prot · GF0950 · 1992-01-10 00:00:00 — Det skulle kunna vara ett underlag för enmusikal med namnet Hur man avlönar sina vännerutan att egentligen synas.Alla politiker och byråkrater som är beredda attlåta folk betala, dra åt svångremmen och inseallvaret i allt som man säger till andra, borde sjävavara beredda att föregå med gott exempel och städasin egen trappa.Finns det kraft och förutseende hos politiker iSverige att minska sin egen makt, för det ärvad det handlar om, eller behövs det helt nyapolitiker? Finns det en realistisk chans att skapa ettsamhälle präglat av personlig frihet och hänsyn tillandra? Finns attityden, visionen och viljan attändra det skatteextremistiska till enmodern halvpolitiserad ekonomi som ett förstasteg? När bli skattetrycket, som är avBNP, som tvåan i Europaligan, nämligenDanmark, har? Vi talade under valrörelsen om attha ambitionen att komma ner till . Dåbemöttes vi med stort förtret och förnärmadeutbrott av de stora moralisterna i svensk politik.Vad är regeringens långsiktiga skattetrycksmål?Har man något över huvud taget? Finns insikten atti fortsättningen inte ens tänka så tokigt som attmomsbelägga exporten? Vi gör ju det. Vimomsbelägger exporten vad gäller turistnäringen.Det är en näring där 230 000 människor arbetar,man skall kanske säga arbetade. Finns det förnuftsom ser skillnad på att skapa sysselsättning och attskapa riktiga jobb? Jobb som ger all välfärd.Jag tror att politikens skyddade verkstad skulle måväl av att kritiseras av fria media och inte av renapartiorgan som eller allmäntetablerade tidningar som existerar på grund avpolitikernas presstöd. Det är ungefär en halvmiljard, plus momsbefrielse, för just dagspressen.Det är ju ett frälse som får motta momsbefrielse,nämligen dagspressen, några cirkusdirektörer ochnågra andra. Gagnar presstödet det fria ordet? Kanvi inte ens ana ett politiskt beroende? Tror ni attjournalistkåren skulle vara de enda som är helt friafrån att kunna påverkas av miljardbelopp?Presstödet måste självfallet avvecklas.Hur blir det med de tiotusentals politiskautnämningar som egentligen skall vara rentkompetens- och meritbaserade? Skallregeringspartierna ändra på detta ovärdiga mygeleller har man tänkt att stoppa dit sina egna nu närman har kommit till grytorna?Var läser vi om regeringens ambitioner att minskadet krångel som driver ut folk på den svartamarknaden och att göra svarta affärer. Detta gördet onödigt dyrt och besvärligt att ha det trevligttillsammans.Hur blir det med kvarterspoliserna i stället förlapplisorna? När kunde falla kan kanskesåväl lapplisor som landsting och systembolag falla.Undrens tid är inte förbi. Till dessa under hör attdet i samma regering som skall hjälpaföretagsamhet och tillväxt i gång, sitter en ministersom helst skulle vilja beskatta energin så att detsvartnar för ögonen, om inte på honom själv så ialla fall på andra. I samma regering som säger siginse att skattetrycket måste ned, sitter ensocialminister i sin soffa och förklarar att ett högtskattetryck är ett måste för hög välfärd.Vi är inom Ny Demokrati mycket bestämda vadgäller avvecklingen av löntagarfonderna. Intedärför att det berör oss eller därför att det går emotregeringen, utan därför att det vore bra för Sverigeatt göra något vettigt där.Vi har ett förslag om en investeringsbank somföretagare och bankfolk tycker är intressant. Detskipar dessutom rättvisa, gynnar sparande, breddarägandet, stöder företagsamhet och det skulledessutom lösa bankkrisen och ge krediter tillnyföretagande, nya projekt och utveckling. Motdetta ställer regeringen sina ochhopjämkade motioner som upphöjs till någonsorts regeringspolitik. Man har åtminstone sagt skall lyssna på de här förslagen. Vi får se omman verkligen kommer att göra detta.Till sist är de marknadsekonomiska greppennödvändiga och regeringen har försökt att ta demnu. Det är det enda sättet att få drag undergaloscherna. Det är sunt förnuft. Men i NyDemokratis motto ingår vi mer än sunt förnuft. Visäger sunt förnuft, personlig frihet och hänsyn tillandra. Det sista, med hänsyn till andra kan kanskeefterlysas i regeringens politik. Var finnsexempelvis hänsynen till andra om vi inför drygasjälvrisker för tandläkarbesök? Om man gör dettatror jag inte att man förstår hur litet pengar folk haratt röra sig med efter skatt, i dettahögskattesamhälle. Vi kommer inte att stödjanågot sådant, så det är nog lika bra att man börjarfila på en ny sådan proposition med en gång. Trorinte fru talman det?(Applåder)Anf. 8 ():Fru talman! Man inleder vackert i finansplanenmed orden: ''Huvudmålet för regeringensekonomiska politik är att bryta den ekonomiskastagnationen, pressa ner arbetslösheten ochåterupprätta som en tillväxt- ochföretagarnation med en stark och växandeekonomi.'' Men läser man längre fram ifinansplanen när det gäller tankegångarna om hurdet skall åstadkommas, visar det sig att det ihuvudsak är de sämst ställda grupperna som skallbetala detta.Regeringens politik kännetecknas av en försämradsjukförsäkring med karensdagar. kommer iså fall att få en av sämstasjukförsäkringar, framför allt när det gällerkorttidssjukdom. Regeringen kräver egentligen attvi i alla lägen skall släpa oss till jobbet. Det kanmöjligen gå för , och migatt snoriga och febriga gå till jobbet, men jag tyckerinte att det går för sig för den handelsanställde ellerför livsmedelsarbetaren. Jag tror inte att någon iregeringen eller någon annan skulle vilja köpa denkorv som han skulle tillverka.Regeringen föreslår försämrad delpension, vilketframför allt drabbar äldre låg- ochmedelinkomsttagare. Deras enda alternativ blir dåi många fall att bli långtidssjukskrivna ellerförtidspensionärer.Förutom försämringar för skola, äldre och sjukaoch att regeringen överväger höjdpensionsålder till samt skärpta regler försjukersättning vid barnledighet harregeringspolitiken så här långt också medförtuteblivna höjningar av barnbidragen, sämre villkorför byggandet, indragningar av pengar tillkommunerna, vilket gör dessa fattigare, och startför utförsäljning av statliga företag. T.o.m.moderata kommunalpolitiker i Norrbottenprotesterar mot sitt partis tänktaprivatiseringskampanj där.I onsdags demonstrerade man i gruvorterna Kirunaoch just mot dessa planer påutförsäljning och privatisering.Hade dagens borgerliga regering styrt under dedåliga åren , tror jag inte att ochMalmberget hade funnits . skulle då hafått sin första spökstad. Ett i privata händerhade aldrig haft den uthållighet som behövs ochsom staten har visat i dåliga tider. Om gruvnäringenlades ner på de här orterna, skulle stora delar avNorrbotten bli obeboeliga.Det som jag nu säger om statlig verksamhet betydernaturligtvis inte att vi tycker att staten alltidbehöver äga korvfabriker eller produceraläskedrycker i . Tvärtom måste statenkunna sälja ut industrier och i extrema fall lägga nerolönsam verksamhet. Men här talar vi om en svenskbasindustri som stora delar av vårt välstånd byggerpå och som är en gemensam nationelltillgång.En bra sak i budgeten är försökatt genomföra förbättringar på handikappområdet.Till stor del har han gjort det med våramotiveringar, och det är inte sämre för det.Däremot finns det fortfarande frågetecken förfinansieringen.Men med dessa försök till en god politikpå handikappområdet bedriver regeringen enligtvår mening en orättvis fördelningspolitik. Detta äri sig illa nog, men dessutom hotar denna politiktillväxten i har inte kontroll över budgetläget.Budgetunderskottet är så stort och budgeten såsvag att man kan konstatera att regeringen harförlorat greppet direkt i starten. Med den här svagabudgeten lyckas inte regeringen bota riskerna förytterligare räntechocker. Regeringen lovade attsätta fart på med skattesänkningar, ochregeringen har också sänkt skatterna, framför alltför kapitalägare och höginkomsttagare. Men dethar inte blivit någon ny start eller ny fart påekonomin, bara ny fart på underskott och räntor.Man skulle faktiskt, som en del satiriker i TV gjort,kunna kalla regeringen för Underskottsbolaget.Regeringen har tidigare lovat stabila spelregler,men det har man inte kunnat hålla på grund avegenvållade räntehöjningar, dyrare bostäder,ändrade avdragsregler, försämringar för byggandetoch fördelningspolitiska orättvisor som framför alltdrabbar svaga grupper. Barnfamiljer får kanskeända . i merkostnader under detnärmaste året.Vi varnade i hela valrörelsen för budgetunderskott.Vi varnade för budgetbomben. Vi sade attregeringen lovar runt, men att dess runda löftenleder till större budgetunderskott, ökad oro ochhögre räntor. Det är naturligtvis trist att konstateraatt vi fick rätt.I regeringsdeklarationen talade man om Europasbästa skola. Vi trodde från sida attdet uttryckte en ambition på skolans område. Såkommer då denna rivstart:-- Inga pengar till utrustning i gymnasieskolan.-- Inga pengar till den utbyggnad avgymnasieskolan genom vilken också de som går iyrkesutbildningar skulle få mer språkutbildning ochgenom vilken ekologi och miljötänkande skullelyftas fram.-- Inga pengar till förbättringar av skolans fysiskamiljö.Är det så här man skapar bästa skola? Dåmåste man ställa sig frågan: Varför är ni såblygsamma? Skär ned ytterligare, så får ni väl medera mått mätt den näst bästa skolan i hela världen.Skattereformen -- jag återkommer till den -- varinte finansierad. Det har inneburit mindreinkomster till staten. Genom fördyringen avhushållens skuldsättning och momsbreddningenkan, tvärtemot vad man sade och vad man väntatsig, skattereformen ha inneburit en sänkning avaktiviteten i ekonomin.De borgerliga partierna i opposition brukade klagapå den socialdemokratiska regeringen för att den ibudgeten hade en oklar post för kommandeutgifter, kallad beräknat tillkommandeutgiftsbehov. Här brukade den förra regeringen taundan en del pengar, som man sedan använde tillkommande förslag.Man kunde förvänta sig att de borgerliga som harkritiserat detta skulle ta bort den posten ibudgeten -- men den finns där. ärdet fråga om en minuspost. Jag tror att det ärfullständigt unikt att den posten är negativ. Man haren post för oförutsedda utgifter som är minus 7miljarder. Det betyder ju att det saknas 7 000miljoner, och var och en förstår att det är märkligt.Jag vill fråga finansministern vad det beror på.Karensdagarna kommer att innebära en besparingför arbetsgivarna, inte i första hand för staten. Nuskriver regeringen: ''Detta kan återtas genommotsvarande höjning av arbetsgivaravgiften.'' Menjag tror inte att det av finansplanen framgår attregeringen har föreslagit en höjning av justarbetsgivaravgiften.Till sist: Miljöminister har enligtuppgifter efter nattliga samtal med fåttnådigt tillstånd att lägga in ett miljösamvete på elvasidor längst bak i regeringens finansplan. Där finnsmånga goda tankar, men vad hjälper det när Ollemotas i den kalla verklighetens grind av demoderata ministrarnas rätt tuffa tag?Redan förut har regeringen beslutat ge en julklappåt de industrier som använder extremt mycketenergi genom en speciallagstiftning som ger de mestenergislukande industrierna skattelättnader, somytterligare premierar gamla, ineffektiva fabrikerframför de moderna, resurssnåla anläggningarna. Istället för att locka företagen att satsa på tekniskutveckling uppmuntrar man dem alltså att elda förkråkorna. Mot den bakgrunden, fru talman,hjälper det inte med aldrig så fina ord i s.k. grönabilagor.Anf. 9 Finansminister ():Fru talman! Det var inte så väldigt oväntadesynpunkter som kom från oppositionen, och detbeklagar jag litet grand. Det var nästan ett slagsfortsättning på höstens diskussioner. Jag hadehoppats att något av juluppehållet skulle ha använtstill litet mera konstruktiva tankegångar.Vad förespråkar är en nyöverbryggningspolitik, en sådan som Sverigeprövade i början och mitten av 70-talet och somsedan andra länder har prövat. Vi vet att den intefungerar. Motorn i den framtida svenskautvecklingen kan faktiskt inte vara de skyddadesektorerna utan måste vara den konkurrensutsattasektorn.Jag beklagar att tycks ha glömt vadsocialdemokraterna själva skrev i sina ekonomiskadokument för mindre än . Detillustrerar att minnet är kort när det gäller att göranågonting som man tror är populärt.Mycket av de synpunkter som framfördes både avAllan och utgår från påståddafördelningspolitiska effekter. Jag vill då förstrekommendera alla kammarens ledamöter att läsaen bilaga till finansplanen som inte har funnits förutoch som just behandlar de fördelningspolitiskaeffekterna.Utöver den bilaga som nämnde omekonomiska styrmedel i miljöpolitiken finns det enannan ny bilaga om de fördelningspolitiskaeffekterna. Båda de här bilagorna illustrerar denbetydelse som regeringen lägger vidfördelningspolitik och vid miljöpolitik som inslag iden ekonomiska politiken, inte som bihang utansom strategiska inslag.Den fördelningspolitik som både socialdemokrateroch vänsterpartister tycks förorda är vad jag skullevilja kalla en dold fördelningspolitik, en mycketorättvis fördelningspolitik. Det är en brist på modatt fatta de beslut som krävs för att undvika enständigt ökad fortsatt arbetslöshet. Vi vet attarbetslösheten är orättvist fördelad. Det är ungamänniskor, människor med handikapp,invandrare, många unga kvinnor, människor medlåg utbildning, som löper störst risk att bliarbetslösa.Vi vet att brist på beslutsfattande leder till ökadarbetslöshet. Det är nu vi ser sviterna av denpolitiken. Det vill vi ändra på, men ni villuppenbarligen ha kvar denna brist. Jag beklagardet.Den politik som tycks förorda skulleinte heller bryta med den höga inflationen undertidigare perioder. Inflationen är en annan sådan härdold fördelningspolitik som har orättvisa effekter.Den omfördelar från människor med få tillgångartill människor med många tillgångar, och det tyckerjag är en orättvis fördelningspolitik.Vi vet att när en sådan här överbryggningspolitiksom ni tycks förorda leder till att tillväxten uteblir,att ekonomin står stilla, så är det i praktiken demänniskor som har det sämst ställt som drabbasmest. I en stillastående ekonomi är det aldrig ''detglömda '' som vinner, aldrig. Det skapasdessutom motsättningar och spänningar mellangrupper och individer som sannerligen inte främjarett tolerant och öppet samhälle.Låt mig säga något om de förslag som inte oväntatoppositionen uttryckte sitt ogillande med,åtminstone delar av oppositionen.I fråga om karensdagarna anfördes somexempel. Det är faktiskt en myt att effekten skulleha blivit den påstådda i . När man infördeen karensdag i minskade frånvaron, ochnär man tog bort karensdagen ökade frånvaron --helt på det sätt som är tänkt.Karensdagar är, kan man säga, någonting sombetalas i första hand av de långtidsfriska.Fantastiskt! Det tycker jag är en ganska brafördelningspolitik. Om man har snuva då och då,kan man faktiskt klara det.Det är inte sant som det har påståtts att den svenskasjukförsäkringen blir sämst i världen ellernågonting sådant, näst efter . Delångtidssjuka har betydligt bättre ersättning iSverige, och det är en medveten politik att satsajust på dem som är sjuka . De måsteha en bra ersättning och gott stöd.Delpensionen sade både och att det var socialt orättfärdigt att ta bort.Sanningen är den att av de människor som utnyttjardelpensionen har ungefär tre fjärdedelar eninkomst på mer än . Det är enligt mittsynsätt inte i första hand låginkomsttagare somtillhör gruppen med inkomster på mer än 150 000kr., utan det är medel- och höginkomsttagare. Detär betydligt flera tjänstemän än arbetare som harutnyttjat delpensionen.För dem som har förslitnings- och sjukproblemfinns fortfarande möjligheter till förtidspensioneller förtida uttag, om man av helt privata skäl villha en tidigare pensionsålder än 65 år.Förändringen i A-kassan motsvarar, kan jagnämna, . Det kan varabra att veta, för det ger ett litet annat intryck än närdet talas om sexdubbling.Gymnasiereformen tog också både upp och påstod fullständigtfelaktiga saker. Gymnasiereformen ligger fast. Detstår att läsa i finansplanen. Vi har delat ut den iförväg till oppositionen för att ni skall kunna läsavad som står där.Reformen kommer att genomföras i den takt somkommunerna själva vill. Det tycker vi är bra. Detvisar sig inte oväntat att många kommuner ärutomordentligt måna om att det skall bli brakvalitet i gymnasieutbildningen också på deyrkesinriktade linjerna.Därför visar det sig att inte fullt så mångakommuner som man har trott vill genomförareformen . Kanske ungefär enfemtedel av kommunerna vill göra det nu ochresten kommer , men själva reformenligger fast, och den skall genomföras i den taktkommunerna själva bestämmer. Det är enutomordentligt bra princip att de som är ansvarigaför verksamheten också har att fatta beslut om närdet hela skall träda i kraft.Allan påstod en gång till -- jag villkommentera det -- att vi skulle göra som man hargjort i , social nedrustning och annatsådant. Jag vill gärna upprepa vad jag har sagt ettpar gånger tidigare, nämligen att vad man gjorde iEngland var att man höjde skatter och ökade deoffentliga utgifterna. Detta ledde icke oväntat tillökad arbetslöshet. Inte särskilt bra.Vi tänker göra precis tvärtom. Vi tänker sänka endel skatter och minska en del offentliga utgifter. Vitänker genomföra strukturellt betingadeutgiftsreformer som får systemen att fungerabättre. Vi räknar med att detta kommer att leda tillatt arbetslösheten minskar. Det är i själva verketdet enda sättet att faktiskt åstadkomma den ökadesysselsättning som jag tror att ävenoppositionspartierna gärna skulle se. Det räckerliksom inte med ord. Man måste också visa ihandling.Ian tog upp några olika ting. Jag villnämna att skattetrycket faktiskt inte är , sompåstods, utan kommer det att vara nere i52 %. Det är en ganska betydande sänkning, somjag tycker är utmärkt bra, jämfört med de tidigarenivåerna. Det behöver ske ytterligare sänkningar,i första hand av skattesatser som är strategiska förföretagande och sparande.Man får kanske också tolka förkärlek för att komma mycket långt neri skattetryck så att Ny Demokrati kommer attföreslå betydande utgiftsneddragningar, utöver de27 miljarder kronor som finns i budgetförslaget. Viskall titta på dem -- det skall bli mycket intressant.Får jag också tolka uttalande såatt Ny Demokrati tycker att allting utomtandvården är jättebra, så är det väl ett trevligt ochbra besked.Lars ställde en fråga om de tillkommandeutgifterna brutto på minus . Detär mycket enkelt. Det beror på att där ligger dekonkreta budgeteffekterna av ett stort antal avutgiftsförändringarna. Karensdagar t.ex. och en helrad andra förslag kommer att träda i kraft den 1januari 1993. De presenteras för härunder våren, och de pengarna ligger i den s.k.tillkommande utgiftsposten.Så det är mycket enkelt och inte alls konstigt. Detillustrerar att den här regeringen har ambitionen attminska på en del utgifter, och då är det naturligt atten post för kommande förslag också blir minus istället för plus.Sammanfattningsvis, fru talman, tycker jag att detvar en liten aning bekymmersamt, med hänsyn tillmitt intresse av att ha en bra och sakligt inriktadekonomisk-politisk debatt i , att det var såmycket gammal skåpmat som framfördes och attdet inte tycks finnas egentligen någonberedvillighet till ett ekonomiskt-politisktnytänkande. Från socialdemokratiskt håll har mant.o.m. glömt det som man själv framförde förmindre än sedan.Anf. 10 ():Fru talman! efterlyste nytänkande.Problemet är ju att för riksdagenunder hösten och i budgetpropositionen harpresenterat en politik som tillämpades iUSA och i . Vad är det för nytt medden? Vi måste ju vara tillåtna att kritisera denpolitik som regeringen lägger fram och påpeka attdet är den som är mycket gammaldags. Det finnsframstående ekonomer som har uttalat sig omdetta, t.ex. . Jag vet att BengtWesterberg har läst honom, men jag är inte säkerpå att har hunnit med det. Men jaghoppas att hon, nu när budgetarbetet är avslutat,skall få tid att läsa , som säger attdetta är fel väg. Och det är precis det som vi harsagt.Finansministern får stå ut med att vi återkommertill den kritik och de invändningar mot den politiksom allt fler inser är en återvändsgränd.Vi har inte glömt vad vi har sagt om denekonomiska utvecklingen. Den främstainriktningen med vår ekonomiska politik är just attvår exportindustri skall ha chans att utvecklas. Vimåste ha en sådan kostnadsutveckling att vi kanhävda konkurrenskraften. Det var skälet till att vi ivår politik lade så stor vikt vid att man skulle växlaom från inflationslöner till reallöner, att få nedräntekostnaderna och att få ett skattesystem osv.som skulle understödja detta. Det är också dettasom är skälet till att vi nu successivt återvinnerkonkurrenskraft mot omvärlden och som gör attdet mest dynamiska inslaget i utvecklingen underdetta år faktiskt är exporten. Det är den som ökar.Regeringen säger däremot att detta inte räcker ochatt det inte finns resurser för exportindustrin, alltsåmåste vi hålla tillbaka hela den inhemskaefterfrågan. Det är detta som ni säger. Ni skär nedpå alla områden, på tre fjärdedelar avsamhällsekonomins område håller ni tillbaka. Vihävdar att det finns tillräckliga resurser för attexportindustrin skall kunna utvecklas. Manbehöver inte skära ned på det sätt somregeringen gör.Finansministern skryter med att det i den härbudgeten finns en satsning på infrastruktur. Låt migdå bara påpeka att detta som finansministernskryter med lade jag fram förslag om för ett årsedan, i budgeten 1991. Den satsning påinfrastruktur som är finansierad fanns i dennabudget. Vi fattade beslut om en lång radprojekt som kommer att gesysselsättning och aktivitet. Det som ni har bidragitmed är att ni har skjutit upp ett av dessa projekt,, som borde vara i gång. Det är erviktigaste insats på detta område, och för detta ärni värda kritik.När det gäller fördelningspolitiken ställerfinansministern de åtgärder som regeringen nuvidtar mot arbetslösheten och säger attarbetslösheten är ett mycket större problem. Ja,men det är ju ni som med era åtgärder skapararbetslöshet. Ni håller tillbaka efterfrågan inomden svenska ekonomin så att 500 000 småföretagoch deras anställda får svårt att få avsättning förden produktion av varor och tjänster som de villskapa. Ni både skär ned i välfärdsprogrammen ochriktar er ekonomiska politik mot sysselsättningen,precis det som har läst av PaulKrugman, nämligen att detta är en återvändsgrändoch ingen lösning av problemen. Detta har prövatsi och i USA.Jag såg ett TV-inslag frånStorbritannien. Jag tror att det var många som sågdet. Det handlade om hemlösheten ochbostadsbristen i . Människor har inte rådmed bostäder. Så kan det gå med en politik av detslaget.Anne säger att regeringens politik är någotannat än den politik som förde.Men i har man faktiskt dragit ned påden offentliga verksamheten och gått ur ansvaretoch sagt att människor får klara detta själva.Nu har regeringen presenterat omfattande åtgärdersom riktar sig mot olika grupper i samhället. Menregeringen säger också att detta är bara förstasteget. Vad kommer och året därpå? är detdeltidspensionärerna som drabbas. När kommernästa attack, och hur går det då?Vi fattade i denna riksdag ett viktigt beslut omäldreomsorgen. Vi satte av tillkommunerna för att de skulle kunna rusta uppäldreomsorgen, ett av de mest angelägna områdensom finns. drar regeringen in mer pengar frånkommunerna än vi satte av för äldreomsorgen. Hurskall det gå, och hur skall kommunerna samtidigtklara av gymnasiereformen när dessa pengar skjutspå framtiden? Detta fungerar inte, och det kommervi att få se en rad exempel på. Detta är mycketallvarligt.Slutligen vill jag säga något om . Det är enödesfråga. Jag är personligen starkt engagerad iEuropapolitiken. Jag menar, , , , ochAnne , att ni nu skapar en mycket allvarligsituation när det gäller Europapolitiken, och jagber er att allvarligt tänka över detta. Denna väg,denna återvändsgränd, som ni har anvisat för denekonomiska politiken leder oss in i en situation somkan bli till stor skada för som nation.(Applåder)Anf. 11 (nyd):Fru talman!