prot · GG0938 · 1992-12-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:38Fredagen den 4 decemberKl. 9.001 § AvsägelseAndre vice talmannen meddelade att HansLindblad (fp) anhållit om att fr.o.m. den 12 januari1993 bli entledigad från uppdraget som ledamot avriksdagen.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Svar på interpellation 1992/93:34 omTurkiets militära närvaro i norra . 1 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att protestera mot Turkietsmilitära närvaro i norra och vilka möjligheterregeringen ser för att aktivera ESK och FN för attförhindra upprättandet av en turkisk säkerhetszoni Irak.Herr talman! inledde i mitten av oktobermilitära operationer i norra för att tillsammansmed de irakiska kurdernas styrkor driva ut från sina baser i området. PKK har vid fleratillfällen med våldsmetoder stoppat gränshandelnmellan och norra och därmed skurit avförsörjningskanalerna för de irakiska kurderna iområdet. Bl.a. av detta skäl har PKK kommit attutgöra en gemensam fiende till och deirakiska kurderna. När inledde sin militäraintervention i norra hade strider mellan deirakiska kurdernas styrkor och PKK redan pågått inågra veckor.Det faktum att de irakiska kurderna och denturkiska militären har stridit på samma sida motPKK understryker uppfattningen att man måsteskilja på PKK och frågan om kurdernas ställningoch rättigheter. Från svensk sida betonar vikurdernas demokratiska och mänskliga rättigheter,men vi kan inte acceptera PKK:s mål eller dessmetoder.Varje stat har en självklar rättighet, och även enskyldighet, att försvara sig mot terrorism ochvåldshandlingar. Det är dock viktigt att detta sker ienlighet med demokratiska principer och inomramen för den internationella rättsordningen, sominte ger ett land rätt att ockupera ett annat landsterritorium och där upprätta en säkerhetszon.Turkiet har förklarat att kampanjen i norra ären tidsmässigt begränsad aktion som enbart riktarsig mot PKK. Man har förklarat att man inte har föravsikt att upprätta en säkerhetszon i området ochatt de turkiska styrkorna skall dras tillbaka inomkort. Därmed ter sig spekulationerna om en turkiskannektering av området inaktuella. Jag utgår ifrånatt kommer att agera i enlighet med dessaförklaringar. Vi kommer från svenskt håll attfortsätta att följa frågan noga.Mot denna bakgrund ser jag ingaförutsättningar för att ta upp frågan i FN eller ESK.Den europeiska säkerhetskonferensen, ESK, sersig för övrigt visserligen som ett regionalt organenligt FN:s stadga, men ESK ser inte som sinuppgift att agera i politiska frågor som liggerutanför dess överenskomna tillämpningsområde.Norra hör inte till detta tillämpningsområde.Den turkiska regeringen deklararerade vid sitttillträde att respekten för demänskliga rättigheterna skulle förbättras och attkurdfrågan skulle lösas genom ekonomiska, socialaoch demokratiska investeringar i de sydöstradelarna av . Jag hoppas att Turkietframdeles kommer att agera efter dessa riktlinjer.Anf. 2 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Så många förändringar som har skett och som nusker i en rasande takt i världen har vi tidigare inteupplevt. Självfallet kräver tiden därför, inte minstav utrikespolitiken, snabba beslut ochhandlingskraft baserad på intresse, engagemangoch kunskap.För en månad sedan, , ställde jagnågra frågor till utrikesministern om Turkietsnärvaro i irakiska . är enganska när det gäller andra länderspolitiska och militära utspel.Turkiet har snart slutfört sitt tillbakadragande frånKurdistan. Att den turkiska ockupationsarmén nudrar sig tillbaka är nog inte ett resultat av regimensegen vilja eller den tystnad,utan det är ett resultat av att det finns länder,exempelvis , som reagerade och ageradesnabbt och som markerade för den turkiskaregimen att dess militära närvaro i irakiskaKurdistan inte kunde accepteras.Den bild av verkligheten som utrikesministern geri sin beskrivning av händelseförloppet vid turkarnasinmarsch i norra tyder på en hög grad avokunnighet och är faktiskt felaktig. Den kurdiskafederationen, kurdernas regering och parlamenthar aldrig bett om hjälp. Tvärtom harpartiledarna och parlamentetbestämt protesterat vid flera tillfällen.Den talmansdelegation som besökteSverige hade med sig kapitulationsdokumentet somPKK-styrkans talesman undertecknat den 29oktober. Dagen efter, , gick denturkiska militären in med 20 000 soldater ochockuperade ett område på mer än . Denturkiska styrkan har inte fört några strider iområdet, eftersom den kurdiska persmergan redanhade avväpnat PKK-styrkan och fört den i förvar påen särskilt övervakad plats. Men veckorna innanockupationen bombade turkarna områden iirakiska , som så , utanurskiljning, vilket medförde att fler civila irakiskakurder än anhängare av dödades.I det här sammanhanget bör påpekas att den styrkasom fanns inne i irakiska var marginell.De flesta PKK-aktivisterna finns inne i . av dem finns i skydd av antingen ,Rafsanjani eller har med våldsmetoder stoppat gränshandelngenom att skjuta lastbilschaufförer, men det harskett på den turkiska sidan. För mig är det ofattbartatt inte med sin stora militärmakt kan säkra20 km väg innanför sina egna gränser.PKK använder sig av terrormetoder, men man kanknappast påstå att det är en maffiaorganisation.PKK har fötts ur en verklighet, nämligen detturkiska förtrycket av den kurdiska minoriteten.Statens terror och gerillans terror har hela tidenskruvats upp, men det finns en mycket klar ochpåtaglig relation.Till sist vill jag fråga: Kan man bedrivautrikespolitik enbart med förhoppningar? NorraIrak hör inte till ESK:s tillämpningsområde, menhela gör det. Trots åratals förhoppningarhar situationen försämrats i de kurdiskaprovinserna i . Den Amnestyrapport somkom borde bara den ses såallvarligt av ESK:s länder att man reagerade motTurkiets väg bort från sina storstilade deklarationerom respekt för mänsklga rättigheter. är jumedlem av ESK, och man måste väl också fråga sigvad medlemsländerna gör utanför sitt egetterritorium.Anf. 3 ():Herr talman! utrikespolitik i vad avserTurkiet kan inte benämnas som annat änstrutspolitik. Det är den slutsats som jag drar efteratt ha hört interpellationssvaret ochutrikesministerns såväl som biståndsministernstidigare uttalanden om . Att likt strutsensticka huvudet i sanden för att slippa se detobehagliga löser inga problem, särskilt inte när mansom skall bli ordförandeland i ettför och gemensamt organ, varsfrämsta uppgift är att förhindra och lösa konflikter,inte att gömma undan och förtiga dem.I ESK:s Parisstadga slås målen och medlen när detgäller demokrati, marknadsekonomi, icke-våld,respekt för minoriteters och gränsers okränkbarhetfast. har därtill undertecknat Europarådetsoch FN:s konvention om mänskliga rättighetersamt konventionen om tortyr.Utrikesministern säger i slutet avinterpellationssvaret att hon ''hoppas att Turkietframdeles kommer att agera efter dessa riktlinjer. ''Såsom ordförandeland i ESK duger det inte medfromma förhoppningar, utan det krävs även ettagerande.Det finns mycket litet som tyder på att Turkietsdeklarationer är annat än tomt prat. Verklighetenmed behandling av den kurdiskaminoriteten på 15 miljoner människor pekar istället på det rakt motsatta.Turkiets behandling av kurderna står inte SaddamHusseins efter. I krigföringen ingår som mildarevarianter förtryck, diskriminering och tortyr. Sommer uppseendeväckande varianter ingår mord påenskilda och utplåning av hela städer och byar ikurdiska områden -- dock utan att reagerar.Inte har väl officiellt fördömtbombningarna av Sirnak och av ytterligare tvåstäder för två par veckor sedan?Har officiellt fördömt förhållandet att,enligt Amnestys rapport ,antalet ''politiska mord nått oöverträffad nivå''?Har fördömt att systematisk tortyr blir alltvanligare och att minst tretton personer den senastetiden dött i häkte efter tortyr?Den turkiska regeringen sade vid sitt tillträde attalla polisstationer skall få väggar av glas. Är dettadet som man kommer att få se genom dessa väggar,då måste man reagera.Turkiets säkerhetsstyrkor arbetar i sydöstraTurkiet, med nära nog total straffrihet enligtAmnesty. Är detta inte tillräckligt för att Sverigesom ordförandeland i ESK skall reagera?Utrikesministern hävdar säkert att har rättatt försvara sig mot våldshandlingar och terrorism.Kan verkligen 10 000 PKK-anhängare rättfärdigaatt 15 miljoner kurder i och ytterligarenågra miljoner kurder i offras på vägen?Turkiets militära intrång i norra är varken mereller mindre ett led i försök att splittra ochförsvaga kurderna. De irakiska kurdernas relativasjälvständighet efter ses naturligtvis somett hot av . De egna kurdernas krav påsjälvbestämmande kan ju få näring av de irakiskakurdernas relativa framgångar.Rätt till självbestämmande är visserligen en av demänskliga rättigheterna, men eftersom interespekterar övriga mänskliga rättigheter sårespektar man naturligtvis inte rätten tillsjälvbestämmande heller. Det borde ha varit ettsjälvklart krav från , som tillträdandeordförandeland i ESK, och redan nu en del avtrojkan, att kräva att drartillbaka sina ca 20 000 soldater från norra , somexempelvis gjorde.Ett annat krav som borde ställa är att vägentill norra -- den enda tillgängliga för mat ochförnödenheter, liksom för FN:s humanitära hjälp --hålls öppen utan villkor.Sverige bör också förbjuda all vapenexport tillTurkiet, eftersom dess egna minoriteter förtrycks.Turkiet kan alltså inte komma i fråga när det gällervapenexport, enligt svensk lagstiftning. Att liktstrutsen sticka huvudet i sanden och inte låtsas seeländet är föga hedrande för Sverige.Kommer utrikesministern, som ESK-orförande, attaktivt verka för att skall följa ESK:sprinciper och och konventionerom mänskliga rättigheter?Anf. 4 Utrikesminister ():Herr talman! och jag för oftadebatter om här i kammaren. Debatternabrukar föras i en trevlig ton, vilket jag har varittacksam för, och jag tror att saken i sig vinner pådetta.Jag uppfattar beskrivning av denturkiska verkligheten som tämligen ensidig. Jagsäger det för att kvittera utsaga attdet jag framför här inte stämmer med hennesuppfattning.Verkligenheten är mycket komplicerad. Det är ettfaktum att irakiska kurder och den turkiskamilitären har stridit på samma sida mot PKK, ochdet är ett faktum att PKK, genom att mördaturkiska lastbilschaufförer, lyckades att stänga avförsörjningen till kurder. Verkligheten som vihar att möta är alltså mycket komplicerad och långtifrån trevlig. Saken vinner säkert på att man väljeratt inte förenkla skeenden, utan se verklighetensom den är.Jag beklagar att väljer att ställasig på sidan för den ensidiga och förenkladebeskrivningen av skeendet. harSverige i och bilateralt arbetat medTurkietfrågan. har mycketbestämt försökt röra sig i riktning mot störrerespekt för mänskliga rättigheter. Detta harklargjorts i . Vi vet attbetydande frågetecken har kvarstått.Det som vi har kunnat se sedan den turkiskaregeringen tillträdde är en mycket kraftigviljeyttring för respekten av de mänskligarättigheterna och för utökningen av friheten attutöva sina kulturella och språkliga rättigheter förden kurdiska befolkningen. Detta välkomnar vi.Jag håller med om att det under den allra senastetiden finns mycket allvarliga tecken som -- det finnsockså med i rapporten från Amnesty -- tyder på attdet arbete som vi tidigare haft anledning att noteranär det gäller förbättringen av respekten för demänskliga rättigheterna inte fortskrider i den taktsom vi önskar. Rapporterna i anledning av detta ärallvarliga, vilket jag håller med om.Sverige för upp Turkietfrågan i bilateralasammanhang, när vi träffar företrädare för Turkiet.Jag själv och även har vid ett längresamtal haft möjlighet att tala med den minister iTurkiet som har hand om frågorna om mänskligarättigheter. Det är ett framsteg i sig att det finns enminister för MR-frågor. Jag fick också möjlighet atttala med honom när han var här i påInternationella juristkommissionens möte i höstas.Vi har alltså möjlighet att föra en dialog medTurkiet, och den är väldigt viktig. Jag tror attdialogen kan bli mycket effektivare om samtidigtSveriges utgångspunkt är respekten för Turkietsrätt att bekämpa terrorism.Anf. 5 ():Herr talman! Jag tycker också att vi skall ha entrevlig ton när vi debatterar, och jag anser mig inteha varit otrevlig.Jag följer mycket noga utspel, ochsignalerna i samband med inmarschen var ingaentydiga sådana. deklareradeatt gränserna är feldragna, och att anser attden gamla gränsdragningen skall gälla, ivilken området ända ner till ingår.Det förekom också uttalanden från höga militärerom att det rådde ett maktvakuum, som skulleinnebära att ansågs ha rätt att gå in i Irak.Det är ett faktum att de irakiska kurderna aldrighar bett om hjälp.När utrikesministern anser att jag har ensidiginformation undrar jag om utrikesministern ellerUD över huvud taget har varit i kontakt med detsittande parlamentet i , för att ta reda påfakta. Till skillnad från samtliga iområdet -- har exempelvis diktatur -- harkurderna i irakiska genomförtdemokratiska val. Deras beslutsamhet att införaparlamentarisk demokrati med flerpartisystem börstödjas med alla medel, i stället för att dränkas medtystnad och likgiltighet.Det är inte bara den turkiska ambassaden sominformeras om vad som sägs här i kammaren, utandet kurdiska parlamentet nås också av det. Vi fickveta det när delegationen var här. Inte bara för minskull, utan för skull över huvud taget,tycker jag att det är pinsamt att det här i kammarenframförs en så ensidig beskrivning av händelsernasom i svar. Den är densammasom den officiella turkiska propagandan, ochTurkiet har ju orsak att föra fram synpunkter somgagnar just deras syften.Anf. 6 ():Herr talman! Jag beklagar om utrikesministern serdet här som ett ensidigt ställningstagande. Om jagfår citera en passus i svaret kanske jag med det somutgångspunkt kan få argumentera för att jag går utså hårt. Utrikesministern skriver:''Den europeiska säkerhetskonferensen, ESK, sersig för övrigt visserligen som ett regionalt organenligt FN:s stadga, men ESK ser inte som sinuppgift att agera i politiska frågor som liggerutanför dess överenskomna tillämpningsområde.Norra hör inte till detta tillämpningsområde. ''Det är detsamma som att säga att det inte är vårtbord utan att det ligger utanför. Men det är Turkietsom har begått de här kränkningarna, och Turkietär ett ESK-land. har förpliktigat sig att följaParisstadgan och ett antal andra konventioner. OmTurkiet gör sig skyldigt till sådana här övergreppmåste ESK naturligtvis agera.En förlängning av detta resonemang vore omFrankrike, eller kanske , skulle kränka ettannat lands gränser eller gå in i ett annat land för attbekämpa en minoritet; skulle inte ESK eller någotannat internationellt organ agera då? Även omdetta område ligger utanför ESK:s geografiskaupptagningsområde, är det naturligt att Sverigemåste reagera när en ESK-medlem på det här sättetkränker mänskliga rättigheter.Den ensidighet som anklagaross för utgår väl från att vi inte fokuserar debattenpå terroristerna och PKK:s mord och övergrepp.Självfallet måste de också fördömas -- det är heltnaturligt. Men PKK har inte särskilt mycket attgöra med kurder i allmänhet, och de flesta kurdertar avstånd från PKK. PKK har ungefär 10 000anhängare, eller soldater.Tyvärr ökar antalet sympatisörer till PKK ,eftersom den turkiska regeringens våld mot PKK iså hög grad också drabbar civila kurder. OmTurkiet lade om sin politik härvidlag skulle man nogså småningom få se ett förminskat PKK.Amnestys rapport kvarstår: mänskliga rättigheterkränks regelbundet och systematiskt i . Densenaste rapporten, som talar om ett oöverträffatantal politiska mord, är så alarmerande att Sverigemåste reagera. Också systematisk tortyrförekommer i häkten. 13 människor har dött eftertortyr i häkten , enligt Amnesty, somjag anser vara en trovärdig källa. Jag tycker attdetta är skäl för att skall visa framfötterna,särskilt som ordförande i . 7 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill säga något om detkomplicerade läget, kanske i första hand till ViolaFurubjelke. Om man ser till det folkrättsligarättsläget i norra , är det så att FN harsanktionerat de åtgärder som har vidtagits till skyddför den kurdiska befolkningen. Därmed råder förnärvarande mycket speciella förhållanden iområdet, som inte medger en strikt legalistisk synpå det turkiska uppträdandet. Det turkiskauppträdandet står inte i överensstämmelse medfolkrätten, vilket jag även har sagt i mitt svar.Samtidigt kan konstateras att i praktiken intekan ta ansvar för säkerheten i denna del av sittterritorium, viket också gör situationen speciell.Berith var inne på de diskussioner som harförts om s.k. flexibel gräns mellan och Irak.Vi har naturligtvis noterat att det, enligt vissauppgifter, har förts diskussioner mellan ochde irakiska kurderna om skapandet av en s.k.flexibel gräns, vilket skulle ge dem ömsesidigarättigheter att operera inom ett visst område på denandra sidan gränsen.Jag vill därmed gärna göra den deklarationen, attjag förväntar mig att står fast vid deförklaringar som man har givit om sinavsikt att respektera territoriella integritet.Det är viktigt att säga det här i kammaren.Andre vice talmannen anmälde att ViolaFurubjelke anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 8 ():Herr talman! skrevs ettavtal mellan befälhavaren för den turkiska styrkanEsref och de kurdiska ledarna i staden . I avtaletförbinder sig att dra tillbaka sina styrkormed omedelbar verkan. Det har gått mycketlångsamt, och det krävs nog att de fortfarande harett internationellt tryck på sig.I avtalet sägs också att skall bygga 70--80militära posteringar för gränskontrollen, men deskall bemannas av kurdisk armé. anser sigha rätt till information om vidtagna åtgärder vadgäller gränssäkerheten från den kurdiska sidan.Från kurdisk sida i har det aldrig framförtsönskemål om flytande gräns, eftersom man vet hurTurkiet agerade inför deras hot om att gå in. Jagåkte genom området och kunde dåkonstatera, vilket jag tog upp i kammaren, att maninte har någon användning av tungt artilleri om manskall bekämpa i bergen, vare sig påden turkiska eller på den irakiska sidan. De stoddär vid gränsen, och de åkte ända fram till gränsenoch hotade. I det läget gjorde Talabani ett utspel --jag fick det översatt från turkiska tidningar, och jagvet inte vilken sanningshalt det hade -- där han sadeatt de hellre kunde tänka sig att vara i federationmed än med Irak.Faktum är att kurderna har utropat en federation.Hela den övriga irakiska oppositionen har vid ettmöte erkänt den kurdiskafederationen, och det finns långt framskridnaplaner på vad som skall hända när faller.Ingen av dem säger i dessa dokument att skalldelas, utan skall bestå av federationen.Anf. 9 Utrikesminister ():Herr talman! sista inlägg visar hurkomplicerad situationen är. Den svenskautgångspunkten är att de gränser som finns är desom skall respekteras och att territoriellaintegritet därmed skall respekteras.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1992/93:44 omSydafrikaAnf. 10 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig vilkasvenska och internationella insatser jag är bereddatt ta initiativ till för att förmå den sydafrikanskaregimen att stävja våldet och påskyndautvecklingen mot demokrati och ett avskaffande avapartheidsystemet.I ett historiskt perspektiv har utvecklingen iSydafrika varit snabb och löftesrik.För bara några år sedan torde få iakttagare ha anatatt diskussionen skulle gälla inte att, utan hurmajoritetsstyre skall införas.Demokratiseringsprocessen i har dockinte varit problemfri utan drabbats av flera bakslagoch förseningar. Detta är inte unikt för Sydafrika.Genom åtskilliga exempel i vår omvärld vet vi attdjupgående systemförändringar alltid är mycketsmärtsamma och svåra att genomföra. Det haraldrig funnits skäl att tro att det skulle gå lättare iSydafrika.Den allvarligaste stötestenen har utgjorts av detunder året tilltagande våldet, som i första handdrabbar den svarta befolkningen. Densydafrikanska regeringen har ansvaret för attskydda alla invånares liv och egendom, bl.a. genomatt med kraft ta itu med de element inom polis ochsäkerhetsstyrkor som underblåser våldet. Mensamtliga parter i landet måste ta sitt ansvar för attdet fredsavtal som tillkom i september 1991respekteras.Sverige -- och omvärlden -- har framför allt intresseav att understödja de modererande krafterna iSydafrika, dvs. att uppmuntra till fortsattförändringsvilja från regeringens sida samt stödjaANC och andra grupper som företräder den svartabefolkningen och verkar för demokrati. Det liggerinte i omvärldens intresse att extremgrupper tillhöger och vänster vinner terräng på det politiskamittfältets bekostnad.I dag spelar det internationella samfundet en ny ochbetydelsefull roll i . Till följd avSäkerhetsrådets beslut finns nu ettsjuttiotal observatörer från FN, EG, OAU ochsamväldet som i nära samverkan på plats följerutvecklingen. har välkomnat detta.Förhoppningen är att de internationellaobservatörernas närvaro skall kunna bidra till attvåldet dämpas och förhandlingsklimatet främjas.Härutöver har FN:s generalsekreterare nyligensänt en mission under ledning av den norskediplomaten till för att medparterna diskutera hur FN:s bidrag tillfredsprocessen skall kunna stärkas. Dennes rapportfrån besöket kommer längre fram att behandlas avsäkerhetsrådet.Från svensk sida har vi genom vår legation iPretoria regelbundna kontakter medrepresentanter för ett mycket brett spektrum av detsydafrikanska samhället. I sådana samtal har våradiplomatiska representanter tillfälle att ocksålämna kommentarer till och reaktioner påden utveckling som äger rum. Jag kan här ocksåerinra om det tillfälle till kontakter på mycket högnivå som gavs när Sydafrikadelegationen besöktelandet i februari i år.Herr talman! Av det jag här redovisat framgår attdet internationella samfundet hartagit viktiga initiativ i Sydafrikafrågan, främstgenom den aktiva roll FN givits. Till följd av besluti finns nu för första gångeninternationella observatörer på plats i landet.Säkerhetsrådet har vid sina fortsatta diskussionerom utvecklingen i , bl.a. på grundval avVraalsen-missionens rapport, möjlighet attöverväga och besluta om de ytterligare åtgärdersom rådet kan finna påkallade.Anf. 11 ():Herr talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför svaret på min interpellation.Sverige har ju mycket länge visat ett mycket stortintresse för utvecklingen i och även spelaten aktiv roll, både genom de påtryckningar som vitillsammans med andra länder har genomfört motden sydafrikanska apartheidregimen och genomdet stöd som vi har givit till dedemokratiska krafterna. Det är därför, som jag serdet, naturligt att fortsätter att spela en aktivroll och föra en aktiv politik när det gäller att stödjademokratiutvecklingen i Sydafrika.Jag delar naturligtvis utrikesministerns uppfattningom det positiva i att vi nu har en utveckling motdemokrati och mot avskaffande avapartheidsystemet i . Men ärdet viktigt att också se de svårigheter som finns ochsom också berörs i utrikesministerns svar.Vi har ännu inte några garantier för attutvecklingen verkligen kommer att leda fram till ettsamhälle utan rasdiskriminering och med likapolitiska och andra rättigheter för alla invånare.Framför allt finns det anledning att se med oro ochviss skepsis på hur den sydafrikanska regeringendriver den här processen; det är ändå regeringensom har huvudansvaret för att den skall bliframgångsrik. spelar regeringenvisserligen en pådrivande roll och arbetarkonstruktivt, men med jämna mellanrum tornardet upp sig stora svårigheter: Man ställer nya krav,förhandlingarna går i stå och hela processen stannarupp. Jag får ett intryck av att regeringen har ettintresse av att dra ut och av att man faktisktinte vill att det här skall gå alltför snabbt ochsmidigt.Något som förstärker det intrycket ärvåldssituationen i och den egendomligaroll som regeringen i det sammanhanget spelar. Detär uppenbart att regeringen har ett ansvar för attskydda människors liv och hälsa, och det lyckasman inte särskilt väl med.