prot · GG0931 · 1992-11-25 00:00:00 — Man harkänslan av att det är ens egen skog man vistas i.Alla är vi överens om att vi skall värna och slå vaktom den rätten. Detta gör man nog säkrast genomatt se till att vår allemansrätt nyttjas på ett sätt somgör att ingen part eller intressent börjar ifrågasättaden. Detta är nog mycket viktigt, eftersomallemansrätten inte är lagreglerad. Efter vad jagkan förstå vill ingen heller ha en detaljreglering påområdet.Om man nu vill slå vakt om vår allemansrätt ochundvika att någon eller några ifrågasätter den, ärdet, om några problem på området uppstår,nödvändigt att man snabbt försöker lösa dessa i aktoch mening att den allemansrätt vi har skall förblioantastlig.Det är alltså för att skydda och bevara vårallemansrätt som jag och min medmotionär harskrivit den motion som behandlas i dettabetänkande.Nu är det nog en överdrift att påstå att motionenhar behandlats. Man blir storligen förvånad närutskottet avstyrker motionen med hänvisning tillett allmänt hållet uttalande från utskottet våren1991. Har utskottet tagit del av motionen och inteförstått, eller är det andra orsaker till att utskottethelt har förbigått de problemställningar som tasupp i motionen?I allemansrätten ingår att man fritt får plocka bäroch svamp. Det är en rättighet som också utnyttjas.Många människor i skogsbygderna har här sett ochtagit till vara en möjlighet att dryga ut sin kassa medatt plocka bär. Hur viktigt detta är framgick medtydlighet när man i samband med den senasteskattereformen ville ta bort den skattefriabeloppsgränsen på vid försäljning avbär. En enorm opinionsstorm såg till att det blevpolitiskt omöjligt att ta bort detta fribelopp.Nu har även andra upptäckt möjligheten att tjänapengar på bärplockning, nämligen utländskabärplockare. Det är inte något nytt, men antaletbesökare ökar mycket kraftigt. Därför börjarproblemen dyka upp.Det ligger kanske nära till hands att säga att dettabara är ett utslag av avundsjuka, eller kanske t.o.m.främlingsfientlighet, men jag vill allvarligt varna föratt så lätt vifta bort dessa frågor och problem somjag bedömer kommer att förvärras om man inte taritu med dem.Jag vill också understryka att människorna iskogsbygderna varit mycket hjälpsamma ochförstående när det gällt de utländska bärplockarna.Man har exempelvis, på sina ställen, samlat in bådekläder och pengar när de besökande inte lyckats attefter förväntan tjäna pengar på bärplockning. Dethandlar således också om att behålla denna positivaattityd till människor från andra länder.Vi har i vår motion berört några problem som vianser måste få sin lösning. Vi har inte presenteratnågra lösningar. Det finns säkert svåra nötter attknäcka. Vi föreslog därför att helaproblemkomplexet skulle utredas. För detta finnsingen förståelse i utskottet.Vi får alltså återkomma. Men jag skall ändå heltkort beröra två frågeställningar som tas upp imotionen. Jag hoppas att utskottets talesman harnågot att säga om detta.Det har blivit allt vanligare att besökarna stannaren för att plocka bär. De kommer i slutetav juli för att plocka hjortron, fortsätter med blåbäroch avslutar med lingon. Det innebär att vistelsenvarar cirka två och en halv månader. Många harkontrakt med bäruppköpare. Det uppstår flerafrågor: Föreligger det ett anställningsförhållande,med allt vad det innebär?-- På en del håll är bl.a. Polisen intresserad av detta.-- Är bärplockning ienlighet med allmansrätten, eller är detnäringsverksamhet?Ortsbefolkningen som har rätt att plocka bär försammanlagt skattefritt börjar alltmerundra över hur utländska bärplockare kan få plockaså mycket de hinner utan att betalaskatt.Att vifta bort dessa frågor är, enligt min mening,det absolut sämsta man kan göra. Det kommer attbehövas både regler och information för attförhindra ökade motsättningar och otrevligakontroverser.Anser vi att vi skall kunna ta emot utländskabärplockare måste vi grundligt analyseraproblemen och överväga vilka bestämmelser somfortsättningsvis skall gälla. Jag tycker att det är syndatt utskottet inte varit mottagligt för de argumentsom framförs i motionen. Eller har man -- som jaginledningsvis sade -- inte förstått det hela?Anf. 40 m:Herr talman! betänkande omnaturvård tar upp en rad motionsyrkanden från denallmänna motionstiden . I motionerna tasen mängd viktiga frågor upp. Att de avslås avutskottet beror bl.a. på att många är underutredning eller bereds på annat sätt. Jag kommeratt koncentrera mig på de tre socialdemokratiskareservationerna.Den första handlar om allemansrätten.Socialdemokraterna vill ha ett tilläggsdirektiv tilläganderättsutredningen för att säkerställaallemansrätten. Man är helt enkelt orolig förallemansrättens ställning. Utskottet delar inte denoron. Vi utgår från att en förstärkning aväganderätten är fullt möjlig att genomföra utan attdet inkräktar på allemansrätten, som utskottetanser vara en mycket viktig rättighet.Grundlagsskydd för äganderätten handlar, enligtmin mening, om att åstadkomma fastare spelreglerför äganderätten så att i internationellasammanhang inte fälls i mål som har medäganderätten att göra. Mål av den typen har, såvittjag vet, aldrig kommit i konflikt medallemansrätten. Den ligger utanför detta.Utredningen kommer ändå att studeraallemansrättens ställning. Det gör den på vårt egetinitiativ.Utskottet har dessutom ägnat rätt mycket tid åt attbelysa en fråga som tas upp i den allmännadebatten, nämligen om -- om vi blirEG-medlemmar -- kan inskränka den svenskaallemansrätten. Utskottet kommer fram till att denrisken inte finns. Det står mycket klart iRomfördraget, artikel 222, att man går på deenskilda ländernas egendomsrätt, och att det är desom avgör frågor av den här typen. Det stämmerdessutom väl med vad professorn i miljörätt,, skrev i en artikel för inte sålänge sedan, där han också påpekade att det intefinns någon som helst risk att EG kräver att Sverigebegränsar allemansrätten. Det är ju ett mycketkategoriskt ställningstagande som grundar sig påsamma artikel som utskottet har hänvisat till.Tvärtom, säger , ligger det iEG:s intresse att bibehåller allemansrätten.Den blir ju till fromma även för EG-medborgarna.Det är väl litet av den problematiken som JohnAndersson tar upp, nämligen om allemansrättenkan utsättas för ett tryck som skapar problem. Detär möjligt att vi måste titta på detta . Detär väl inte helt omöjligt att det kan krävasrestriktioner av olika slag även i allemansrätten. Viär ju ingalunda ovana vid restriktioner.Restriktioner har införts tidigare, t.ex. för attskydda fågellivet på vissa öar, för att skydda vissabiotoper osv. Den typen av inskränkningar har vi avtradition haft i allemansrätten redan tidigare.Den andra reservationen handlar om attSocialdemokraterna vill ha en kampanj till försvarför allemansrätten. Regeringen har för 1992anslagit en kvarts miljon tillupplysningsverksamhet när det gällerallemansrätten. De pengarna har Naturvårdsverkethandhaft på ett mycket bra sätt, nämligen genomatt informera om vad allemansrätten egentligeninnebär -- det gäller då även alla de skyldighetersom faktiskt också är kopplade till allemansrätten.Denna upplysningsverksamhet är mycket viktig ochhar, enligt min uppfattning, skötts väl.Folkrörelsekampanjen 1991 om allemansrätten varnog delvis ett inslag i den socialdemokratiskavalrörelsen. Jag tror att det är bättre att användamedel via , för att ge seriösinformation i den här frågan.Den tredje reservationen handlar omintrångsersättning. Socialdemokraterna vill gåtillbaka till de tidigare reglerna, vilket enligt minmening skulle vara mycket olyckligt. En fastighetsom är värd 1 miljon och som är intecknad tillkanske -- egetkapitalet är alltså 100 000kr -- skall enligt de gamla reglerna kunna tåla ettintrång på . Det innebär att ägarensegetkapital faktiskt kan utraderas genom ettintrång. Att få den effekten med sådana härintrångsregler är helt orimligt. Det är säkert inteheller i enlighet med de grundläggande regler somgäller inom EG.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i alla dess delar.Anf. 41 () replik:Herr talman! nämndeÄganderättsutredningen och att man vill ha fastarespelregler när det gäller allemansrätten. Det är justnär vi hör talas om eventuellt fastare eller nyaspelregler för allemansrätten som vi vill lyfta uppfrågan genom ett tilläggsdirektiv från regeringen.Initiativet kommer från utredningen, och vi vetinte riktigt varför.Frågan är offentligt redan mycket debatterad. Menför att frågan skall få den tyngd som behövs införEG-förhandlingarna tycker jag att bör geregeringen sin mening till känna.Att jag tvivlar på om det är nya regler beror på attjag läste en motion från regeringspartierna, encentermotion, där citeras: Närdu går i din nästas vingård må du äta vinbären såmycket dig täckes tills du bliver mätt, men du fårinte taga med dig i dina kärl. Jag försökte tolka det.Det sägs i motionen att det är andra tider och andraförutsättningar. Innebär allemansrätten i framtidenatt jag kan gå till skogen för att äta lingon ochblåbär, men inte får ta någonting i mina kärl?Eftersom vi inte vet om det är nya spelregler somgäller, eller ej, vill vi lyfta upp denna fråga tillÄganderättsutredningen.Anf. 42 () replik:Herr talman! När jag talade om fasta spelregleravsåg jag inte allemansrätten -- den skall givetvisockså ha fasta spelregler -- utan äganderätten. Jaganser att det behövs fasta spelregler där. De fallsom har aktualiserats vid domstolvisar att har ett bristfälligtäganderättsskydd. Den juridiska bedömningenfrån alla dem som sysslar med detta är attförstärkning av äganderätten ingalunda innebärintrång på allemansrätten. Det stämmer ävenöverens med det som sade,nämligen att EG-medlemskapet på inget sättpåverkar allemansrätten. Snarare handlar det omexpropriationsersättningar, när man på olika sättkan göra intrång på enskild egendom. Det ärframför allt äganderätten som det handlar om.Sedvanerätten, som innebär att utnyttja marker påett visst sätt, berörs inte. Det är också utskottetsmening att det inte finns någon anledning tilltilläggsdirektiv. Att sedan utredningen själv av egetinitiativ undersökt detta är säkert bra, men dethade knappast behövts.Anf. 43 () replik:Herr talman! Just dessa tankegångar, som IvarVirgin tar upp, att stärka äganderätten, utan att viegentligen vet vad det handlar om, gör att vi ställeross frågan: Kommer allemansrätten i kläm om vihamnar i ett läge där äganderätten avses bli stärkt?Jag har läst att ett EG-medlemskap inte kommer attbegränsa allemansrätten på något sätt. Jag trordock att det är viktigt att vi klart utreder frågan, såvi har klara besked till allmänheten när vi börjartala om det här. Vi bör veta var vi i självastår när det gäller allemansrätten innan vi börjardiskutera förhållandet mellan EG och Sverige.Jag tror också att kampanjen kommer att bli väldigtviktig när vi har klargjort våra egnaställningstaganden. Man kan då -- kanske ivalrörelsen -- gå ut med information omallemansrätten. Socialdemokraterna är ju ett stortparti, som når många människor.Anf. 44 () replik:Herr talman! Allemansrätten kan tolkas på olikasätt. Jag återgår till det som när vi släppte det fria handredskapsfisket fritt.Han tolkar det så att man ger allemansrätten -- detanvänds ofta som argument i det sammanhanget --en så vidgad definition att den inte är acceptabel.Staffan skriver: har rätten förden enskilde att fiska utvidgats vid kusterna, medvissa undantag. Därefter har det s.k.handredskapsfisket släppts fritt för enskilda vidövriga kuster och i de på ett sätt somtroligen är grundlagsvidrigt. Detta betyder att detnumera -- men inte tidigare i praktiken -- ingår iallemansrätten att fiska med handredskap också påannan enskilds fiskevatten, men bara om det rör sigom kusterna och de stora sjöarna.Det här belyser onekligen en konflikt mellanäganderätt och allemansrätt. I det här fallet tyckerjag emellertid att man via argumentation omallemansrätt faktiskt träder ett enskilt ägande förnär. Det är, enligt mitt sätt att se, en helt annan sak.Kan på det sättet ta bortdessa problem, skulle det vara till stor nytta. Är detdetta som talar om, finns detonekligen konfliktpunkter. I den traditionellaallemansrätten föreligger inte dess konflikter.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag noterar den lilla framgången attIvar Virgin ändå medger att det kan finnas vissaproblem som man måste se på framöver. Rentallmänt tror jag att alla vi som deltar i den härdebatten är ganska eniga om att allemansrättenskall värnas och försvaras.Om jag skall uttrycka en personlig tanke, tror jaginte att diskussionen om äganderätten kontraallemansrätten är det stora hotet framöver. Jag troratt frågan om sättet att utnyttja allemansrätten kanbli ett stort problem. Vi har i motionen pekat på enrad problem, som det är bäst att börja analysera itid för att se vad som kan göras. Om man väntarmed att ta itu med problemen kan situationen varasvår att bemästra. Vi förstår att människor i vissaområden börjar knorra och tycker att det intelängre är fråga om allemansrätten, t.ex. närbärplockning för husbehov övergår tillnäringsverksamhet.Det finns problem på andra områden, t.ex. medkanotturism. Företag bildas och hyr ut kanoter, ochde använder vår rätt att vistas i naturen till att säljasina tjänster. Därmed uppstår skador i naturen,osv. Dessa problem kan inte nonchaleras, utan demåste ses över.Det måste ligga i allas vårt intresse att bevara denunika allemansrätten. Hur man utnyttjarallemansrätten beror i hög grad på var i landet manbor, och jag vill påstå att det finns mycket storaskillnader. Jag kan utnyttja allemansrätten mera ide stora vidderna i norr än vad jag skulle kunna iSkåne. Jag tror knappast att jag skulle kunna tamed mig motorsågen och fälla en torrfura i Skåneför att göra upp eld och koka mitt kaffe, men det äringen som säger någonting om jag gör detta hemmai norr. Det finns alltså stora skillnader i synen påallemansrätten.Man bör inte vänta med att se över de härproblemen, , utan man måste sätta igång.Anf. 46 () replik:Herr talman! Jag håller med på enpunkt, nämligen att hotet mot allemansrätten är attden missbrukas.Anf. 47 () replik:Herr talman! Det var ett svar som kan uppfattas påmånga sätt. Jag menade inte direkt att missbruketav allemansrätten skulle vara det enda hotet. Jagtror inte att det är rätta ordet för de problem somjag har tagit upp. När det inte finns ett regleratsystem, inte finns någon lag, kan man inte säga atten rätt missbrukas.Det hade varit bättre om utskottet hade varit litetödmjukt och tagit de problem som vi har belyst imotionen på allvar. Utskottet kunde på något sättha tagit ett initiativ. Men efter den här debattenkanske det går bättre att återkomma meden motion i ärendet och då vinna större förståelse.Anf. 48 ():Herr talman! Det är viktiga frågor som vi nudiskuterar. Frågor om naturvård och hur naturenskall hanteras är oerhört viktiga för framtiden. Jagskulle kunna lägga många aspekter på detta, menjag skall begränsa mig till några få.Diskussionen om allemansrätten är inte ny, utanden har pågått . Jag delar JohnAnderssons uppfattning att det sätt som vi hanterarallemansrätten på är avgörande för hur denkommer att fungera . Eftersom det intefinns någon lagstiftning utan allemansrätten är ensedvanerätt, är den också beroende av hurmänniskor och opinionen totalt sett uppfattar den.Det är alltså viktigt att människor upplever attallemansrätten fungerar på ett bra sätt.Sinikka sade att det här är en mycket viktigfråga inför EG-förhandlingarna. Jag skulle viljasäga att allemansrätten inte är förhandlingsbar. Viskall inte ta upp allemansrätten i EG-förhandlingar,utan den skall accepteras av EG. All informationsom vi har fått under utarbetandet av betänkandetstyrker uppfattningen att det är den svenskalagstiftningen som reglerar allemansrätten, intenågon EG-lagstiftning.Jag skulle kunna tänka mig att det kan uppstå vissabekymmer framöver, nämligen när utländskamedborgare köper svenska egendomar. Det skallegentligen inte heller ha någon betydelse, då ävende är underkastade svensk lag. Jag kan rikta visskritik mot den socialdemokratiska regeringen, somändrade jordförvärvslagstiftningen för att göradetta möjligt.De synpunkter som har kommit upp i olikasammanhang, om att vi borde ha en lagstiftning,bygger på en rädsla för att EG-inträdet skall läggahinder i vägen. Det vi nu har fått fram visar att såinte är fallet, och därför behövs ingen lagstiftning.Den motion om lagstiftning som harväckt behöver inte heller tillgodoses. Det viktiga isammanhanget är ju att vi har en allemansrätt ochatt den kommer att fungera också i framtiden.Det är inte enkelt att lagstifta om allemansrätten påett sådant sätt att alla intressen kan tillgodoses. Detär mycket svårt. Därför har vi i alla sammanhangsom frågan varit uppe avstått från att föreslå elleratt utreda en lagstiftning, utan vi har ansett attsedvanerätten kan behållas.När det gäller ersättning för intrång träffadeSocialdemokraterna och enuppgörelse 1987, när den nya plan- och bygglagenoch naturresurslagen antogs. Det som då kom attbli beslut är en bra lösning påproblemet, och det finns anledning att slå vakt omdet. Det är självklart att vi måste skydda naturenoch att vi måste kunna göra olika saker, men detmåste finnas en övre gräns för hur mycket denenskilde skall tåla i detta avseende. Gränsen fårinte ligga alltför högt utan bör, som det står i lagenoch i den överenskommelse som vi då gjorde, varamycket låg eller obetydlig.Jag skall inte ta upp så mycket mer än de härfrågorna, men jag kan säga någonting om denmotion om grönområdena i somChristina har väckt för Centernsräkning. Det är oerhört viktigt att slå vakt omgrönområdena också i en storstad. Vi behandladeden här frågan mycket ingående , närärendet om låg på vårt bord.Den problematiken är giltig inte bara för despecifika områdena, utan även för andragrönområden i och andrastorstadsområden, som det är viktigt att slå vaktom. Därför har behandlingen av denna motion intevarit mer ingående, men frågan är för den skull intemindre viktig.Inga-Britt och jag har avgett ett särskiltyttrande om nedskräpningen på . Vi hargjort det för att försöka visa på omfattningen avnedskräpningen och orimligheten i att de småkommunerna där nere skall stå för hela kostnadenför städning.Det är ett intresse för alla att liksom allaandra kuster är rena och tillgängliga. Det har ocksåmed allemansrätten att göra, på så sätt att vi vill haett rent landskap när vi kommer dit och att vi haransvar för att inte skräpa ned. Mycket, för att intesäga merparten, av skräpet kommer dock frånhavet, och det har inte med vare sig allemansrätt,turism eller utnyttjande av markerna där nere attgöra, utan det är en fråga som vi har all anledningatt hjälpas åt för att lösa. Därför vill vi visa påsituationen och peka på att det också framövermåste finnas en möjlighet att hjälpa till mednationella medel.Herr talman! Jag har inget annat yrkande änutskottet.Anf. 49 () replik:Herr talman! Till skulle jagvilja säga: Det är inte jag som har tagit upp fråganom lagstiftning; jag har begärt tilläggsdirektiv. Detär parti, , somhar tagit upp frågan om lagstiftning och utredning.Det är just de centerpartistiska motionernasinnehåll, som jag har refererat, som görmig litet orolig. Man ställer sig nämligen frågan:Vilka spelregler är det som kommer att gälla iframtiden?Lennart Brunander säger att man inte kanförhandla om allemansrätten. Jag håller medhonom på den punkten. Men jag tycker också attdet är viktigt att vi i vet vad vi talar om närvi pratar om allemansrätten, om det dåär nya spelregler som gäller. Det är alltså fråga omtolkningen av vår egen icke-lagstiftning, skulle mankunna säga.Slutligen skulle jag vilja säga att det är viktigt att vialla slår vakt om allemansrätten. Det är också attvärna om naturen och naturvårdsvärden.Allemansrätten är allas vår rätt, rätten för alla somkommer hit och för alla som bor här. Men det ärockså allas vår skyldighet att se till att det härfungerar på det bästa sättet. Det kan i framtidenockså visa och världen någonting som ärbra i Sverige.Anf. 50 ()replik:Herr talman! Jag vill understryka det SinikkaBohlin här sade, nämligen att allemansrätten är enrättighet men också en skyldighet. Det är en viktigskyldighet för oss att sköta den på ett bra och riktigtsätt.Det här med lagstiftning försökte jag förklara. Närvi nu har fått ganska klara besked -- gavett sådant, nämligen om Romtraktatens stadgandei de här frågorna -- bortfaller ju behovet av enlagstiftning för att skydda allemansrätten. Jag troratt det är ganska viktigt att det gör det, eftersom detär krångligt att lagstifta på ett sådant här område.Det är viktigt att vi slår vakt om allemansrätten ochser till att vi har den också för framtiden och förframtida generationer. Att förstå hur naturenfungerar, att lära sig att vara aktsam om naturen,bygger på att man kan vistas i naturen, att man kanse och uppleva den och uppskatta den.Det här har inte bäring bara på naturskydd ochliknande, utan det är över huvud taget ett viktigtinslag när det gäller att lära oss att få ettnaturanpassat samhälle, också när vi befinner ossnågon annanstans än i naturen. Vi påverkar defacto naturen också när vi befinner oss här iStockholm eller i andra storstäder, när vi kör bileller nyttjar olika typer av kemikalier: då förbrukarvi också en del av naturen. Jag tror att förståelsenockså för det blir större om vi kan komma ut och sehur det fungerar i naturen.Anf. 51 ():Herr talman! I utskottets betänkande behandlasockså några motioner om stranderosion.Problemet med stranderosionen finns främst isödra , nämligen på den södra kuststräckani . Den mest utsatta platsen är , närmare bestämt en kuststräcka påungefär där. Det är en mycket hårtansatt kuststräcka, där husen faller i havet och därhöst- och vårstormar tar flera meter avstranden. Det finns de som är ägare till tomterute i havet.Det här är ett problem som vi kommer att dras medframöver. Forskare är överens om attklimatförändringar kommer att ske på grund avväxthuseffekter, men vad man diskuterar är vilkaeffekter det här kommer att få på vår natur.I februari månad deltog jag i eninterpellationsdebatt angående stranderosionenmed regeringens mest anonyma minister, . Detta resulterade i att hon åkte tillSkåne. Vid båda tillfällena lovade hon att honhelhjärtat skulle engagera sig i det här och att honskulle återkomma med besked, men det har intehänt någonting.Det gjorde att jag togkontakt med generaldirektören iNaturvårdsverket, . Han komockså ned och tittade, och till skillnad från GörelThurdin har han tagit initiativ. Han tyckte att det ärmycket viktigt för att satsa på det här, ochdet resulterade i ett sammanträde påNaturvårdsverket med Ystads kommun ochforskare . Naturvårdsverketsgeneraldirektör sade då att han är beredd att gå ini den första etappen av ett forskningsprojekt i fullskala.Jag anser att det här är viktigt för Sverige.Erosionsproblemen kommer vi att möta ännu mer iframtiden. Det är viktigt att vi utnyttjar dennamöjlighet att använda den här kuststräckan på tvåkilometer för ett forskningsprojekt för att skaffalärdom och erfarenhet av detta och kunna mötaproblemet på ett bättre sätt . Detta hadeRolf full förståelse för. Det var därförhan var med på detta.Nu såg jag att representant försvannut ur kammaren, men det finns kanske andrarepresentanter för regeringspartierna här. Minfråga är då: -- är hon kvar iregeringen? Om hon är kvar borde hon ha tid ochmöjlighet att engagera sig i det här viktigaproblemet, eftersom man inte hör något från dennaminister och eftersom man inte ser något resultat avden här ministerns arbete.Nu kommer in här i kammaren,och jag skulle då vilja fråga honom: Är LennartBrunander beredd att bidra till att väcka GörelThurdin och att väcka hennes intresse för de härfrågorna? Jag är mycket tacksam för svar på det.Anf. 52 ():Herr talman! Jag skall börja med att väcka KajLarsson. Jag har varit i kammaren under hela denhär debatten och även under behandlingen av förraärendet, så jag kom inte alls in i kammaren just nu.Jag reagerade när undrade om GörelThurdin satt i regeringen.