prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — Heltuppenbart har även massmedia vaknat väldigt sent.Frågan är om detta är motiv nog för att skjuta påbeslutet om ett . Om vi skulle skjutaupp beslutet -- som det skullekrävas för att tillgodose de önskemål som finns --skulle det innebära att vi satte inte bara oss själva isvårigheter, utan vi skulle även sätta ett antal andraländer i svårigheter. Länder som litar på att vi skallgenomföra den här beslutsprocessen i rimlig tid.Det är inte bara vi som då kommer att stå utanförden inre marknaden ytterligare ungefär,utan också våra nordiska grannländer m.fl. Det ärett ansvar som jag tycker att vi inte utan vidare kanta.Till det kommer naturligtvis de ekonomiskakonsekvenserna för oss själva, om det skulle uppståosäkerhet om huruvida vi tänker komma med i deninre marknaden eller ej. Vi skall inte blunda för attdet skulle skapa en mycket svår situation för ossunder den kommande våren med kapitalutflöde,med en dålig investeringsvilja i och med enfördjupad ekonomisk kris. Detta skall naturligtvisinte avgöra vårt handlande, men det är viktigt attändå ha det i vårt medvetande.Nu skulle de här problemen kanske ändå inte varaskäl nog att fatta beslutet , om det var så attdagens beslut binder oss för en förutsebar framtid ivåra relationer till EG, dvs. att vi nu avgjorde hurSveriges position i skall vara föröverskådlig tid. Så ligger det faktiskt inte till. Detbehöver i varje fall inte vara på det sättet.Vi skall nu snart påbörja förhandlingar ommedlemskap i dessa förhandlingar ledertill, som jag hoppas, att blirmedlem i EG förlorar sin aktualitet.EES-avtalet är bara aktuellt för oss så länge Sverigeinte är medlem i EG. Om den här processendäremot inte skulle leda till medlemskap i ,vilket naturligtvis är fullt möjligt med tanke på detopinionsläge som råder, har vi allamöjligheter att på nytt ta upp frågan om huruvidaEES är den långsiktiga lösning som vi vill ha i vårrelation till EG. Jag tycker att det är rimligt att vidå har en förnyad debatt.Många av dem som är emot ett EG-medlemskap ärockså emot ett EES-samarbete. Det är naturligtvisskillnad att se EES-samarbetet som en lösning förvåra relationer och att se det som enlångsiktig lösning. Mycket talar för att vi dåkommer fram till att det trots allt är den bästalösningen med ett forsatt EES-samarbete omSverige inte kan bli medlem i EG. Det är emellertidnågot som man kan diskutera när det blir aktuellt,och man kan även folkomrösta om det. Är detfortfarande kontroversiellt är det fullt möjligt attgenomföra en folkomröstning om , omvi inte blir medlemmar i och måste hitta enannan långsiktig lösning för våra relationer och förvår position i Europa.Jag tycker att det beslut som skall fattas i dagöverdramatiseras. Beslutet är inte oåterkalleligt,utan det är framför allt fråga om en lösning av vårarelationer till EG . Vikommer att återkomma till frågan om hur våralångsiktiga relationer skall utvecklas, och då skallsvenska folket uttala sin åsikt.Herr talman! Jag noterar med tillfredsställelse attdet föreligger en mycket stor enighet i omkring det betänkande som vi nu skallbesluta om. Visserligen finns det någrasocialdemokratiska och några nydemokratiskareservationer. I vad gäller de socialdemokratiskareservationerna skulle jag i varje fall vilja säga attdessa är av kosmetisk art, i synnerhet reservationenpå livsmedelsområdet. Om man jämför vad somstår i den socialdemokratiska reservationen och vadsom står i utskottsmajoritetens text ser man enpåfallande likhet. Vi är alltså helt ense om att ha enhög ambitionsnivå när det gällerkonsumentfrågorna på det livsmedelspolitiskaområdet och att inte onödigtvis ta bort någrasvenska regler som är till för att skyddakonsumenterna. Skillnaden är endast attmajoriteten litar på att regeringen driver de härfrågorna utan några några särskilda påpekandenfrån sida, medan oppositionen, kanskeinte helt oväntat, är mer misstänksam motregeringen och har begärt ett tillkännagivande. Detär egentligen den enda skillnaden, och den är intesärskilt stor.Sammanfattningsvis, herr talman, tycker jag att vimed gott samvete kan fatta beslut med anledningav det betänkande som kommit framtill, därför att det är väl genomarbetat. Det är ocksåviktigt för utveckling att under denärmaste åren bli en del av den inre marknaden.Det handlar inte om övergrepp på folkviljan, därföratt det svenska folket kommer att genomfolkomröstning få möjlighet att bestämma hurSveriges långsiktiga roll i skall se ut.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i alla dess delar.(Applåder)Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag tycker det är ett bedrövligtresonemang som för, och som jagtror är belysande för den process som vi står inför.Det är ju ett faktum att i sig självt hardiskuterats så litet. Det beror ofta just på denkoppling som gör, nämligen attvisserligen är detta ett avtal med brister, det är viöverens om, med en del negativa konsekvenser --det finns en hel del oklarheter kvar med avtalet sominte är utredda -- men eftersom detta endast är ettövergångsarrangemang behöver vi inte fördjupaoss i dessa detaljer , utan kan uppskjuta detarbetet. Vi kan ta ställning därtill först om det i enkommande folkomröstning om -- vi vetinte ens hur -- visar sig att en majoritet avdet svenska folket säger nej till ett medlemskap. Dåskall vi granska giltighet.Det vi skall fatta beslut om är EES-avtalet.Om i och alla andra länder sägerja till blir det verklighet, PärGranstedt. Det är en verklighet som vi skall levamed som varken jag kan överblicka i exakt antal år, eftersom viinte vet hur processen mot en fördjupad integrationbland EG:s medlemsländer kommer att fortskrida.Vi vet inte heller om den svenska folkomröstningenblir av 1994, 1995, 1996 eller 1997. Vi vet inte omutfallet av omröstningen blir ett ja eller ett nej. Vimåste alltså att ta ställning till EES-avtaletsåsom ett självständigt avtal, med de fel och bristerdet har. Vi har att väga de fördelar och de nackdelarsom finns. Det skall inte ske i skenet av etteventuellt medlemskap, utan skallbetraktas som en självständig, politisk produkt.Anf. 18 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis riktigt att blir verklighet om vi nu godkänner det ochalla andra också gör det. Jag tycker att det är bra.Det finns ändå anledning att påpeka att demokratinfungerar i detta land. Det finns hela tidenmöjligheter att diskutera avtalet, att långsiktigtpröva om det är en lösning som vi vill ha förframtiden eller om det finns andra lösningar.Politiken är inte statisk.Det här är ett stort steg i rätt riktning. Jag hoppasatt processen går vidare till ett svensktmedlemskap. Jag vill ändå peka på att svenskafolket är suveränt att avgöra om skall blimedlem och naturligtvis också i annat fall avgöravilken relation vi långsiktigt skall ha, om det skallvara genom EES eller något annat. Det svenskafolkets suveränitet består efter detta beslut -- det ärviktigt att slå fast.Anf. 19 () replik:Herr talman! Det är riktigt att det svenska folketssuveränitet består även om det här beslutet fattasoch avtalet träder i kraft. Men jag vill påstå att detär i begränsad form, eftersom avtalets konstruktioninnebär att vi frånhänder oss möjligheten att fattapolitiska beslut om de står i strid med de regler somi dag gäller för den inre marknaden.Det är intressant att se hur behandlardet faktum som vi är överens om, att det finns enopinion som anser sig vara överkörd och som intehar fått vara med och diskutera, men som gärnaskulle vilja se att frågan fördes ut till en bredaredemokratisk analys och process. att det inte är så farligt, därför att vi senarehar möjlighet att ta ställning till de frågor där det råder tveksamheter. Det är ett föraktfullt sättatt se på människors frågor inför EES-avtalet.Demokratin fungerar dåligt om man inte säger:Okej! tar vi på oss för att diskuterafrågan, och sedan fattar vi beslut. Vi har ett störreansvar för att få till stånd en demokratisk processoch ett bra förankrat beslut i , och detansvaret väger tyngre än att hålla tidtabellen iförhållande till de andra EFTA-länderna. Det ärfråga om var vi har lojaliteten. Jag tycker att vi sompolitiker i bör visa lojalitet mot våraväljare.Anf. 20 () replik:Herr talman! Jag håller inte med om att det svenskafolkets suveränitet består bara i begränsadomfattning. Om man ingår ett internationellt avtalär det självklart att man gör det i avsikt att hålladet, och då skall man inte fatta beslut som stridermot det avtalet. Det är en allmän grundregel. Jaghoppas att även anser att man skallhålla avtal som ingås. Det borde inte varakontroversiellt.Den grundläggande suveräniteten är att vi självabestämmer om vi skall fortsätta med avtalet elleravbryta denna samverkan. Om vi skulle kommafram till att det inte är bra har vi möjlighet att gå ursamarbetet. Jag tror att vi kommer att upptäcka attdet är bra, och jag tror inte att svenska folket skullevara berett att betala priset för att stå utanför deninre marknaden. Men där kan vi ha olikauppfattningar.Vad som är grundläggande och som vi borde varaöverens om är att svenska folket har, via sina valdaombud och via folkomröstningar, möjlighet attockså långsiktigt avgöra position i Europa.Det kan gälla om skall vara medlem i EG,om vi skall stå utanför och ha ett eller omvi helt och hållet skall stå utanför den inremarknaden och försöka klara oss själva bäst vi kan.De tre alternativen ligger framför oss, och svenskafolket har alla möjligheter att avgöra vilkenlångsiktig väg vi skall gå. Beslutet tar inte bortsvenska folkets möjlighet att långsiktigt bestämmavilken roll skall ha i Europa.Anf. 21 ():Herr talman! debatterar och skallbesluta om det mest omfattande avtal som någonsinträffats i historia.Det skulle inte vara meningsfullt att försökaredogöra för inställning tillEES-avtalet utan att beröra denbakomliggande idén med samarbetet mellan deeuropeiska staterna.De ideologiska utgångspunkterna väger myckettungt för kds engagemang i den framtidaEuropapolitiken. Den kristna etiken och denpersonalistiska filosofin sådan den har utvecklats avsåväl enskilda kristdemokrater som partier överhela världen utgör en gemensam grund för detpolitiska arbete som bedrivs för att bibehållafreden och skapa en social välfärd för folken iEuropa.Den debatt som har förts i harinnehållit alltför mycket materialism och alltförlitet ideologi. Många för också debatten utifrån ettmycket egoistiskt perspektiv, där vi i varjeögonblick skall dra maximala fördelar avsamarbetet. Vidare förespeglas att våra svenskaavsikter och lösningar alltid skulle vara de bästa ochde ädlaste. Jag är övertygad om att detta är attunderskatta de europeiska folkens mål ochambitioner.Det sakliga innehållet i har inte varitutsatt för någon mera allmän kritik. Detta berorsannolikt på att avtalet är mycket omfattande ochkrävande att tränga in i för både allmänhet ochjournalistiska debattörer. Detta kan vi barabeklaga, då avtalets innehåll mycket väl tål attgranskas på alla punkter. Det faktum att allariksdagspartier utom är positiva tillavtalets innehåll har naturligtvis gjort att detta intehar samma politiska sprängkraft.Tyvärr har detta lett till att en opinion har vaknatupp i elfte timmen och framför kritik motavtalet. Det är kritik som främst riktar in sig påavtalets existens, dess handläggning och dentidsmässiga beslutsprocess som haranvänt.Vår mening är ändå att har tillsatterforderliga resurser genom , så attvi har fått ett bra underlag för att ta ställning till omavtalet har en rimlig balans mellan fördelar ochnackdelar för vårt land. De riksdagsledamöter sominte är nya i , bl.a. , harhaft goda möjligheter att följa avtalets framkomst,genom de rapporter som erhållits från EFTA-delegationen och andra arbetsgrupper som följtförhandlingarna under flera år.Det har kritiserats att vi genom ipraktiken underordnar oss en övernationelllagstiftning på de områden som avtalet omfattar.Detta är naturligtvis riktigt och ett principiellt tungtsteg att ta för ett självständigt och frihetsälskandefolk som vårt. Men det är ju paradoxalt att det bl.a.är detta som vi vill åstadkomma medEuropasamarbetet, nämligen att en övernationellinstans skall hjälpa oss att fatta de politiska beslutsom vi inte förmår göra på nationell nivå. Detär beslut som är gränsöverskridande och kanunderlätta fri rörlighet för varor, människor,kapital och tjänster samt kan underlätta detgränsöverskridande miljöarbetet.Enligt vår mening lämnar inte bort någonnormbildning som minskar vår nations möjligheteratt bibehålla eller utveckla vår kulturella, socialaeller miljömässiga särart och profil inför framtiden.En av de mest krävande lagarna som vi hämtar frånEG är den för oss nya konkurrenslagstiftningen,som blir lika med EG:s. I flera olika näringsgrenarär det så att den svenska marknaden är förliten i förhållande till de allt större företagen. Dettaleder till att vi får allt fler monopol ochduopolmarknader med höga prisnivåer som följd.Genom den nya lagen förbjuds företagen attutnyttja sin ställning på marknaden och vi fårkonkurrens också över nationsgränserna.En levade konkurrens är den bästa kända metodenatt sänka priserna och höja kvaliten, vilket är ettviktigt konsumentintresse.Genom de svenska företag som klararkonkurrensen på den svenska marknaden har vigoda förutsättningar för att nå en tillväxt för densvenska exportmarknaden. Detta bör öka våraförutsättningar för en högre sysselsättning och engod utveckling för att kunna bibehålla vårekonomiska standard.EES-avtalet ger svenskt näringsliv tillgång till dens.k. inre marknaden bestående av ca 380 miljonerinnevånare. Handelsutbytet med dessa länder äri dag av den svenska exporten. Marknadenväntar inte på ytterligare svenska produkter, menom våra företag är minst lika duktiga som deeuropeiska företagen, är expansionsmöjligheternamycket stora. Den inre marknaden står öppen utantullavgifter, kvantitativa begränsningar och ettminimum av tekniska handelshinder.Jag ser , vid ett medlemskap, storamöjligheter till resursbesparingar i . Om ettkommande säkerhetspolitiskt samarbete inom EGkan leda till att länderna sitter ner och rationelltkommer överens om hur de känsliga gränsernaskall försvaras och vem som skall göra detta, skullevi kanske kunna undvika stora överlappningar imilitära resurser som vi har i ochdärmed väsentligt reducera den militärarustningen. Om detta kan följas av friare handelmed försvarsmaterial inom EG, kan vi avsevärtminska denna produktion i varje enskilt land.Vi kristdemokrater är väl införstådda mednödvändigheten av ett tillräckligt starkt försvar.Men vi är mycket angelägna om att med bibehållensäkerhet kunna minska de militära kostnaderna föratt kunna använda dessa samhällets pengar tillsatsningar på exempelvis sjukvård, äldreomsorg,pensioner m.m. Samverkan ochförtroendeskapande åtgärder i kan ge ossmöjligheter att spara och omfördela resurser. är ett första steg i denna riktning.Varken genom eller ett kommandemedlemskap i kan med sina 8 miljonerinnevånare tillskansa sig någon maktposition iEuropa, vilket inte heller skulle vara rimligt.En möjlighet till ett betydande inflytande kan viemellertid få om vi med duktiga medarbetareengagerar oss i de olika gemensammaarbetsgrupperna som vi får tillträde till redangenom . Det gäller exempelvisinformationsteknik, utbildning, socialpolitik, miljöm.m. Vi kristdemokrater vill gärna lyfta fram dessamjuka delar i som angelägna. Där kanvi både ge och erhålla kompetensutveckling.Vidare är det viktiga plattformar förförtroendeskapande åtgärder länderna och folkenemellan.Vilken roll kan få för Sverigesutveckling? Vi kan betrakta avtalet som ett stortsteg till ett medlemskap i eller, om vi så vill,som ett väntrum till fullt medlemskap i har sagts mig att avtalet också kan leva vidareoch stå på egna ben om i väljer att inte blimedlemmar i . Det kan leva vidare tills dess attdet åldras och därmed blir inaktuellt. Vidare kanavtalet sägas upp på två . Det innebär attflexibiliteten kring avtalet är mycket stor.Väljer vi att inte bli medlemmar i måste vi i dagta ansvar för den dag då avtalet blir inaktuellt. Omdå övriga EFTA-länder har blivit EG-medlemmarkan det bli svårt för att åstadkomma ett brafrihandelsavtal med EG. Det är då vi får betalapriset för att stå utanför. Ett nej innebär inte enoförändrad situation, utan en risksituation där vi,enligt min mening, står alltför ensamma.Vi kristdemokrater menar att den konstruktion ochflexibilitet som avtalet har gör att det är mycketlämpligt att med prova påEuropagemenskapen. Det ger oss ett bra underlagför ett klokt ställningstagande vidfolkomröstningen . Om det fungerar bra talardet för ett medlemskap. Fungerar det dåligt ger detockså ett bra beslutsunderlag.Kds riksdagsgrupp gör bedömningen att är en bra väg att börja vandra på. Självklartbestår den av både för- och nackdelar och ävenrisker som ingen kan förutse. Men framför allt utvecklingsmöjligheter i gemenskap med deövriga europeiska folken.Ytterst handlar det om tilltro eller misstro till enutveckling. Vår bedömning är att vi också får demedel som behövs för att lösa de kommandeproblem som vi alltid kommer att möta utmed ensådan färdväg framöver.Herr talman! Jag yrkar bifall till EES-utskottetsbetänkande 1992/93:EU1.Anf. 22 Statsrådets ():Herr talman! Detta är en stor och betydelsefull dag.Riksdagen skall ta ställning till avtalet om etteuropeiskt, ekonomiskt samarbetsområde. Det ärdet mest omfattande avtal som någonsinhar ingått med något annat land ellerländerområde. Det är kanske också värt att påpekaatt det är det mest omfattande avtal som EGnågonsin har ingått med något annat land ellerländerområde.EES-avtalet är ett betydelsefullt avtal i sig, men detkan också ses som ett viktigt steg i riktning motsvenskt medlemskap i . Det är en milstolpe iutvecklingen av vårt samarbete med våra viktigasteekonomiska samarbetspartner i . Det är enny byggsten i arbetet på att bygga det nya --ett präglat av fred, frihet och ökatsamarbete över gränserna mellan alla Europasländer.Herr talman! Jag erkänner gärna att det äruppgiften att göra till ett tryggt hem förframtida generationer som är den starkastedrivkraften bakom mitt engagemang iEuropafrågan.Detta avtal öppnar den stora EES-marknaden med380 miljoner invånare för fri och öppenkonkurrens. Det är av avgörande betydelse för vårexportindustri och för vårt exportinriktadenäringsliv.Detta gynnar såväl små som stora företag. Detskapar världens största ekonomiskasamarbetsområde och det innebär stora fördelar förlandet. Vidare innebär det att väsentligtförbättrade förutsättningar skapas för ekonomisktillväxt, sysselsättning och välfärd.Även det nordiska samarbetet förstärks. Ett stortsteg tas i riktning mot att förverkliga tanken påNorden som hemmamarknad. Det innebär ocksåatt vi inom en vidare europeisk ram kan förerkligaväsentliga delar av det NORDEK-samarbete somvi tidigare misslyckades med.Jag kan också utifrån erfarenheterna från EES-förhandlingarna försäkra att knappast något harverkat så stimulerande för kontakterna mellan denordiska länderna som just förhandlingarna omEES-avtalet, och förberedelserna förmedlemskap i kärna är de fyra friheterna, som germöjlighet till medverkan i väsentliga delar på likavillkor i EG:s inre marknad. Men det spänner ocksåöver en rad andra viktiga samhällsområden:forskning och utveckling, utbildning, miljö, socialafrågor, konsumentskydd, små och medelstoraföretag och turism, för att nämna några av deviktigaste.Genom får medborgarna i vårt landhelt andra möjligheter än att arbeta, studeraoch bosätta sig i andra europeiska länder. Dettainnebär ökad rörlighet över gränserna och störrefrihet -- en möjlighet för oss. Jag tänker i dettasammanhang inte minst på ungdomars möjligheteratt vinna nya kunskaper och erfarenheter och att fåkontakter med medborgare i andra europeiskaländer.När detta är sagt vill jag givetvis säga att inte alladelar i detta avtal är precis som vi skulle vilja hadem. Varje förhandling, och det gäller inte minst enförhandling av denna omfattning, innebärnaturligtvis ett givande och ett tagande. Det finnsförvisso detaljer som kan kritiseras i avtalet. Jagmedger gärna att jag gärna hade sett att vi hade fåttbättre bestämmelser i bl.a. de delar som avser deinstitutionella förhållandena, möjligheterna tillinflytande på den fortsatta utvecklingen. Men närdet är sagt vill jag säga att detta i allt väsentligt ärett avtal som svarar mot de riktlinjer som riksdagendrog upp . Dessutom, såsom deltagare iEES, skall vi driva fram förbättringar av avtalet ochdriva fram förändringar som svarar mot våraintressen. Vi skall föra en politik som ger uttryckför våra värderingar och som ger uttryck för våregen politik på alla de områden som omfattas avavtalet.Herr talman! Det som säger ärenligt min mening präglat av groteska överdrifter.Hon påstår att detta avtal har behandlats under storbrådska och att detta ifrågasätter helabehandlingen av avtalet.Jag tycker att i sitt inlägg mycket väloch mycket illustrativt redovisade den noggrannahantering som avtalet har genomgått alltsedanförberedelserna . Det var idiskussionerna då som grunden lades för det arbetesom nu har lett fram till ett avtal.Under förhandlingarnas lopp -- under entreårsperiod, eller en fyraårsperiod om man räknarin förberedelserna -- har arbetet fortlöpanderedovisats här i av min företrädare , som har spelat en central roll förtillkomsten av detta avtal, och senare av mig. Vi harpå andra sätt förmedlat information om avtalet ochalla dess komponenter genom ett antal faktaskrifteroch genom mer populärt material men ocksågenom utförliga grönböcker som har gjort sig lustig över och jämfört med entelefonkatalog.Gudrun , det behövs ett både-och i dettasammanhang, både lättillgängligt material och meringående och utförligt material som experterna kanha tillgång till. Dessutom förstår jag inte liknelsenmed en telefonkatalog. Om man skall söka efter etttelefonnummer till en viss person eller till ettföretag räcker det inte med en populärversion somanger medeltalet av alla telefonnummer, utan dåbehöver man en hel telefonkatalog. (Applåder)Dessutom, , slutförhandladesdetta avtal i väsentliga delar redan under förra året.Men sedan fick vi omförhandla en del av avtalet,nämligen den institutioinella delen. Avtalet förelågi februari i år.Nu säger att det inte finns någramöjligheter att ta ställning till detta, att riksdageninte har kunna behandla det hela och att det harvarit så svårt. Och så griper hon sig an ett antalargument som riktar in sig på formalia närargumenten tryter i sak. Men, , skriver vi ju november. Redan den 11--12 aprilansåg sig rörelsen Nej till EG, i vilken GudrunSchyman intar en framträdande plats, kunna taställning till och sade ett rungande nejtill . Kan då inte ta , i synnerhet som riksdagenunder hela arbetets gång har hållit sig noggrantinformerad även om de hemliga delarna i de utskottsom har sysslat med dessa frågor?Nej, det som vi hör här från nog mindre ett uttryck för ärligt uppsåt eller förGudrun notoriska motstånd mot , utan snarare ett uttryck för attVänsterpartiet är splittrat i denna fråga.Herr talman! Det är med största tillfredsställelsesom jag konstaterar att isitt betänkande över så tydligt visar påfördelarna med detta avtal. Utskottet pekar bl.a.på den fria rörlighet för medborgarna i somdetta avtal leder till. Vidare framhålls ibetänkandet att samarbetet inom EES kan leda bättre ekonomisk utveckling i . Utskottetpekar särskilt på att en öppen marknad för offentligupphandling kan bli av särskilt stor betydelse förviktiga branscher i det svenska näringslivet.Avskaffandet av handelshinder för varor och förtjänster ökar de små och medelstora företagensexportmöjlighter.Jag ansluter mig helt till dessa bedömningar, ochjag hoppas, som flera talare före mig, att justviktiga delar av utskottets yttrande skall kunnagöras tillgängliga för en bred allmänhet. Jag tror attdet skulle tjäna ett viktigt informationssyfte.EES-avtalet bör ge viktiga impulser till svensktnäringsliv, till stora, medelstora och små företag iolika branscher och i alla delar av vårt land.