 1995och en 1996. Man har det goda kvar attkärnkraftsavvecklingen skall vara avslutad år 2010.Men, herr talman, om man räknar baklänges från2010 och räknar med att man realistiskt sett intekan stänga mer än en reaktor hamnar vimed tolv svenska reaktorer på 1998, och det liggerganska nära i tiden. Därför måste förberedelsernaför kärnkraftsavvecklingen komma i gångordentligt, och ett datum för stängning av förstareaktor måste införas. Det gamlariksdagsbeslutet -- en reaktor 1995 och en reaktor1996 -- borde stå kvar.När det gäller avsnittet i utskottets betänkande omfrämjande av biobränsle har i motionväckt med anledning av propositionen uttryckt attförslaget är för snävt inriktat på stora anläggningar;alternativt utnyttjande av biobränslen framför allt ismå anläggningar försvåras eller riskerar att inte fåstöd. Satsningen är också för liten. Därför har viföreslagit en ökning av anslaget med 500 000 utövervad regeringen har föreslagit.Man kan säga att biobränslen är det område avenergipolitiken och det bränsleslag som harmisshandlats mest av politiker.Det finns oroväckande tendenser i regeringenspolitik. Jag skall peka på en, nämligennedrustningen av som vi fattade beslut omi . skall utvärderaenergipolitiken och har ansvaret förgenomförandet av hushållningen, som blir alltviktigare. Det var alltså inte något bra beslut.Förslaget att ändra energiskatterna har utdömts aven enig miljöopinion. Konsekvenserna blir ökadeutsläpp av giftiga gaser, dvs. Med detta korta inlägg vill jag yrkabifall till ett par av momenten i den meningsyttringsom jag har fogat till betänkandet, och det är mom.1 beträffande riktlinjer för energipolitiken, mom. 8beträffande anslag till främjande avbiobränsleanvändning och mom. 20 beträffandeåterförande av vinstmedel frånvattenkraftsproduktionen. Jag och vänsterpartietstår givetvis bakom samtliga moment imeningsyttringen.Anf. 103 (nyd):Herr talman! Vi i Ny demokrati inser som allaandra partier nödvändigheten av att kombineraenergifrågorna med anpassade lösningar. Men vifår inte bedriva en energipolitik som försvårar ochförsämrar vår industris konkurrenskraft. Särskiltgäller detta våra el-intensiva industrier, som svararför en stor del av våra exportintäkter.Den ogynnsamma energibeskattning som vi harhaft har medverkat till minskade intäkterför och dessutom tvingat svenskanyinvesteringar utomlands. Jag har tidigare här ikammaren anfört några exempel på sådana företag,men kommunikation är ju upprepning, så jag skallnämna något enda exempel återigen.Vi har t.ex. , som återvinner aluminium. Det har flyttatsitt omsmältverk i till Danmark.Merkostnaden för energiskatten i för detföretaget skulle vara 3 milj.kr. och merkostnadenför löner och kapital 2,5 milj.kr.Eka och Stora Kemi, för att ta företag inomen annan sektor, avsåg att bygga ut sin tillverkningav natriumklorat i . På grund av osäkerhetom den framtida energitillgången i och dehöga el-priserna valde båda att i stället investerautomlands, 300 milj.kr. i iFrankrike och Stora Kemi ca 150 milj.kr. i Norge.Exemplen kan mångfaldigas.Gör vi då också en prisjämförelse mellan el-kostnaderna i och i några aktuellakonkurrentländer, med skatt exkl. moms, visar denen ogynnsam kostnad för den svenska industrin. Desvenska priserna ligger på 18--per kilowatt,priserna i på 10--, i på 10--20öre och i på 5--per kilowatt, dvs.halva kostnaden jämfört med Sverige.Så till en annan aspekt. I utredningenKonkurrensneutral energibeskattning redovisas attett slopande av energibeskattningen, som vi vetligger på 4 -- 4,5 miljarder, skulle komma att ökaindustrins produktion med ca 20 miljarder. Detta isin tur skulle enligt utredningen kunna initierakanske 10 000 nya jobb, och det också i de mestsysselsättningssvaga länen.Industrin i har i det längsta söktkompensera sina högre energikostnader genomstorskalighet och teknologiska effektiviseringar,men det går naturligtvis inte att klara det medenbart dessa medel i det långa loppet. Därför ärborttagandet av energibeskattningen för den el-intensiva industrin, vilket nu föreslås, en positivåtgärd som snabbt kan medverka till nya jobb. Detär i och för sig också en anpassning till situationeninom EG.Om vi ser på energiproduktionen anser vi i Nydemokrati att kärnkraften tillsammans med enutbyggd vattenkraft är den mest miljövänliga ochekonomiska energikällan. Vi menar att ett fortsattökat energibehov i första hand skall tillgodosesgenom en möjlig effektivisering av befintligakärnkraftverk.Vi var förresten i Forsmark på ettstudiebesök och fick den intressanta och tänkvärdainformationen, att för motsvarande en dagsproduktion vid kärnkraftverket i Forsmark skulledet krävas kol. Det är tänkvärt.Vi menar att det fortsatta ökade energibehovetskall tillgodoses genom kärnkraftverken, vilket kange ett tillskott på ca . Det skulletillgodose de ökade energibehoven under denärmaste 10--20 åren.Vi i Ny demokrati vill också upphäva förbudet moten utveckling av kärnkraftsteknologin och ser ingaolösta problem med en säker slutförvaring avkärnavfallet. Därför ansluter vi oss inte till dentidigare energipolitiska överenskommelsen om enavveckling av kärnkraften . Vi har heltenkelt inte råd med den kapitalförstöring dettakommer att innebära.Så några avslutande ord om vindkraft. Vi anser attdet är ett slöseri med pengar med en fortsattsatsning på vindkraft. Den kan aldrig ge annat änett mycket marginellt energitillskott utan attförstöra naturen och miljön utmed våra kuster.Tänk er 10 000--20 000 vindkraftverk utplaceradelängs kustlinjen. Det skulle i bästa fall motsvaraenergiproduktionen vid ett av våra kärnkraftverk.Det skulle dessutom ge energi och el till betydligthögre kostnad. Att enskilda gårdar vill utnyttjamindre vindkraftverk har vi inget emot -- menavbryt den mer storskaliga satsningen påvindkraften som energikälla.Herr talman! Mot bakgrund av de framfördasynpunkterna yrkar jag bifall till reservation 2 ochreservation 3 i enlighet med Ny demokratis motion.Anf. 104 ():Herr talman! Det har ju bara gått sedanriksdagen fattade beslut om riktlinjerför den långsiktiga energipolitiken. De riktlinjernainnebar, som också framgår avutskottsbetänkandet, att man skall tryggatillgången på energi till konkurrenskraftiga priser,att man skall utgå från vad natur och miljö kan bäraoch att man så långt som möjligt skall grundaenergiförsörjningen på inhemska och förnybaraenergikällor. Man skall satsa mycket påenergihushållning.Det är detta som regeringen nu är på väg attgenomföra. De förslag som har kommit -- vilkabl.a. berördes av , men som inte ärföremål för övervägande -- gällerenergibeskattningen. harlagt fram sina första förslag, och de rör sig litetgrand i den riktning som fattade beslutom förra året.Jag tror egentligen inte att det är så mycket meraatt tillägga . Det sade ju också . Nilson.Vi måste se litet grand vart den här politiken lederoch vart de projekt som är på gång och de ansatsersom görs för oss. Jag erinrar bara om att det i denenergipolitiska uppgörelse som träffades inte sägsnågot nytt om kärnkraften. Tvärtom refererademan det beslut som hade fattats 1980, men detfanns inte någon ny bindning i samband medenergiuppgörelsen . De partier som stårbakom energiuppgörelsen, inkl. Moderatasamlingspartiet enligt regeringsdeklarationen, harnödvändigtvis inte identiskt lika uppfattning omtidpunkten för när kärnkraften skall varaavvecklad. Vi kommer säkert att få återkommaäven till det i framtida diskussioner.Herr talman! nöjer jag mig med att yrka bifalltill utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )13 § Ändringar i minerallagenFöredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU28 Ändringar i minerallagen (prop.1991/92:161).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutFöretogs till avgörande socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /92:SfU10, 1991/92:SfU11,SfU12 och SfU15, skatteutskottets betänkande1991/92:SkU19, lagutskottets betänkande1991/92:LU35 och näringsutskottets betänkanden1991/92:NU25 och betänkande SfU11Utskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU12Utskottets hemställan bifölls.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU15Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU19Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU35Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU25Mom. 1 (riktlinjer för energipolitiken)Först biträddes reservation 1 av . -- som ställdes mot meningsyttringen av RolfL. i motsvarande del -- med acklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 153röster mot 114 för reservation 1 av . 6 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 8 (anslag till främjande avbiobränsleanvändningen)Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 11för meningsyttringen av . imotsvarande del.Mom. 18 (kärnkraftsproduktion)Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 23för reservation 2 av . 9 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 20 (återföring av vinstmedel frånvattenkraftsproduktionen)Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 10för meningsyttringen av . imotsvarande del. 5 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 22 (avbrytande av stöd tillvindkraftsproduktion)Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 21för reservation 3 av momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU28Utskottets hemställan bifölls.14 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 13 maj1991/92:770 av i (m) tillstatsrådet om hybbyhästägandet:Även om svensk travsport fortfarande befinner sigi världstopp och totospelet ligger på en hög nivå,vilket ger stora skatteinkomster, finns det på siktuppenbara problem. Den senaste tidenshästauktioner har visat på kraftigt sjunkande priser.Prisraset är värre än på den ofta debatteradefastighetsmarknaden.En enig travsport anser att detta beror på att''hobbyhästägandet'' försvann 1991. Tidigarekunde en person i princip äga två travhästar utan attkunna dra av verksamhetens underskott, menbehövde inte skatta för eventuelltöverskott. av travhästarna ''gårihop''. måste alla ''hobbyhästägare'' deklarerahästägandet, samla på kvitton m.m. trots att endasten liten minoritet erhåller överskott. Dettaförfarande innebär inte någon nettovinst för statenutan endast problem för alla landets travhästägare.Är statsrådet beredd medverka till att''hobbyhästägandet'' återinföres?1991/92:771 av () tilljustitieministern om de små tingsrätterna:Enligt en aktuell departementspromemoriaföreslås att ett 25-tal små tingsrätter runt om ilandet skall läggas ned. Förslaget skulle om detgenomfördes medföra ytterligare en snedvridningav arbetsmarknaden i regionalt utsatta områden.Tingsrätterna har dessutom en värdefull person-och lokalkännedom, som bör tas till vara.Min fråga till justitieministern är följande:Avser justitieministern i den fortsatta beredningenav departementspromemorian om tingsrätterna attbeakta de regionalpolitiska aspekterna?landet (ursprungslandet) skall framgå påfärdigpackade livsmedel. I fråga om bereddalivsmedel menas med produktionslanddärberedningen utförts. ''Detta innebär att konsumenterna inte vet om kötteti köttfärsen, rökta skinkan eller korven kommerfrån eller från importerade djur som kanvara uppfödda på hormoner, antibiotika ochkadavermjöl.Är jordbruksministern beredd att verka för attlagen ändras så att konsumenterna får korrektinformation och därmed valfrihet att välja svenskteller importerat kött i beredda livsmedel?1991/92:772 av () till statsrådetReidunn om försäkringskassorna och denpersonliga integriteten:Försäkringskassornas utbetalningsavi skickaspostledes till dem som är berättigade till ersättningfrån kassan. I de flesta fall hämtas ersättningen utpå ett postkontor.På avin anges en kod för anledningen tillutbetalningen men också mottagarenspersonnummer. På baksidan av avin finns enkodförklaring. Bland koderna finns bl.a.smittbärarpenning.Jag anser att det inte är förenligt med människorspersonliga integritet att avin är utformad så attutomstående kan utläsa dels personnummer delsanledning till ersättning.Min fråga:Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för attdetta intrång i den personliga integritetenundanröjs?landet (ursprungslandet) skall framgå påfärdigpackade livsmedel. I fråga om bereddalivsmedel menas med produktionslanddärberedningen utförts. ''Detta innebär att konsumenterna inte vet om kötteti köttfärsen, rökta skinkan eller korven kommerfrån eller från importerade djur som kanvara uppfödda på hormoner, antibiotika ochkadavermjöl.Är jordbruksministern beredd att verka för attlagen ändras så att konsumenterna får korrektinformation och därmed valfrihet att välja svenskteller importerat kött i beredda livsmedel?1991/92:773 av () till statsrådetBo Lundgren om konkurrensen mellan ochKastrup:Det danska sänkte charterskatten frånseptember 1991. Därmed sänktes kostnaderna förcharterresor som startar från med ca 235dk/resande.Genom ett snabbt beslut från luftfartsverketinfördes en ''lojalitetsbonus'' för researrangörersom motsvarade skillnaden i skatt mellan Sturupoch . Detta har inneburit att harbehållit sina marknadsandelar av utlandsresandetill en kostnad för luftfartsverket av 35 milj. kr.När charterskatten infördes uttaladeskatteutskottet en förväntan att regeringen skullefölja verkningarna av skatten för del ochvidta åtgärder för att eliminera snedvridningar ikonkurrensläget till nackdel. Det gjordesockså 1978/79 varvid medel ställdes tillluftfarsverkets förfogande för stimulans avchartertrafiken från Sturup.Ämnar skatteministern på samma sätt som tidigareställa medel till luftfartsverkets förfogande så attverket kompenseras?1991/92:774 av () tilljustitieministern om inköp avschäferhundar:Internationell expertis är enig om att ett mycketverksamt medel för att bringa ordning i sambandmed bråk vid större folksamlingar, t.ex. vidfotbollsmatcher, är polishundar. Här i kammarenbiträdde vi ett förslag frånjustitieministern om en lagändring som möjliggören effektivare användning av polishundar. Detta ärett viktigt beslut för framtiden, t.ex. inför . Men det finns problem. Som bekant har RPSav ekonomiska skäl infört köpstopp av hundar frånstatens hundskola. Dessutom planerar inte RPSnågra inköp av polishundar heller. På siktinnebär det att polisens förmåga att aktivt stävjafotbollsbråk drastiskt minskar.Detta medför också att hundskolans möjlighet attupprätthålla en kontinuerlig avel och utbildning avpolishundar inte kan upprätthållas.Statens hundskola håller nu på att bolagiseras. Menom en viktig kund försvinner i detta skede fårbolaget svårigheter redan i starten. Det innebärockså att övrig produktion av tjänstehundar sätts ifara.Jag vill mot bakgrund av detta frågajustitieministern:Är justitieministern beredd att medverka till attRPS ges möjligheter att även fortsättningsvisinhandla schäferhundar från statens hundskola?15 § Kammaren åtskildes kl. 17.45.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 4 § anf. 27 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 72 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.