prot · GG0940 · 1992-12-08 00:00:00 — 130 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Tyvärr stillas min oro inte helt av det här svaret.Bakgrunden till min fråga är känd. Vi beslöt i vårashär i att avveckla turistorganisationengenom att avveckla Turistråd och i ställetge branschen ett större ansvar. Ett fristående bolag,, kallat Next Stop , bildades underhösten, som näringsministern sade. Men riksdagenvar mycket noga med att påpeka att staten genomstyrelsen för Sverigebilden skulle köpa tjänster avdetta bolag och avsatte därför 100 miljoner kronorpå tre år.Fru talman! Jag har ingen annan uppfattning än attden föreslagna organisationen är bra för Sverigesom turistland. Däremot är det viktigt att staten tardet övergripande ansvaret. Det som har fått mig attställa min fråga är den oro som finns i Turist-Sverigeför att marknadsföringen genom Next Stop Swedenhar blivit fördröjd. Det antyddes faktiskt också avnäringsministern. Genom denna försening riskerarSveriges möjligheter att utomlands marknadsföraSverige som ett turistland att bli försämrade.Jag har, fru talman, studerat situationen i mitthemlandskap. Där har vi ett aktivt regionaltturistråd, som varit verksamt framför allt på dentyska marknaden. Inom det tycker man avförklarliga skäl att kontakterna med den centralaturisminstansen Next Stop har varitbristfälliga och är orolig förutvecklingen, bl.a. när det gäller att marknadsföraSverige på stora och viktiga mässor utomlands. Detarbetet riskerar att försenas.Jag undrar därför om inte näringsministern trotsallt, med tanke på att bara 25 av de 100 miljonernaär använda, känner en viss oro för detta arbete,som är mycket viktigt för som turistland.Anf. 131 Näringsminister ():Fru talman! Sverigebilden har arbetat och har spenderat 25 miljoner kronor.Företaget har uppfyllt de grundläggande åtagandensom frågeställaren ytterst är ute efter. Jag vill ävengöra det förtydligandet att det är 100 miljonerkronor per budgetår som satsas påturismmarknadsföringen. Det är väsentligt merpengar som satsas på en offensiv marknadsföring,inte på mycket stora personalstaber här i Sverige.Jag har den uppfattningen att styrelsen med denentusiasm som den har tagit sig före sin uppgift ochmed den lilla och smidiga organisationen kommeratt bli mycket framgångsrik. Jag tror att man görrätt i att inte spendera samtliga pengar,utan skall satsa dem på sådant som ger en braåterbetalning.Jag har även haft ett antal kontakter med branschenunder hösten. Jag tycker mig kunna uttyda engryende optimism inför de betydligt bättre insatsersom den nya organisationen skall kunnagenomföra.Anf. 132 ():Fru talman! Vi har inga olika uppfattningar omvikten av att det här går bra. Jag har ju själv deltagiti beslutet i . Mina uppgifter tyder dock påatt det inte går så bra, och det var därför som jagville få en reaktion och ett initiativ frånnäringsministerns sida. Möjligen har min frågainitierat något sådant, så att det kommer att gå litetsnabbare framgent.Turistrådet var enligt uppgift tidigare engagerat pånio mässor i . Framgent skall man delta vidtvå. Jag begär inte att näringsministern skall ha enuppfattning om hur många mässor som man skalldelta vid, men jag menar att detta är en ganska storskillnad.Jag har fått den uppgiften att man är oroad, framförallt från skånsk horisont, eftersomTysklandsmarknaden utgör en mycket viktig del avden skånska turismen. Det behövs ett samarbeteför att få en samlad effekt. Att marknadsföra Skåneär bra, men det räcker inte att bara agera för ,utan hela Sverigebilden behövs.Under den gångna veckan genomfördes en mässa iLeipzig, vilken besöktes av 70 000 personer, ochdär saknades den totala Sverigebilden. Bara Skånevar representerat -- det kanske var gott nog.Anf. 133 Näringsminister ():Fru talman! Jag har den uppfattningen attSverigebilden är på god väg att etablera en mycketstark marknadsföringsorganisation för idess helhet. Vi har en betydligt större påse pengarför offensiva åtgärder, för deltagande i mässor ochkampanjer för att aktivt marknadsföra Sverige.Man måste dessutom beakta att vi måste hamöjligheter att göra omprioriteringar av vilkamässor och aktiviteter som man skall delta i. Jag villtillägga att man har varit i arbete endast och därmed ännu inte haftsärskilt stora möjligheter att visa vilka åtgärder somkan vidtas.Anf. 134 ():Fru talman! Jag är fullt medveten om att man harhaft till förfogande. Jag vet också att manhar mer pengar att disponera. Poängen är möjligenden att man inte har använt dem. Tiden har runnitut, vilket har varit ett bekymmer. Man behöver numaterial till mässor, och de stora mässorna kommerefter nyår.Jag har förstått att ett av problemen ärSverigekatalogen, Katalog, som tidigarehar tryckts i 400 000 exemplar. Den har förut varitklar för att distribueras till400 000 personer och hushåll i . Frånskånsk horisont kan nämnas att en annons somSkånes Turistråd har haft införd i denna har givit6 000--7 000 svar. Denna katalog är ännu inte klaroch förväntas inte vara färdig förrän januari/februari. Detta är oroande.Det finns även annat i kontakterna uppåt för detframtida arbetet som har ställt till litet trassel, ochman är oroad över att arbetet har tagit litet lång tidi anspråk. Måhända har också vi politiker iriksdagen ett delansvar för detta.Anf. 135 Näringsminister ():Fru talman! Styrelsen för Sverigebilden är enmyndighet, med en viss myndighetsutövning. Detankommer inte på mig att gripa in i varje detalj ellervarje broschyr som de skall trycka. Den har haft enutomordentligt att arbeta på och har redanspenderat , delvis viaupphandling. Jag har mycket stor tilltro tillStyrelsen för Sverigebildens förmåga att mycketaktivt kunna bidra till en starkare Sverigebildutomlands, som attraherar en större bådeturistström och investeringsström.Jag tycker att både frågeställaren ochjag skall låta Styrelsen för Sverigebilden få enhygglig chans att arbeta , därefter är det fulltkorrekt att den Styrelsen för Sverigebilden, precissom alla andra myndigheter och organisationer,värderas efter vad den har åstadkommit.Anf. 136 TALMANNEN:Jag föreslår att debatten avslutas efter ytterligarevar sitt inlägg från talarna.Anf. 137 ():Herr talman! Jag vill verkligen inte heller attnäringsministern skall gripa in i varje detalj. Jagmenar emellertid att det när sådant häruppmärksammas är viktigt med en debatt. Det ärviktigt att blir bättre som turistland.Näringsministern, som brottas medbudgetunderskott och annat , vet ju att detär viktigt att turistnettot -- underskottet -- förändrasi positiv riktning.Styrelsen för Sverigebilden och bolaget har en väldigt hög målsättning när detgäller att komma till rätta med dessa problem. Vadsom emellertid föranledde min fråga var oron överatt det hela inte har kommit i gång så snabbt somjag förväntade mig vid tillfället när beslut fattades.Jag delar näringsministerns synpunkt i så motto bör se till att dessa organisationer får en rimligchans.Anf. 138 Näringsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att det alltid ärnyttigt med debatter. Har man emellertidsynpunkter i direkt praktiska göromål, exempelvishur något kan göras bättre och effektivare, tyckerjag att man kan ta direktkontakt med i det här falletStyrelsen för Sverigebilden.Den uppdelning som vi nu har fått, med ett avbranschen ägt bolag, varifrån man kan upphandlatjänster, och andra organisationer, som harbetydande resurser till offensiva satsningar när detgäller marknadsföringen av , är positiv. Jagär fullständigt övertygad om att den kommer att geett mycket bra resultat.21 § Svar på fråga 1992/93:202 omsmåföretagens ekonomiska villkorAnf. 139 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att förbättratillgången på riskkapital och de ekonomiskaförutsättningarna för de små företagen i landet.Tage anger att den aviseradepropositionen om beskattning av bl.a. enskildanäringsidkare skjutits upp på en oviss framtid isamband med krisuppgörelsen.Regeringens avsikt var att lägga framen proposition om ändrad företagsbeskattninggrundad på förslagen i utredningsbetänkandet(SOU 1991:100) Neutral företagsbeskattning och iutredningsbetänkandet (SOU 1992:67) Fortsattreformering av företagsbeskattningen. Ett avsyftena med reformplanerna var att skapamöjlighet för enskilda näringsidkare att få arbetapå samma skattemässiga villkor som aktiebolag.Dessa planer ändrades genom beslutet ikrisuppgörelsen mellan regeringen och densocialdemokratiska oppositionen att integenomföra förslaget om beskattning av enskildanäringsidkare och handelsbolag fr.o.m. den 1januari 1993. Jag har därefter i prop. 1992/93:131om Vissa företagsskattefrågor, m.m. förklarat attjag avser att återkomma till regeringen med ettsammanhållet förslag till en företagsskattereformatt gälla fr.o.m. den 1 januari 1994.På grund av att företagsskattereformen försenatsfinns behov av andra åtgärder som kan gällatidigare. Förslag till lättnader för enskildanäringsidkare har därför presenterats i den nämndapropositionen. Det gäller bl.a. möjligheten attåterföra allmän investeringsreserv till beskattningutan särskilt tillägg. Till det kan läggas attregeringen överväger ytterligare åtgärder.Jag har offentliggjort att regeringen ibudgetpropositionen kommer att lägga fram förslagom för det första att möjligheten att görainkomstbaserad avsättning för skatteutjämningskall förbättras genom en höjning av den maximalaavsättningen för -- från 20 %till av inkomsten. För det andra attåterföringen av de s.k. uppskovsbeloppen avseendetidigare reserveringar till beskattning uppskjutsfrån taxeringen 1993 till taxeringen 1994. Hälftenav uppskovsbeloppet återförs vid taxeringen 1994och resterande belopp vid taxeringen 1995. Dettaförslag är en följd av att den permanentaskatteomläggningen för egenföretagare sköts uppett år.Anf. 140 ()Fru talman! Jag tackar skatteministern för svaret.Det var ett positivt svar så långt -- framför allt detsom sades på slutet, vilket i och för sig stökade tillmina ritningar litet. Det är uppenbart attskatteministern inser situationens allvar, vilket ärbra. Vi talar här om de små företagen, och det ärde riktigt små företagen som är mest illa ute, vill jagsäga.Jag noterar att regeringen med skatteministern ispetsen har gjort en del i form av uttalanden omviljeinriktningen, framför allt med tanke på detsom sades . Jag vill påpeka att särskiltavskattningen av lagerreservmedel försmåföretagen är mycket väsentlig.Krisuppgörelsen försenar ett bra förslag, och detkan vi inte göra så mycket åt just . Det är, somjag påpekade i min fråga, icke desto mindrebråttom. Företagen, speciellt småföretagen,blöder. Småföretagen klarar sig dåligt, och enallmän olust och en allmän oro råder ute i landet.Vi är överens om, skatteministern och jag, att det''finns behov av andra åtgärder som kan gällatidigare.'' I svaret nämndes att regeringenöverväger ytterligare åtgärder, och en sådan har vihört talas om . Har regeringen ännu ytterligareåtgärder i åtanke är jag intresserad av att höra omdem.Anf. 141 Statsrådet ():Fru talman! Jag beklagar att jag rubbat TagePåhlssons ritningar. Å andra sidan är det först i dagsom jag har presenterat dessa åtgärder, och det ärsvårt att fästa något på pränt innan det är klart ochredovisat. Det som presenterats är de åtgärdersom regeringen avser vidta för beskattningsåret1993.Vi får sedan återkomma i den omläggning som skerden när det gäller ytterligareförbättringar. Förslagen som läggs fram ingårinte i den omläggningen, utan kan ses somdelförbättringar för det närmasteåret.Anf. 142 ():Fru talman! Jag vill än en gång påpeka att detfaktiskt är bråttom, speciellt för de riktigt småföretagen. De har ofta dålig likviditet ochsvårigheter med att ordna, inte bara riskkapital,utan även överlevnadskapital. Det skulle vara braatt få fram konkreta snabbverkande åtgärder avtemporär karaktär.Det mest sunda i en ekonomi är företag som fårsälja sina produkter. Skulle man exempelvis kunnatänka sig ett -- det är ett fult ord i sammanhanget --tidsbegränsat lagerstöd i form av antingen stöd tillde tillverkande säljarna eller till köpande företag,som går ut på att få hjulen att snurra? Skulle manunder den här svackan, som vi alla hoppas att dethandlar om, kunna tänka sig någon annan åtgärdnär det gäller överlevnadskapital?Anf. 143 Statsrådet ():Fru talman! Den enskilt kanske viktigaste åtgärdeni dag är att föra en sådan ekonomisk politik att vifår en mindre stram penningpolitik och får nerränteläget. Det ankommer på oss alla i regering ochriksdag att skapa förutsättningar för enräntenedgång genom en tillräckligt stramfinanspolitik. Jag hoppas det skall bli möjligt.I övrigt innebär de åtgärder som har föreslagitsav regeringen att dels likviditeten avsevärtförbättras , dels skatteuttaget lindrasgenom möjligheten att sätta av tillinkomstberoendesår. Några ytterligare åtgärdermed snabb verkan kan jag faktiskt intese framför mig.Anf. 144 ():Fru talman! Det låter i och för sig väldigt bra, menallt detta kräver att företagen får sälja, att de fårsnurr på sin verksamhet. Även om vi får ner räntorna, har företageningen möjlighet till lån, därför att bankernaförmodligen kommer att ha samma hårda krav somi dag. Bankerna har ju i och med den härkrissituationen inlett -- kan man säga -- en heltannan period i svenskt näringslivs historia. Tidigaregamla etablerade kunder får inte låna på ''vanliga''villkor.Riskkapitalföretagen, som regeringen ofta villhänvisa till, är inte alls aktuella för de riktigt småföretagen. De är inte heller aktuella för företag somligger fel till geografiskt. Det fick jag bevis försenast i går när jag besökte ett företag i min hemortÅnge som fick ''nobben'' från ett riskkapitalbolagoch blev hänvisat till ett annat därför att det liggerfel till geografiskt.Det finns alltså inte en möjlighet att få fram kapitalpå ett vettigt sätt. Där skulle jag vilja höra vadskatteministern vill göra.Anf. 145 Statsrådet ():Fru talman! Frågan börjar bli väldigt bred.Egentligen skulle den väl ha kunnat vara en fråga ien interpellationsdebatt. Men jag tänker ta upp ensak.Det är rätt som säger, att man börskapa möjligheter för småföretagen att fåavsättning för sina produkter. Det är ett av skälentill att man inte ger dem lagerstöd, för lagerstödetär till för att man skall tillverka mot lager, inte sälja.Jag tror att vi, genom att föra en allmänekonomiskpolitik som skapar förutsättningar för en lägre räntaoch genom dessa nämnda åtgärder, skapar braförutsättningar. Till detta kommer denskattereform som genomförs den 1 januari 1994.Anf. 146 ():Fru talman! Jag är på det klara med att vi hamnatlitet utanför skatteministerns domäner. Men det ärlätt att man gör det när man talar om dessa ting.Näringslivsfrågor över huvud taget berör ju fleraområden. Jag skall inte pressa skatteministern inågot slags interpellationsdebatt. Jag skulle havelat ha näringsministern här bredvid och frågathonom också.Jag förutsätter att skatteministern och regeringengör allt vad som går att göra för att bevakasituationen vad gäller skattefrågor och riskkapitalför småföretagen. I annat fall får vi återkomma i endebatt framöver.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1992/93:204 omförmånsbeskattning av bilAnf. 147 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen har för avsikt att se över reglerna ombeskattning av bilförmån för småföretagare.Frågan har ställts mot bakgrund av att det enligtuppgifter från en rad företagare i västra att ägare till mindre aktiebolagförmånsbeskattas för användande av företagets biloavsett om man använder den för privat bruk ellerej.Fåmansföretagare som driver verksamhet iaktiebolagsform beskattas för bilförmån enligt denlagstiftning som gäller för inkomstslagets tjänst. Nugällande regler antogs . Värdet av bilförmånberäknas enligt dessa regler med utgångspunkt frånatt bilen används privat ca 1 . Tillprivata resor räknas även resor mellan bostad ocharbetsplats. Beskattning skall således ske när bilenfaktiskt nyttjas privat. Dispositionsrätten till bilenutgör därvid en presumtion för ett nyttjande.De nuvarande reglerna är således starktschabloniserade och har inte anknytning till denfaktiska privata körsträckans längd. I vissa fall kanpå grund härav uppkomma mindretillfredsställande beskattningskonsekvenser, främstför den som kör litet privat.Enligt min mening skulle det vara önskvärt attförmånsreglerna i större utsträckning än som ärfallet tog hänsyn till hur mycket bilen faktisktnyttjas. Mot en sådan lösning kan å andra sidananföras att reglerna även måste varaschabloniserade för att inte ge upphov till alltförstora administrativa problem för arbetsgivare ochskatteförvaltning. Frågan bör emellertid analyserasnärmare. Jag har av bl.a. denna anledning initieraten översyn av reglerna om beskattning avbilförmån. Översynen företas för närvarandeinternt inom . Dettautredningsarbete bör avvaktas, innan ställning tastill en eventuell ändring av reglerna om beskattningav bilförmån.Såvitt avser den av angivnasituationen i har jag inhämtat attskattemyndigheten nu kommer att gå igenom allade fall där företagare påförts bilförmån för lättalastbilar och för taxi.Orsaken till detta är att skattemyndigheten haft enförnyad kontakt med och attverket då betonat att det är det faktiska nyttjandetsom utlöser beskattning av bilförmån. En dialoghar således öppnats mellan företagarna i Värmlandoch skattemyndigheten.Anf. 148 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga. Orsaken till att jag frågat om bilförmånenhos ägare till mindre aktiebolag är att jag blivitkontaktad av många småföretagare, som blivitpåförda betydande belopp i bilförmån, trots att deinte brukat bilen privat. Dessa förmåner riskerar iflera fall företagets ekonomi, inte minst i dessa tiderav lågkonjunktur med en svag ekonomiskutveckling som följd.Skattemyndigheten hävdade tidigare att det måstetill en lagändring för att få en ändring till stånd.Efter det att jag ställde min fråga har det inträffat,som skatteministern sade, att Riksskatteverketgjort den tolkningen att det är det faktiskanyttjandet som utlöser beskattning av bilförmånen.Den som hävdar att den aldrig använder firmans bilprivat måste kunna visa att det finns en privat bil ifamiljen. Det är riktigt. Man måste kunna visa varbilen står parkerad . Lätt lastbil ochminibuss med specialinredning skall bedömas påannat sätt än personbil. kommerockså att väga tungt framgent.Dessa ändringar gör, såvitt jag förstår, att firmabil ifortsättningen inte behöver tas upp till privatbeskattning.Jag är nöjd med denna tolkning. Jag är ocksåväldigt nöjd med att statsrådet tagit initiativ till enöversyn av reglerna. Så jag är nöjd med svaret,tack.Anf. 149 Statsrådet ():Fru talman! Det gläder mig naturligtvis att KjellEricsson är nöjd med svaret. Rent principielltmenar jag att regelverken inom skattelagstiftningensjälvfallet skall tillämpas på ett rimligt sätt. Omman anser att det inte går med den utformning somregelverket har, får man göra en översyn ocheventuellt ändra regelverket.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga om datalistor överskatteskulderAnf. 150 Statsrådet ():Fru talman! har frågat omjustitieministern tänker vidta åtgärder så attlänsstyrelser får ta del av datalistor medskatterestantier för att förhindra att oseriösataxiägare klarar sig undan samhällets kontroll ochåtgärder. Arbetet i är fördelat såatt det är jag som skall besvara frågan.Regeringen beslutade den 19 i attmedge sådan sambearbetning av uppgifter ikronofogdemyndigheternas register med uppgifterom innehavare av yrkestrafiktillstånd ochtrafikansvariga i yrkesmässig trafik som krävs föratt framställa de datalistor frågeställaren syftar på.Regeringen kan lämna medgivande av detta slagbara för särskilt fall. Det medgivande som nulämnats gäller . Enligtvad jag har erfarit gör man på länsstyrelsehållbedömningen att även ett på detta sätttidsbegränsat medgivande kommer att få stortvärde i arbetet med tillsyn över den yrkesmässigatrafiken.Anf. 151 ():Fru talman! Jag tackar skatteministern för svaret.Jag är glad över att regeringen äntligen har fattatbeslut om att länsstyrelserna får möjligheter attsamköra register om skatter och avgifter.Anledningen till min fråga är bl.a. en artikel iSvenska , där detframkom att i gått tillskarpt angrepp på Justitiedepartementet.Länsstyrelsen hävdade bl.a. att oseriösa taxiägareklarade sig undan samhällets kontroll och åtgärderdärför att vägrat att få ut datalistor frånRiksskatteverket. Det märkliga är attlänsstyrelserna tidigare automatiskt haft tillgång tilldatalistor från , innehållandeuppgifter om yrkestrafikföretagens restantier hoskronofogdemyndigheterna i det s.k. REX-systemet.Dessa uppgifter framställdes dock sista gången ioktober 1990, efter det att Datainspektionen isamband med behandlingen i RSV:s anmälanavseende utökningsregistret ansett attifrågavarande bearbetning inte är förenlig medbestämmelserna i utsökningsregisterlagen.Det har gått . Frågan har aktualiserats vid ettflertal tillfällen. Då är min följdfråga till ministern:Tycker skatteministern att regeringen behandlatärendet inom skälig tid?Anf. 152 Statsrådet ():Fru talman! Det tycker jag verkligen. Låt mig förstslå fast att de problem som finns inom taxinäringenär det som ligger bakom frågan. De uppkom bl.a.genom det sätt på vilket avregleringen av näringengenomfördes. Avreglering är bra, men man kanskeborde ha funderat över om det också skulle haställts vissa krav för att genomföra avregleringen.Det får den förra regeringen ta på sig. Jag antar attSylvia har möjlighet att diskutera det medden på annat sätt.Att samköra datalistor medför ettintegritetsproblem. Att Datainspektionen tar uppdetta och vill begränsa möjligheterna tyder på behöver vara väldigt försiktig, därför attintegritetsproblemet här är så nära.När nu det här problemet har blivit akut har vi gjorten bedömning och snabbt fattat ett beslut, från minsida, eftersom det är jag som är handläggare, inteJustitiedepartementet, i de här frågorna.Anf. 153 ():Fru talman! Där går våra uppgifter och våratolkningar helt isär. skrev tillregeringen och begärde ett medgivandeom att särskila ADB-program skulle få användasför att sammanställa uppgifter ur TSV:s och för länsstyrelsers tillsyn av yrkesmässigtrafik. Det var efter det att Datainspektionen hadesatt stopp. Landshövdingen i skrevpersonligen till kommunikationsminister och vädjade om hjälp i fråga omdessa register.Anf. 154 Statsrådet ():Fru talman! Det är möjligt att tarlätt på frågor om människors integritet. Jag gör detinte. Ärendet har handlagts på det sätt som ärrimligt. Beslut är fattat.Anf. 155 ():Fru talman! Det är bra att det har fattats ett beslut.Då är det enkelt att säga bättre sent än aldrig. Mankan också tillägga att intet är som väntans tider,eftersom det har gått över flerainstanser skrev till regeringen och bad om att denskulle fatta ett snabbt beslut. Det är ju ingenhemlighet hur utvecklingen inom taxibranschen serut. Det kan vi alla läsa om.Med anledning av det svar som jag har fått avBo Lundgren kan jag konstatera att det här gällerför . Jag kan alltså uppmanalänsstyrelsen att sätta i gång medkorrespondensen igen, eftersomärendehanteringen tar minst ett halvår.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1992/93:214 omoffentliganställdas möjlighet till egenverksamhetAnf. 156 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaförändringar i skattelagstiftningen regeringen ärberedd att vidta för att underlätta föroffentliganställda att fullt ut driva egenverksamhet.Jag håller med om att nuvarandeskattelagstiftning kan lägga hinder i vägen för densom vid tjänstledighet från eller vid sidan av enanställning vill bedriva egen verksamhet.Problemet är att det ofta kan vara svårt att avgöraom inkomsten av verksamheten skall hänföras tilltjänst eller näringsverksamhet. Särskilt svårt är detatt avgöra detta på preliminärskattestadiet.Skattemyndigheten tilldelar då i regel denskattskyldige en A-skattsedel. Även om det ärklarlagt att verksamheten är att hänföra tillnäringsverksamhet kan den skattskyldige få en A-skattessedel.