prot · GG0940 · 1992-12-08 00:00:00 — Denna princip tarsig bl.a. uttryck i artikel 61, sominnehåller ett generellt förbud mot allt offentligtstöd som kan snedvrida konkurrensen och påverkasamhandeln. I denna bestämmelse finns dockstipulerat möjligheter till undantag i vissa fall, t.ex.för stöd till regioner med ekonomiska problem ochindustrier med strukturella problem.Varvsindustrin är en sådan sektor som inom EGbedömts ha strukturella problem. Ett särskiltrådsdirektiv reglerar frågan om stöd till varven.Detta direktiv gäller t.o.m. den 31 december 1993.Efter detta datum skall i princip allt varvsstödupphöra, såvida inte beslut om förlängt varvsstödfattas.Till har fogats en gemensamdeklaration i vilken de avtalsslutande parternauttalar att det generella förbudet mot offentligt stödinte skall tillämpas inom varvsindustrin så längeEG:s varvsdirektiv är i kraft, dvs. till utgången avår 1993.Sverige kommer genom EES-avtaletsbeslutsmekanismer att ges möjlighet att deltaga iutarbetandet av ett eventuellt nytt direktiv påområdet. I samband med detta kommer visjälvfallet att verka för att alla varvssubventionerutfasas.Det stöd som beviljats varv i det forna DDR är avextraordinärt slag och motiveras av det extremtansträngda ekonomiska läget och det stora behovetav omstrukturering. Dessutom är stödet villkoratmed en skyldighet för att minska deösttyska varvens produktionskapacitet med 40 %fram t.o.m. . Vad gäller dedanska följdåtgärderna, omfattar de enligt deuppgifter vi fått endast en förlängning av gällandenationella stödregim. Det danska stödet liggerinom den i varvsdirektivet fastställda ramen.Anf. 213 i (m):Fru talman! Det är riktigt att jag fören tid sedan hade en debatt i den här frågan medPer , men därefter har vi kunnat läsa ipressen att danskarna har beslutat att förlänga sittstöd till varven. Det här drabbar svenska företag,som tävlar på samma marknad som de danska,norska och tyska varven.Det intressanta i svaret är att statsrådet säger att detdanska agerandet bara är en förlängning. Dåundrar jag: När flera länder kommit överens om ensak, kan då ett land ensidigt genomföra enförlängning? Statsrådet säger själv att varvsstödetskall upphöra 1993. har danskarna gått ut ochsagt att man skall förlänga det eller öka det -- däromkan vi tvista, men det är ointressant. Faktum är attden danske ministern med ansvar för de härfrågorna enligt pressen har sagt att han inte villexportera danska arbetstillfällen till andra länder.Då är min fråga till statsrådet: När länderna inomEG kommit överens om att ha ett varvsstöd underen på grund av problem som finns förvarven, kan ett land då ensidigt själv besluta attförlänga det stöd som man tidigare kommit överensom att det fanns ett slutdatum för?Anf. 214 Statsrådet ():Herr talman! Såvitt jag vet har ingen EG-stat rättatt ensidigt besluta om införande av stödregimer tillvarvsindustrin. Även inom ramen förvarvsdirektivet gäller att allt stöd måste anmälasoch godkännas av innan det kanverkställas. Motsvarande kontroll kommer förövrigt att utövas på EFTA-sidan av EFTA:sövervakningsorgan ESA.I fråga om just varvsstödet vill jag också tillägga attvi under EES-förhandlingarna mycket hårtarbetade för all avveckling av varvsstöd redan frånden , alltså från den tidpunkt då skulle träda i kraft. Vi lyckades tyvärr inteåstadkomma detta. Vi kunde emellertid komma sålångt att det finns ett gemensamt beslut om attnuvarande direktiv skall utlöpa vid utgången av dethär året och, vilket inte är minst viktigt isammanhanget, att vi kommer att få möjlighet attpåverka utformningen av det framtida direktivet.Jag har därför goda förhoppningar om att vi skalluppnå vad vi båda gemensamt eftersträvar,nämligen konkurrensneutralitet i det häravseendet. Även om jag beklagar det danska stödetliksom den konkurrenssnedvridning som är en följdav de åtgärder som har vidtagits i DDR, så får jagkonstatera att de ligger i linje och är förenliga medden överenskommelse som har träffats mellanEFTA-länderna och EG på det här området ochsom har lagts fast i EES-avtalet.Anf. 215 i (m):Herr talman! Jag är säkert en lika stor EG-anhängare som statsrådet. händeremellertid saker och ting som är svåra att förklara.Statsrådet säger att man inte ensidigt kan beslutaom en höjning eller en förlängning, men det är vadDanmark gör. Vad finns det för möjligheten tillsanktioner mot ett land som bedriver enverksamhet som man tidigare kommit överens omatt man inte skulle bedriva?Anf. 216 Statsrådet ():Herr talman! Som jag sade finns det inte någonförpliktelse mellan EFTA-länderna och EG ochalltså ingen förpliktelse gentemot . Hadedet stridit mot överenskommelsen i ,hade vi kunnat ta upp frågan och i sista hand kunnatföra den till domstolen.Nu är det här en intern EG-fråga. Danskarna harinte rätt att ensidigt, internt inom EG, vidta de häråtgärderna, utan de måste ha Kommissionensgodkännande. Jag kan icke direkt svara på omdanskarna har fått det godkännandet, men såvittjag förstår måste de ha det, annars är det en interntinom EG regelstridig åtgärd, som Kommissionen iså fall kan ingripa mot. Vi har tyvärr ingamöjligheter att påverka den här utvecklingen.Jag har inte hört att det skulle vara en regelvidrigåtgärd från dansk sida, och det skulle i så fall betydaatt Kommissionen har givit sitt godkännande fördet här året. På den punkten är jag emellertid intehelt säker.Anf. 217 i (m):Herr talman! Jag hoppas att vi framöver slipper taupp sådana här fall. Det är svårt att agera för EG,att tala om lika konkurrens där ingen skillnad görsmellan det ena och det andra landet, om ett landtydligen ändå och -- som statsrådet säger -- troligenmed Kommissionens godkännande kan agera pådet här viset. Man var ju överens om en tidpunkt dåsubventionerna skulle upphöra. Då är det stötandeatt ett land tydligen ändå ges möjlighet att agera istrid mot det beslut som har fattats.Anf. 218 Statsrådet ():Herr talman! Jag hoppas att en sådan här situationinte skall behöva uppstå efter det att avtalet harträtt i kraft och det därmed finns en fördragsenligförpliktelse mellan EG och EFTA. Som det nu ärfinns det alltså ingen förpliktelse från dansk sida.Det finns inget åtagande gentemot oss att intebibehålla stödet. Så vi kan inte i något avseendeåberopa ett avtalsbrott.Det här innebär -- för att vända på resonemanget --att vi, när träder i kraft och vi får deltai utarbetandet av det nya varvsdirektivet, tack vareett internationellt samarbete -- inom ramen förEES men också inom , där vi arbetar vidarepå det här -- kan medverka till att dennakonkurrenssnedvridning undanröjs.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1992/93:276 om svenskcykelindustri och tullskyddetAnf. 219 Statsrådet ():Herr talman! har frågatnäringsministern om han är beredd att ta initiativtill förändringar som ger svensk cykeltillverkningsamma tullskydd som konkurrenterna i Europa.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Jag vill först beklaga att läget för Monark CrescentAB nu blivit sådant att man tvingats avisera ennedläggning i och kommunbegärde hos att densvenska tullen på cyklar skulle anpassas till dentullnivå som råder inom EG. Bakgrunden tillframställningen var ökningen av importen av cyklartill låga priser från Taiwan.Den utredning jag lät göravisade att de svenska cykeltillverkarnas situationvar besvärlig men att det inte var entydigt att dettaenbart berodde på importen från . Minbedömning var vidare att en förtida anpassning tillEG-nivån av tullnivån på cyklar kunde skapa ettolyckligt prejudikat vad gäller tullarna på andravaruområden.Min reaktion på företagets framställning var därföratt jag inte var beredd att föreslå regeringen entulländring av den typ som föreslagits.Jag framförde emellertid också till företaget hade möjlighet att göra en framställning tillKommerskollegium om åtgärder enligt den s.k.skyddsklausulen i eller om åtgärdermot illojal konkurrens i form av dumpad import ienlighet med förordningen (1985:738) omdumpnings- och subventionsundersökningar.Någon sådan framställning har inte inkommit. Omen undersökning av skulle visaatt det var motiverat att vidta en åtgärd av dettaslag, skulle jag naturligtvis inte tveka att föreslådet.Anf. 220 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Jag konstaterar att svensk cykelindustri tenderaratt röna samma öde som tekoindustrin.Förmodligen blir cykelindustrins öde ännu värre --den är nämligen på väg att slås ut helt.Cykelindustrin drabbas inte enbart avlågprisimporten från . Det står klart. Bristenpå tullskydd i gör dessutom atttillverkningen med fördel flyttas till andra länder,exempelvis, för att man på så sätt skallfå en hemmamarknad.Det som händer med den svenska cykelindustrinborde vara skäl nog för ministern att ta initiativ åtgärd som ger oss skyddstullar mot . Dethandlar inte enbart om , även om det just nugör det. håller på att bygga upp sintillverkning, och med förutsättningar ärbedömningen att man kommer att dumpamarknaden på cyklar även i Sverige.Eftersom med sin stora marknad harett skydd, ökar trycket på . Det syns myckettydligt på importstatistiken. Jag anser att densvenska regeringen måste handla , annars är densvenska cykelindustrin utslagen inom en snarframtid.Anf. 221 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först säga att jag delaruppfattningen att den svenska cykelindustrin är i ettbesvärligt läge. Det råder inget tvivel om attkonkurrensen från utlandet har varit en starktbidragande orsak till detta.Den fråga som ställs här gäller om jag är beredd atthöja tullarna som följd av detta och anpassa demtill EG-nivå. Att vidta en åtgärd av den typen vore,både av principiella skäl och av hänsyn till de nupågånde GATT-förhandlingarna, att sända utalldeles fel signal.Jag kan försäkra att vi får massor av olikaframställningar om att vi skall göra tullförändringari avvaktan på EG-medlemskapet. Men både när detgäller tullsänkningar och när det gällertullhöjningar anser jag det vara naturligt attavvakta EG-medlemskapet, inte minst därför attjag tror att vi är eniga om att vi inte skall bygga uppen tullmur mot omvärlden inför den dag dååtminstone jag hoppas att skall bli medlemav EG.Nu sades det att det här var fråga om dumpadexport från och . Jag uppfattade direktordet dumpad. Då ställer sig saken naturligtvis påett annat sätt. Om det skulle förhålla sig på detsättet och det kan påvisas att det här är fråga omdumpning, kan den frågan, på framställning av detberörda företaget, mycket väl prövas i den ordningsom är föreskriven förantidumpningundersökningar. Men som jag sade imitt svar har någon sådan framställninginte gjorts av det berörda företaget. Jag kan alltsåinte handla efter den linjen.Anf. 222 ():Herr talman! Jag är fullt medveten om att det ärbesvärligt att diskutera höjda tullar. Vi bordeegentligen diskutera det motsatta. Men ärsituationen som den är.Jag efterlyser en öppning i den här frågan, så att vi,och även cykelarbetarna här i landet, ser enljuspunkt någonstans som tyder på att den härfrågan skall kunna drivas vidare. Det vore bra att fåen upplösning för att kunna jobba framåt i enpositiv anda.Anf. 223 Statsrådet ():Herr talman! För det första uppfattar jag att AlfEriksson och jag är eniga om att ett medlemskap iEG inte får leda till att vi bygger upp tullar motomvärlden, även om i det här falletuppenbarligen är beredd att förorda detta.För det andra ställer frågan om maninte kan se några öppningar. Om det förhåller sigpå det sätt som säger, att det är frågaom dumpad export från de berörda länderna, finnsdet möjligheter att pröva just den frågan. Migveterligen har EG gjort en sådan prövning eller är ifärd med att göra det. Det finns legala instrumentoch möjligheter också för oss att pröva den frågan.Det kan alltså göras i detta speciella fall.Anf. 224 ():Herr talman! Vi delar uppfattningen om frihandel,men det finns ju ingen regel utan undantag. I dethär fallet har vi hamnat på undantag.Jag skall ta med svaret till berörda. Jag hoppas attdet kan bli en lösning på problemet utifrån denbakgrund som jag har beskrivit.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1992/93:287 om EES-avtaletAnf. 225 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta i det fallfolkomröstningsresultat eller eventuellt senarelagtbeslut i något land skulle försena EES-avtalet.Det schweiziska folket har som bekant ifolkomröstningen sagt nej till . Vi respekterar självfallet detta beslut,som vi beklagar att en viktigsamarbetspartner inte kan delta i EES-samarbetet.Den avtalade tidpunkten för ikraftträdande avavtalet kommer inte att kunna hållas. Vi väntarfortfarande på resultatet av folkomröstningen iLiechtenstein , men redannu inriktar vi alla våra ansträngningar på att sättaavtalet i kraft för deåterstående länderna.Avtalet innehåller bestämmelser för den situationsom nu har uppstått. Om ett land inte kanratificera, skall en s.k. diplomatkonferens inkallasför att se över avtalet och göra nödvändigajusteringar.Från svensk sida är utgångspunkten att den översynav avtalet som blir nödvändig skall begränsas teknisk genomgång. Det betyder attsakinnehållet i avtalet skall lämnas oförändrat.EES-utskottet har i sitt betänkande framhållit attavtalet är ett resultat av en lång och grundligprocess. Beredningsprocessen finns väl beskriven ibetänkandet, där utskottet framhåller att ett stortantal myndigheter och organisationer som berörsav fortlöpande har varit involverade iförhandlingsarbetet och haft tillfälle att framförasina synpunkter.Vidare framhåller utskottet att om det visar sig attnågot EFTA-land inte kan eller kommer att kunnaratificera avtalet, är det angeläget att enöverenskommelse med samma innehåll som ändock kommer till stånd med en så bredanslutning som möjligt bland EFTA-länderna.Detta är också regeringens linje. En sådanöverenskommelse kommer i enlighet medutskottets betänkande att föreläggas förgodkännande.Anf. 226 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Utvecklingen har så att säga rasat förbi oss här. Jagskrev frågan med tanke på att den skulle kommaupp . Då hade statsrådet intemöjlighet att vara här, därför skrev jag om den litetgrand och daterade den på nytt.Men frågan är inte mindre viktig för det. har vialltså sett hur det gick i . Jag tillhörde demsom varnade för detta i EES-dabatten och villeåterförvisa ärendet. Jag kände på mig att dettaskulle hända i . Det var ju ingenhögoddsare i och för sig.Jag är alltså orolig för misstämningmed våra grundlagar. Det har påpekats från mycketvederhäftigt håll i debatten -- den debatt som iblandkallas för fem-i-tolv-debatten.Nu är vi i den förseningssituation som ingen villehöra talas i debatten före EES-beslutet. Jag skullealltså kunna säga: Vad var det jag sade? Men detfinns ingen anledning att vara skadeglad. Jag ärorolig för avtalet.Jag undrar hur det blir för oss i . Måstevi inte ta en ny i debatt i kammaren inför det nyabeslutet? Hur skall vi göra med allt som har häntefter ? Det är ju det som hänt efter den31 juli som vi hade med i vårt beslut om . Det lär ju vara så att det är ett hundratalrättsakter ytterligare som vi skall ratificera. Hurskall vi klara den biten? Är det inte dags att vi nugår ut med en massiv information om ?Anf. 227 Statsrådet ():Herr talman! Jag är också bekymrad över den härutvecklingen. Jag känner en oro för avtalet. Det ärjust av den anledningen som jag anser att det ärviktigt att vi kommer till skottnär det gäller att sätta avtalet i kraft, trots attSchweiz valt att inte följa med tåget.Nu kom inte detta schweiziska nej som en blixt frånklar himmel. Även utskott har i sinvishet förutsett den här situationen och uppmanarregeringen att vidta erforderliga åtgärder för attsätta avtalet i kraft, även om något land -- man hadeväl framför allt och iåtanke -- skulle hoppa av avtalet.Frågan om grundlagsenligheten har, som bekant,noga granskats. Den finns kommenterad i ettbetänkande. har alltså tittatpå frågan. Likaså har lagrådet tittat på den. Avtalethar alltså på sedvanligt sätt varit föremål förgranskning i lagrådet. Den samlade uppfattningenär att avtalet är förenligt med grundlagen. Annarsskulle det med all sannolikhet inte ha godtagits avdenna riksdag.Tage frågar hur vi skall förfara med derättsakter som EG har beslutat om efter den 31 julioch som naturligen bör utgöra en del av detframtida samarbetet mellan och EG. Jagkan endast säga att det här kommer att successivtförhandlas fram, parallellt med ikraftsättandet avavtalen, och i sinom tid föreläggas riksdagen.Slutligen till informationsfrågan. Jag vill bara sägaatt jag delar helt uppfattning ombehovet av ytterligare information. Vi kommer attsatsa på detta.Anf. 228 ():Herr talman! Det var trevligt att höra att statsrådetoch jag är inne på samma linje. När det gäller denEES-debatt som vi hade för två tre veckor sedanhar jag en känsla av att den allmänna inställningenhär i kammaren var att det inte finns några problempå informationssidan, att informationen har varittillräcklig osv. Det tycker jag definitivt inte. Det ärdärför bra om vi kan enas om att det är dags att göraen ordentlig informationsinsats.EG spurtade ju ordentligt på höstkanten när detgällde att anta nya lagar och regler. Däri ingårmånga bestämmelser på varuområdet ochbestämmelser om offentlig upphandling av tjänster,avreglering av landtransporter osv. Det gäller ävenförsäkringsverksamheten och andra frågor som kanvara av mycket stort intresse. Jag tycker nog att detfinns anledning att ta tillkommande rättsakter påallvar.Anf. 229 Statsrådet ():Herr talman! säger att det är dags attgå ut med ordentlig information. Jag vill nog göraen liten korrigering på den punkten. Enligt minmening har vi gått ut med ordentlig information omEES-avtalet. Knappast något avtal har det välinformerats så mycket om som just EES-avtalet.Men det finns inget bra som inte kan göras bättre.Redan i den riksdagsdebatt där antogsaviserade jag ytterligare information. Sedan desshar vi gått vidare.Jag hoppas att vi skall kunnanå ut till alla hushåll med information som bl.a. rörEES-avtalet.När det gäller de tillkommande rättsakternainstämmer jag helt i vad säger. Detär angeläget att de får en lika noggrann granskningsom de hittillsvarande rättsakterna fått. Dekommer efter sedvanlig prövning att föreläggasriksdagen för godkännande.Anf. 230 ():Herr talman! Vi är överens om att det behövsinformation till hushåll t.ex. Ja, det har gettsordentlig information, men till vem? Informationhar alltså getts, men på ett plan där gemene maninte kunnat tillgodogöra sig den.Jag vill påstå att massmedia också vaknat alldelesför sent i det här sammanhanget.När det gäller grundlagsfrågorna är vi inte överens,ministern. Det finns ju en grundlagsutredning införEG, och den beräknas förelägga sina resultat ifebruari. Jag tycker att det fortfarande finnsanledning att avvakta de resultaten.Hur har regeringen det med beredskapen när detgäller EES? Ännu så länge har ju merparten avEG-länderna inte fattat beslut. Man kan spekulerai orsakerna. Det är möjligt att de avvaktat Schweizbeslut för att slippa fatta dubbla beslut i sinaparlament. När kan man räkna med en ratificeringav avtalet?Anf. 231 Statsrådet ():Herr talman! Först när det gäller informationen.Det finns inget bra som inte kan göras bättre. Viskall lära av gjorda misstag. Jag hoppas att TagePåhlsson medverkar till att vi nu intensifierarinformationen kring medlemskapet, så att ingennär den dagen kommer kan säga: Jag hade intetillfälle att sätta mig in i konsekvenserna av ettmedlemskap.Sedan när det gäller godkännandet av EES-avtalet.Först och främst tror jag att en majoritet avmedlemsländerna i EG och hargodkänt det. Men det viktiga är att jag inte harnågon anledning att tro att det finns annat äntekniska svårigheter på vägen för ett godkännandeav avtalet. Detta låg i korten när avtalet måsteomförhandlas av schweizarna. Vi har också fåttklara uttalanden från EG efter den schweiziskafolkomröstningen om att man avser att gå vidareoch att man är inställd på att sätta avtalet i kraft såsnart som möjligt. Det tar vi fasta på.Anf. 232 ():Fru talman! Beträffande de som harfattat beslut om ett avtal har jag fått upplysningarfrån olika håll, bl.a. från riksdagensutredningstjänst, om att det förhåller sig på det sättsom jag anger i min fråga. Det är alltså endastPortugal och som har fattat beslut. Dessutomskall fatta ytterligare ett beslut i sittparlament. Men det lär inte vara några störreproblem med det.Vissa länder, t.ex. och , är mycketljumt inställda till och till EES-fråganöver huvud taget. Man kan fråga sig vad somkommer att hända där.I dag har alltså merparten av intefattat beslut.Jag ställer mycket gärna upp och kommer att göravad jag kan när för att sprida information. Men jagtycker att vi skall jobba tillsammans och verkligengå in för arbetet med att informera om EES och välockså för att satsa de medel som behövs.Anf. 233 Statsrådet ():Herr talman! Jag tackar för det beskedet. Medgemensamma insatser skall vi öka och förbättrainformationen rörande både EES ochmedlemskapet.När det gäller inställning vill jag inteutesluta att har rätt rent tekniskt.Men det finns ett alldeles färskt uttalande om attEG-länderna är angelägna om att sätta avtalet ikraft . EFTA:s ministermöteäger rum . Från svensksida kommer vi att verka för att endiplomatkonferens inkallas, förhoppningsvis ijanuari, för att besluta om ändringar som erfordrasför att avtalet skall kunna sättas i kraft och för attden försening som ovillkorligen följer avschweizarnas nej skall kunna begränsas till entidrymd . Allaansträngningar kommer att inriktas på detta. Jaghar goda förhoppningar om att vi skall kunnaåstadkomma ett tillfredsställande resultat i detavseendet.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1992/93:284 ommiljöprövningen av RödkobbsledenAnf. 234 Statsrådet ():Herr talman! har, med anledning avplanerna på att dra en ny farled överRödkobbsfjärden i , frågatmig på vad sätt jag avser att säkerställa att förslagetom Rödkobbsleden blir föremål för en tillräckligtingående prövning från miljösynpunkt.En ny farled över Rödkobbsfjärden har återaktualiserats genom utredningen om färjetrafikentill och från . och landstingsrådet i skrivelser till Miljö- ochnaturresursdepartementet väckt frågan omregeringen skall pröva en sådan farled enligt 4 kap.naturresurslagen.En viktig uppgift för den nämnda utredningen harvarit att kartlägga och analysera hur färjetrafikenoch den anknytande landtrafiken kan utformasmed hänsyn till såväl miljön som ett effektivttransportsystem. Utredningen har lämnat sinrapport till Kommunikationsdepartementet.Utredningen har remissbehandlats och bereds förnärvarande i regeringskansliet.Inrättande av nya allmänna farleder prövas enligtfarledslagen (1983:293). I sammanhanget börnämnas att hushållningsbestämmelserna inaturresurslagen från även skalltillämpas i beslut om inrättande av allmän farled.Farleden kan också prövas enligt 4 kap.naturresurslagen. Något beslut i den fråganföreligger emellertid inte, och jag kan självfalletinte här föregripa ett eventuellt ställningstagandeav regeringen i den frågan.Oberoende av hur en eventuell farled överRödkobbsfjärden kommer att prövas måstenumera en miljökonsekvensbeskrivning upprättas.En sådan beskrivning skall möjliggöra en samladbedömning av den planerade farledens inverkan påbl.a. miljön och hushållningen mednaturresurserna.Anf. 235 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fråga. Som statsrådetnaturligtvis är väl medveten om är planerna på attdra en farled över Rödkobbsfjärden något somväcker en hel del bekymmer bland människor somhar ett engagemang för miljön i Stockholmsskärgård. Det innebär betydande ingrepp i en fjärdsom har varit ganska ostörd, i varje fall närdet gäller tyngre trafik.Det är viktigt att denna fråga får en så omsorgsfullprövning som möjligt och att en farled inte kommertill stånd om man inte har försäkrat sig om att dettakan ske utan negativa miljökonsekvenser avbetydelse.