prot · GG0910 · 1992-10-20 00:00:00 — Jag harupplevt väldigt starkt att regeringen varit osäker iden här frågan. Däremot har jag en starkupplevelse av att socialministern har varit säker påsin avsikt att driva just handikappfrågorna framåt.Jag tackar som sagt för svaret, och jag ärnaturligtvis glad över de delar avhandikappreformen som kommer attgenomföras. De tidigare besked som vi har fått vadgäller exempelvis föräldrar som har barn över 16 åroch som inte har möjlighet att få föräldrapenninghar varit mycket oroande.I dagarna har samtliga riksdagspartier fått ett brevfrån en förälder från som heter . Han undrar om han och hans fru somföräldrar skall fortsätta att avsätta semesterdagarför vård av sin dotter som är . Det ärglädjande att det nu kommer att fattas ett beslut ifrågan. har dock på sig,för såvitt jag förstår kommer inte reformen för hansdel att träda i kraft . Det betyder alltsåytterligare för honom innan reformenbörjar fungera.Det som jag tycker är bra är att man i samband medreformen börjar fundera över vad som fattas. Detär en utbyggd färdtjänst, en rad andra frågor vadgäller sysselsättning. Just utvecklingsstörda ochhandikappade har det betydligt svårare påarbetsmarknaden än övriga. Jag undrarnaturligtvis: Vad händer med färdtjänsten? Närkommer det förslaget? När får vi en lag somgaranterar arbete och sysselsättning även för gravthandikappade?Anf. 166 Socialminister ():Herr talman! Först vill jag säga att det inte har varitnågon oenighet i regeringen omhandikappreformen, utan vi har varit säkra helatiden. Den aviserades i fjolåretsregeringsdeklaration, och det upprepades i åretsdeklaration. Propositionen kommer alltså snart attpresenteras för riksdagen.Färdtjänstfrågan behandlas iHandikapputredningens slutbetänkande som nuskall skickas ut på remiss. kommervi med förslag, kanske inte i ett sammanhang utantar upp förslagen styckvis. Färdtjänstfrågan tillhörnaturligtvis det som är mest angeläget att ta upp iutredningen.Vad gäller sysselsättningsgarantin hade vi längeförhoppningar om att det skulle kunna ingå i denaktuella propositionen. Av ekonomiska skäl har viansett att det inte finns möjlighet att göra det nu.Det är viktigt att komma ihåg att det redan finns ensysselsättningsgaranti, alltså en skyldighet förkommunerna att ordna sysselsättning förutvecklingsstörda och övriga som omfattas av dennu gällande omsorgslagen. Det som vi skjuter påframtiden är alltså en utvidgning av reformen till attgälla andra grupper med grava funktionshinder. Jagbeklagar det djupt att vi inte kunde göra det, mensom sagt har vi av ekonomiska skäl inte bedömt detmöjligt.Jag håller med om att inte ensomsorgslagen gjort det möjligt att bereda allasysselsättning på det sätt som det skulle ha varitönskvärt. Det finns en del kommuner som har varitföredömliga. I t.ex. har man varitmycket duktig på att ordna arbete åtutvecklingsstörda, men det finns mycket kvar attgöra. Vi kan hoppas att kommunerna nu ändå iförsta hand tar itu med att uppfylla det somgällande lag säger och som kommer att upprepas iden nya lagen. får vi utvidga lagentill att gälla fler grupper.Anf. 167 ():Herr talman! Den osäkerhet som jag åberopadeoch som både jag och många frånhandikapporganisationer har upplevt rör interegeringsdeklarationen utan de uttalanden somstatsministern gjort i samband medkrisuppgörelsen. De har definitivt gjort att mångamänniskor har börjat undra vad som kommer atthända.När det gäller färdtjänsten och sysselsättningen ärjag naturligtvis glad över att det skall genomförasen reform, men jag skulle gärna vilja ha någratidsuppgifter. När kommer reformen?Jag vet inte om socialministern läste iKommunaktuellt nr 30 om de enorma skillnader ikostnader för färdtjänst som enskildahandikappade kan ha. Det kan röra sig omskillnader på mellan olika kommuner.I tar man t.o.m. till så stora ord,att man talar om att handikappade sitter i husarrest,eftersom de av ekonomiska skäl inte kan användasig av färdtjänsten. Jag undrar om jag kan fåpreciserat litet mer när färdtjänsten kan blilagstadgad.Anf. 168 Socialminister ():Herr talman! Jag kan inte ge något besked.Det enda som jag kan försäkra är att reformen skallgenomföras så snabbt som vi bedömer att det överhuvud taget är möjligt bl.a. av ekonomiska skäl.Anf. 169 ():Herr talman! Då vill jag ställa ytterligare en frågasom gäller de bidrag som landstingen delar uttill studieförbunden. Dessa bidrag har en väldigtviktig funktion för att de utvecklingsstörda skallkunna delta i studiecirklar.I är man i dagarnaberedd att skära ned dessa bidrag mycket starkt.Vad tror socialministern om framtiden med en nyrättighetslag för gravt handikappade? Kommerlandstingen i fortsättningen att kunna lämna dentypen av bidrag? Hur ser socialministern pånödvändigheten av att på det viset kunna stödjahandikappade?Anf. 170 Socialminister ():Herr talman! Jag vågar inte ha någon bestämduppfattning om hur situationen ser ut och vilkaprioriteringar man kommer att göra i Stockholmsläns landsting och i andra landsting. Men det ärviktigt att understryka att studieförbunden görutomordentliga insatser för personer medfunktionshinder. Även om man har knappamarginaler inom studieförbunden, är det angelägetatt prioritera insatser för de handikappade. gör insatser som är ovärderliga. Mendet är klart att inte alla pengar går till sådanaändamål, eftersom också studieförbunden tvingasatt prioritera. Jag hoppas att studieförbunden tarsitt sociala ansvar och gör de prioriteringar som jaghar angivit.Anf. 171 ():Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga att jagnaturligtvis tycker att det är bra att den här lagensnart kommer att gälla och att dessa förändringarkommer till stånd. Men jag hoppas att det intedröjer för länge med återstoden avhandikappreformen, trots att det under lång tidsäkerligen kommer att finnas ekonomiska problem.Jag tycker att det är viktigt att regering och riksdagresursmässigt och lagstiftningsmässigt visar attSverige som land har råd att satsa på de gruppersom har det sämst i vårt samhälle. Det är i dagtyvärr många handikappade som saknar möjlighetatt använda sig av färdtjänst eller saknar möjlighetatt få ett arbete.Anf. 172 Socialminister ():Herr talman! Jag delar helt den uppfattningen. Detråder inte några som helst delade meningar mellanEva och mig. Jag tycker också att det ärviktigt att prioritera handikappade. Och det görregeringen genom att visa att trots att vi harföreslagit en rad betydande nedskärningar i denoffentliga ekonomin, har vi ändå funnit utrymmeför att satsa mer på personer med svårafunktionshinder.Jag är också medveten om att detta inte är den sistareformen. Den löser ingalunda alla problem. Det ärmånga reformer som återstår innan vi kan kännaoss någorlunda tillfredsställda med den härgruppens situation.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1992/93:62 om barns kontaktmed föräldrarAnf. 173 Socialminister ():Herr talman! har ställt följandefråga till mig. I finns ca 250 000 barnsom inte har någon eller dålig kontakt med minsten av sina föräldrar. Han undrar vad regeringen hargjort och vad vi tänker göra för att åtgärda dettastora problem.Det är djupt beklagligt att många barn inte harmöjlighet till en nära kontakt med sina föräldrar.Misshälligheter mellan föräldrarna är en vanligorsak till detta. Att en förälder är bosatt på annanort än barnet är en annan vanlig orsak.Mycket har gjorts för att underlätta kontakternamellan barn och föräldrar. Reglerna om gemensamvårdnad av barn efter en skilsmässa har tillkommiti detta syfte. Skyldigheten för kommunerna atterbjuda samarbetssamtal syftar bl.a. till att nåenighet i frågor om vårdnad och umgänge medbarn. I stadgas också att det ingår ivårdnadshavarens uppgifter att ansvara för attbarnets behov av umgänge med en förälder sominte är vårdnadshavare så långt möjligt tillgodoses.Även frågan om kostnader i samband medutövandet av umgänge kan beaktas vidbestämmandet eller betalandet avunderhållsbidrag. Formella förutsättningar för engod kontakt mellan barn och föräldrar finns såledesi betydande grad. Det är däremot möjligt att merkan göras för att få vuxna att förstå vikten av godaoch nära kontakter mellan barn och båda dessföräldrar.Sverige har som ett av de första länderna ratificeratFN:s konvention om barnets rättigheter. Ikonventionens artikel 9 punkt 3 anges attkonventionsstaterna skall respektera rätten för detbarn som är skilt från den ena eller bådaföräldrarna att regelbundet upprätthålla ettpersonligt förhållande till och direkt kontakt medbåda föräldrarna, utom då detta strider mot barnetsbästa. I samband med den fortsattaimplementeringen av konventionen kommer jag attöverväga vilka möjligheter som finns att ytterligaresprida kunskap om barnens rätt och behov av närakontakt med sina föräldrar.Förste vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.33 § Svar på fråga 1992/93:74 omLokaldemokratikommitténs arbete.Anf. 174 Civilminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att påskyndaLokaldemokratikommitténs arbete i syfte att densnabbt skall kunna föreslå åtgärder som stärker denlokala demokratin och hindrar en urholkning avnuvarande insyns- och informationsmöjligheter.Bakgrunden till frågan är uppgifter bl.a. om att alltfler fullmäktigesammanträden ställs in ikommunerna och att antalet kommunalpolitikerminskar.I likhet med anser jag att denkommunala demokratins utveckling är en viktigframtidsfråga. Därför tog jag i början av det häråret initiativ till att tillsätta en särskild kommitté ---- med uppgift attföreslå åtgärder för att stärka den lokalademokratin.Det ligger helt i linje med direktiven tillLokaldemokratikommittén att uppmärksamma deproblem som tar upp i sin fråga. Enav kommitténs huvuduppgifter är just att lägga framförslag till åtgärder som stärker den lokalademokratin.Kommittén gör nu en bred kartläggning av hurarbetsfördelningen mellan de kommunala organenförändras, hur antalet förtroendevalda förändrasoch hur fullmäktiges roll utvecklas mot bakgrundav den nya kommunallagen.Lokaldemokratikommitténs uppdrag skall varaslutfört , menkartläggningar och delbetänkanden kommer attredovisas successivt. Kommittén har redanöverlämnat ett första delbetänkande til mig, och jagvet att det kommer fler delbetänkanden kringårsskiftet.Mitt intryck är alltså att kommittén arbetar mycketeffektivt. Den tid som står till kommitténsförfogande är mycket knapp med hänsyn till detuppdrag som regeringen har givit. Jag ser därförinte någon möjlighet att nu påskyndaLokaldemokratikommitténs arbete.Anf. 175 ():Herr talman! Jag ber att få tacka civilministern försvaret. Jag har ställt denna fråga för att jag ärmycket oroad över den utveckling som pågår ivåra kommuner. Jag är fullt medveten om attLokaldemokratikommittén har fått sitt uppdrag,och att den också snabbt skall redovisa resultat.Men saken är den att det går med en rasande fartute i kommunerna. Även om jag har varitkommunalpolitiker , är det nog inteså många kommunalpolitiker som är medvetna omhur fort det går. Framför allt är nog intemedborgarna och vi här i medvetna omdet.Det blir alltså färre fritidspolitiker och färre öppnasammanträden. har antalet uppdragminskat med ca 8 000. Enligt kommer 8 500 uppdrag att försvinna under denärmaste åren, vilket rör sig om hela 600 nämnder.Det är en minskning med ca 6 000 politiker.Också fullmäktigesammanträdena blir färre. Detfinns helt enkelt inte tillräckligt med frågor attavhandla. Ca 80 kommuner har ställt in ett ellerflera sammanträden, totalt 100 sammanträdenenligt . Skälen är att manhuvudsakligen har delegerat ärenden. Man kanockså ha infört nya organisations- och styrprinciperi en lågkonjunktur, vilket uppenbarligen också kanvara ett sätt att spara pengar. Jag har t.o.m. hörtoch läst att en del politiker anser att demokrati haringenting att göra med hur många politiker som äraktiva. Själv har jag en helt annan uppfattning. Vadanser civilministern i detta sammanhang? Finns detnågot samband mellan en väl utvecklad demokratioch antalet politiker, framför allt antaletfritidspolitiker?Anf. 176 Civilminister ():Herr talman! Ja, jag tror att det finns ett sambandmellan antalet människor som är aktiva inom denpolitiska sfären och demokrati. Däremot tror jaginte att det är hela sanningen. Det finns ocksåmycket annat som är viktigt.När man nu ser över hur det påverkar kommunernaatt antalet förtroendevalda minskar, är det viktigtatt ta reda på hur denna minskning går till. Det harvarit samma personer som har innehaft väldigtmånga uppdrag. kommer kanske uppdragen attfördelas mera. Det gäller att se efter hurrepresentativiteten -- könsfördelning,åldersfördelning osv. -- ser ut bland dem som finnskvar. Det är sådant som också spelar in när mantalar om demokratin i stort.Jag håller med om att det är viktigt att snabbt göranågonting, eftersom förändringen går så fort.Medborgarna har en rätt till insyn i den kommunalaverksamheten. Därför måste man hela tidenbevaka hur formerna för denna insyn iakttas. Omantalet fullmäktigesammanträden minskas, kandessa naturligtvis ersättas med någonting annat. Dekan ersättas med allmänna frågestunder, ochallmänheten kan på olika sätt erbjudas insyn iverksamheten.Det är just dessa frågor som skallse över, dvs. hur det går till ute i kommunerna, omman har den insyn som man skall ha och i vilkenform man har denna insyn.Anf. 177 ():Herr talman! Jag förstår att civilministern är oroadöver utvecklingen. Men vi här i måstevara medvetna om att utvecklingen går fortare änvi tror. Den representativa demokratin, som vi villslå vakt om, håller snabbt på att urholkas. Därmedhar inte medborgarna den möjlighet att påverkapolitiken som vi politiker är skyldiga att se till att dehar. Medborgarna har helt enkelt inte kraft och orkatt stå emot. Vi i måste vara beredda attagera snabbare framgent.Det finns en annan punkt som inte har belyststillräckligt i diskussionen, nämligen attmöjligheterna för de politiska partierna attrekrytera aktiva personer som är intresserade avpolitiska uppdrag håller på att försvinna. De ärmånga uppdrag som inte besätts ute i kommunerna,och det är också en fråga som civilministern börbetänka. Om det inte finns några uppdrag attengagera människor till, blir det inte så mycket kvarav demokratin, vilket ytterligare urholkar depolitiska partiernas uppgifter.Anf. 178 Civilminister ():Herr talman! Jag var tidigare inne påmångsyssleriet, och jag vill återigen upprepa attsamma person ofta har innehaft ett antal olikaposter. Om uppdragen kunde spridas, vore nogmycket vunnet.Det var just dessa tankar som låg bakomtillsättandet av , dvs. attutvecklingen nu kommer att gå mycket snabbt. Dethände saker mellan det att den nya kommunallagenbelutades och fram till dess att den trädde i kraftden . Det var därför som denna kommittétillsattes. Kommittén har lämnat förslag om hurinflytandet skall kunna ökas genom t.ex. enkätertill medborgarna, utbyggnad avmedborgarkontor -- något som vi påcivildepartementet arbetar väldigt aktivt med -- därmedborgarna på ett mycket enkelt sätt kan fåupplysning i ett antal frågor och också om vart deskall vända sig för att få de frågor besvarade sommedborgarkontoret inte kan hjälpa till med.Lokaldemokratikommittén skall även lägga framförslag till ett antal andra åtgärder, som vi hoppasatt kommunerna snabbt skall ta till sig.Anf. 179 ():Herr talman! Pendeln har ju en tendens att svängaså våldsamt fort i vårt land, civilministern. ärdet kutym att tala om målstyrning, beställar- ochutförarnämnder, och att antalet politiker ifrågasättsav flera har inte med demokrati att göra.Civilministern kan tydligen tänka sig att ersättafullmäktigesammanträden med någonting annat.Det ställer jag mig tveksam till, eftersom jag anseratt fullmäktigesammanträden -- precis somriksdagsammanträden -- är det enda forumet därman kan föra en offentlig diskussion, där manbehandlar beslutsärenden och där man kanredovisa sina olika ställningstaganden.Faran har varit att man har gått ifrån någontingväldigt snabbt fram till något som man inte riktigtvet vad det är. Man vet färdriktningen, men manvet inte var det hela hamnar.Som tidigare kommunalpolitiker anser jag att manmåste varna för detta. Då måste regeringen och isynnerhet civilministern vara beredda att reagerasnabbare än vad som kanske var tänkt tidigare.Även måste vara beredd att agerasnabbare, annars kan vi, enligt min uppfattning,förlora mycket i det demokratiska och detkommunalpolitiska arbetet i Sverige.Anf. 180 Civilminister ():Herr talman! har missuppfattat migom han tror att jag tycker att man kan ersättafullmäktigesammanträden med något annat. Dettycker jag inte. Jag anser attfullmäktigesammanträdena är det viktigasteforumet för debatten och för allmänhetens insyn.Men jag anser att det finns även andra viktiga sättatt ge medborgarna möjlighet till insyn, och dessamåste utvecklas.Jag håller med om att det lätt blir såatt en kommun gör en typ av förändring som allaandra sedan skall ta efter. Det går nästan mode idessa svängningar. Jag tror att det är mycket viktigtatt kommunerna utvecklas efter sina egnaförutsättningar och att de kommunala företrädarnaverkligen ser över hur den egna kommunensverksamhet bäst kan utvecklas. Jag tror att det kanvara väldigt olika i t.ex. och Malmö.Anf. 181 ():Herr talman! och är säkert olika pådet formella planet. Men när det gäller attmänniskor vill ha inflytande över sin situation,skulle jag kunna tänka mig att människor är precislikadana i som i . Det är i varje fallmin uppfattning.Om inte sammanträdena äger rumm ersätts de ju avnågot annat. Det var detta som jag menade. Jag vetatt man funderar över detta i olika sammanhang.Det tycker jag att man skall varna för.När det gäller frågan om att samma personer harmånga olika uppdrag brukar man räkna med enkoefficient på 1,4 uppdrag. Mångsyssleriet harfaktiskt minskat, civilministern, och det tror jagfaktiskt att våra båda partier har medverkat till.Jag vill emellertid varna för att det inte får gå såfort. Därför behöver man ha litet ytterligarestyrning och diskussion. En vitalkommunaldemokratisk debatt, och en demokratiskdebatt över huvud taget, borde i högre grad kunnaföras i detta hus, givetvis initierad avCivildepartementet och civilministern. Jag tror attalla vi som sitter här har ett mycket stort ansvar fördetta. Den kommunala demokratin, denrepresentativa demokratin, är ju för närvarandeifrågasatt. Det tror jag att både civilministern ochjag märker när vi är ute i landet.Anf. 182 Civilminister ():Herr talman! Det är viktigt att man intedrar förhastade slutsatser av uppgifter som man fåri massmedia och från litet olika håll utan att manfaktiskt skaffar sig en överblick över hur det ser ut.I just detta sammanhang har vi tillgång till den typav kommitté som är tillsatt. Den harförhållandevis på sig, och den beaktar justlokaldemokratifrågorna. Den kommer att lämnarapporter efter hand som den blir färdig med dem.Jag vet att den redan arbetar med att se över hurfullmäktigesammanträdena går till, i vilken form dehålls, osv.Jag tycker därför att vi skall avvakta dennakommittés rapporter. Efter hand som de läggs framskall vi också ha en diskussion omkring detta.Under tiden kan vi mycket väl debattera detta i ettantal andra forum, vilket också görs, och det ärviktigt och bra.Anf. 183 ():Herr talman! Avslutningsvis hoppas jag attcivilministern och bevakardessa frågor lika intensivt, och måhända änintensivare än ni har gjort under det senaste året.Jag tror nämligen att våra vänner ute ikommunerna har behov av det och att man fråndetta hus och från regeringens sida måhända ocksåär beredd att fatta beslut snabbare än vad man hadetänkt sig.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1992/93:75 omkonsumentinformationenAnf. 184 Civilminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att vidta åtgärder med anledning av --som hon säger -- ''den pågående nedrustningen avlandets konsumentinformation''.Jag delar helt uppfattning omkonsumentinformationens betydelse. Däremotdelar jag inte hennes bedömning attkonsumentinformationen över lag håller på attnedrustas.En förutsättning för att marknadsekonomin skallfungera tillfredsställande är kunniga ochvälinformerade konsumenter. Den pågåendeinternationaliseringen förstärker ytterligarebehovet av konsumentinformation ochkonsumentkunskap.Ansvaret för att konsumenterna får god och tydliginformation om varorna och tjänsterna påmarknaden vilar i första hand på de företag sommarknadsför dem. Regler om sådaninformationsskyldighet finns bl.a. imarknadsföringslagen (1975:1418).Informationskraven har successivt höjts genomtillämpning av den lagen men också genomtillkomsten av ny lagstiftning. Jag kan här hänvisatill de utbyggda informationsreglerna i den nyakonsumentköplagen (1990:932), liksom tillprisinformationslagen (1991:601). Den senarelagen trädde i kraft i 1 januari 1992.Konsumentverket har en omfattande verksamhetför att informera och stödja konsumenterna.Verket stöder också de lokalakonsumentrådgivarna och vissakonsumentorganisationer.Lokalt pågår också ett intensivt upplysningsarbeteav kommunernas konsumentrådgivare för attsprida kunskap om konsumentfrågor. Just nu ärdetta arbete koncentrerat till budgetrådgivning ochskuldsanering.Av landets 286 kommuner saknar ca 30konsumentrådgivning. har 4 kommunerlagt ned verksamheten. Om detta innebär attkonsumenterna i dessa kommuner inte på någotannat sätt tillförsäkras information och stöd är detoroande. Jag avvaktar nu den redovisning somKonsumentverket kommer attpresentera angående den lokalakonsumentverksamheten.Jag vill tillägga att regeringen har tillsatt enparlamentarisk kommitté för att se över den statligakonsumentverksamheten. Kommittén skall bl.a.överväga om konsumentinformationen kan göraseffektivare.Mot denna bakgrund kan jag inte dela ElisabethPerssons bedömning att konsumentinformationenöver lag håller på att nedrustas.Anf. 185 ():Herr talman! Jag vill tacka civliministern för svaret.På flera punkter delar jag hennes uppfattning. Menjag blir litet konsternerad när jag hör vilken slutsatssom civilministern drar av resonemanget.Av landets 286 kommuner uppger 30 att de saknarkonsumentrådgivning, och det låter ju mycket bra.Men om man tittar litet grand bakom kulisserna,och det tycker jag att man skall göra, visar det sigatt det i väldigt få kommuner finns en fungerandekonsumentvägledning.Väldigt många av dessa tjänster är vakanta och harvarit det . I många kommuneruppger man att man har konsumentvägledning.Det kan vara fråga om att eninformationssekreterare eller en socialsekreterarehar avsatts för detta en eller . På andrahåll kan det se ut på något annat sätt. Detta harkritiserats bl.a. av revisorer.I mitt eget län har vi 13 kommuner. Det är dessvärre bara två kommuner som har en riktigt välfungerande konsumentvägledning. Och jag trorinte att är extremt dåligt när det gällerdetta utan ganska representativt.Detta är ett exempel på att konsumentrådgivningenoch konsumentvägledningen håller på att rustasned. En annan sak som talar för detta och som visaratt konsumentfrågor inte är aktuella i debatten pådet sätt som de borde vara är att Konsumentekot iradion skall läggas ned, trots att naturligtvisredaktionen inte vill det. Det går att räkna upp enrad exempel som visar att konsumentvägledningenoch konsumentinformationen över huvud tagethåller på att nedrustas.Jag hade hoppats att civilministern skulle hakommit med förslag på åtgärder mot detta och attvi hade delat oron för den situation som råder.Anf. 186 Civilminister ():Herr talman! Jag stöder mig på Konsumentverketsuppgifter i dessa fall. Jag brukar kunna lita på dem.Jag har just sett en uppgift om att avbefolkningen har tillgång till kommunalkonsumentvägledning eller kommunalkonsumentverksamhet. Den uppgiften kommeralltså från Konsumentverket.Samtidigt kan jag dela uppfattningen att detnaturligtvis finns olika orter i landet -- man kanräkna upp många exempel -- där man skär nedkonsumentverksamheten i dessa tider då ekonominär dålig.