prot · GG0944 · 1992-12-14 00:00:00 — Det är därför ganskaanmärkningsvärt att regeringen nu villtidigarelägga avskaffandet avprisregleringsavgiften utan att redovisahur finansieringen skall ske i fortsättningen.Om nuvarande finansieringsform inte ersätts meden ny, måste huvudmännen för de berördaverksamheterna redan tidigt förberedakraftiga neddragningar. De som då blir berörda ärbl.a. , RiksförbundetSvensk trädgård, samt SLU:s verksamhetför trädgårdsodling i Balsgård och i Ultuna.Jag vill ställa ytterligare en fråga tillutskottsmajoritetens företrädare. Av betänkandetframgår att inom korttillsätter en arbetsgrupp för att lösa dessa frågor.Kan utskottsmajoriteten lova att man aktivt skallmedverka till att arbetsgruppen blir tillsatt snabbtoch att arbetet där kommer att intensifieras?Herr talman! Tills klart besked har getts omalternativ finansiering i de av mig berödasektorerna, ansluter jag mig till densocialdemokratiska reservationen.Anf. 22 ():Herr talman! Jag skall be att först få instämma i detsom sade i sitt huvudanförande för enstund sedan. Han har där på ett utmärkt sättanalyserat jordbrukarnas situation i allmänhet ochvåra nyetablerade lantbrukares ekonomiskaproblem i synnerhet. Den mest betydelsefullaorsaken till just deras situation är utan tvivel vårtlands höga kostnads- och ränteläge. Att drivajordbruk är mycket kapitalkrävande. Således ärpriset på pengar en viktig faktor. Det är just därförsom åtgärder som syftar till att åstadkomma balansi ekonomi, som i sin tur kan ge oss lägreräntor, är så oerhört viktiga också för vårmodernäring. Här har vi som är satta att fattabeslut om rikets affärer ett tungt arv när det gälleratt reda ut resultatet av decenniers ekonomiskavanstyre.Kostnader för lantbruk och jordbruk är emellertidinte bara räntor. Kostnader för produktionsmedel iform av växtnäring, energi, skadedjurs- ochogräsbekämpning, foder till djuren, transporter,byggnader -- listan kan göras lång -- är nödvändigaför produktionen. Även i detta sammanhang har desvenska bönderna högre kostnader är sinaeuropeiska bröder.Regeringen har vidtagit en del konkretaåtgärder och aviserat ytterligare. En del av skattenpå handelsgödsel tas bort med omedelbar verkan.Det är bra. Det sänker produktionskostnaderna fört.ex. spannmål med 7--per kilo. Den s.k.proteinprisregleringen tas bort. Det är också bra,eftersom detta sänker kostnaden föranimaliproduktionen i svenskt jordbruk. Men KarlErik måste gå vidare. Vi har fortfarande enskatt på handelsgödsel. Den kallas ofta miljöavgift.Men det finns inte någon motsvarighet till denna iandra länder. Jag menar att även den måste tasbort.En ekonomiskt optimal användning av konstgödseloch bekämpningsmedel utgör ingen miljöskadaeller miljöfara. I de s.k. Mellbyförsöken i södraHalland bedrivs genom iHalland omfattande studier för att utrönaurlakningen av näringsämnen vid olika gödselgivor,och vid skiftande förhållanden.Mycket kortfattat kan man om utredningen somhar pågått -- jordbruksutskottet harsjälvt studerat den vid ett besök på platsen -- sägaatt gödsling i rätt mängd och intemedför urlakning genom dräneringsvattnet. på det sättet att ingen gödsling alls med tyföljande svag gröda, innebär en större urlakning urjorden än vid en optimal gödsling och med en godgröda. Att då göra som Socialdemokraterna gör isin reservation yrka på att hela gödselskatten skallbehållas, har alltså inte något med miljöhänsyn attgöra. Med det utgör ett allvarligt hot mot en redandålig lönsamhet för jordbruket. I frågan omanvändning av konstgödsel, bekämpningsmedeloch, vilket kanske bör tilläggas, vid användning ochhantering av naturlig gödsel, är jag övertygad omatt information och utbildning är den enda och rättametoden för en god miljömedvetenhet.Jag är också övertygad om, som vidflera tillfällen påpekade, att vi inte ytterligare fårförsämra produktionsmöjligheterna för svensktlantbruk. Vi riskerar då att få en ökande utslagningav företag. I stället för effektivitetsvinster, kommervi att få uppleva betydande omfördelningseffekter.Resurser kommer att omfördelas från landsbygd tillstad, från svenska bönder till utländska bönder ochfrån jordburk till industri. Det blir rent av på detsättet, om scenario blir som allrasämst, att vi omfördelar från befintliga bönder tilldem som efter konkurser köper gårdar till ettrealisationspris. En sådan omfördelning hoppas jagatt inte någon av oss vill se.För att undvika denna utveckling är det avgörandeatt vi redan nu ger svenskt jordbruk sammaproduktionsmöjligheter som gäller för EG:sjordbrukare. Om vi inte gör det, riskerar vi attframöver få betala en stor räkning i form avarbetslöshetsstöd och i form av kreditförluster. Ochdetta brådskar, herr talman, eftersom läget ärkritiskt. Jag avslutar med att yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 23 () replik:Herr talman! var inne på det somman får höra i stort sett , nämligen vad somär grunden till vår dåliga ekonomi, och hanhänvisade , osv.Jag skall ställa en fråga. På vilka områden prutadeoppositionen ? Vi upplevde att det intevar någonstans, utan man krävde ständigt mer ochmer resurser i förhållande till de propositioner somSocialdemokraterna lade fram. Det var dessutomSocialdemokraterna som tog initiativ till denstrukturförändring, den strukturomvandling, somskedde. Jag är mycket glad över att den kunde ledatill att vi fick en så stor enighet i kammaren. Denvar i stort sett nödvändig för att jordbruket skullefå de bästa förutsättningarna i denna situation.Det finns inga regleringsavgifter på handelsgödseloch bekämpningsmedel inom EG, sade . Okej, det är i och för sig riktigt. Men skallvi resonera på samma sätt när vi skall förhandla omdjurskyddslagen och när vi skall förhandla omövriga frågor där vi i redan är långt frammeoch där vi bör hävda vår syn på dessa frågor?Jag vill också passa på att säga att det inte alls ärsäkert att vår reservation innebär mindre pengar.Vad som är osäkert är hur mycket pengar som gårtill skördeskadorna. Det vet vi inte. Vi har inte fåttnågon sådan uträkning. I övrigt andaspropositionen mycket stor osäkerhet på olikaområden. Det har varit ett bekymmer för oss.Därför ansåg vi att alla de pengar som vi har anvisatskall gå till djurbidragen.Sedan några ord om handelsgödseln. Det fanns juett motiv till för att inte vidta den aktuella åtgärden.Man får förstå de bönder -- det gäller här ca 30--av volymen -- som har köpt in handelsgödseloch fått erlägga avgift. Självklart har det ocksåkommit kritik från branschen.Socialdemokraterna har den allra största respektför jordbruket och dess utövare. Jag är ocksåmedveten om att den svenske jordbrukaren ärmycket skicklig och om att den omställningsprocesssom vi nu befinner oss i innebär många svårigheterför näringens utövare. Därför är det mycket viktigtatt vi i så stor utsträckning som möjligt håller fastvid de beslut som vi har fattat.I samband med företagsamhet, det gäller kanskeframför allt jordbruket, måste det ges så långsiktigabesked som möjligt. Det tycker jag att vi gav 1990.Låt oss hålla fast vid de beslut som då fattades.När det sedan gäller regleringsavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel står det ibetänkandet att dessa skall finnas med underövergångstiden.Anf. 24 () replik:Herr talman! Jag har i och för sig inte pekat utnågon syndabock när det gäller de senastedecenniernas ekonomiska politik. Från olika hållhar det sagts att flera får ta sitt ansvar härvidlag.Men nog var det väl på det sättet, , attvi i opposition ofta pekade på och varnade för denutveckling som var på gång. Vi prutade och prutadeoch hade alltid alternativa budgetar, vilka viemellertid inte kunde få igenom. Det var väl t.o.m.på det sättet att de kraftigaste varningarna iblandkom från eget håll.Beträffande djurskyddsfrågorna ligger vi i ,som också påpekade, långt fram. Vihar ju långtgående krav och långtgåendebestämmelser. är det kanske rent av litet förstor klåfingrighet härvidlag. Här tycker jag att viskall förhandla med EG inför ett inträde. Vi skallpåverka de länderna. Vidare är det ju bekant attdet pågår en ganska kraftfull diskussion i till förmån för en skärpning avdjurskyddsreglerna.Så något om skördeskadeskyddet. Vi har inte setthur mycket som skall tillkomma. Det beror väl heltenkelt på, vilket också redovisats inför utskottet,att vi i siffror ännu inte riktigt har klart för oss hurstora skadorna är och vilka områden i detär fråga om. Jag är övertygad om att det ärjordbruksministerns avsikt att, så fort de frågornaligger på bordet, lägga fram ett förslag omfördelningen.Rättvisefrågorna tar också upp. Detgäller gödselmedelsavgiftens avskaffande. Jo, detär klart att det väl alltid är svårt att komma ur ettregleringssystem -- däremot är det lätt att kommain i ett sådant. När man är på väg ut ur ettregleringssamhälle, blir det alltid tröskeleffekter.Någon blir lidande, och någon tjänar på systemet.Just det är en av avigsidorna i ettregleringssamhälle.Anf. 25 () replik:Herr talman! Först och främst gäller detdjurskyddet. Det som säger ärriktigt, dvs. att man inom EG rör sig i sammariktning som vi när det gäller djurskyddslagen.Beslut har fattats i anslutning till vår behandling avden senaste djurskyddspropositionen. Det ärnaturligtvis ett bevis på att man har sneglat på vårabeslut. Självfallet finns funderingen om det är frågaom klåfingrighet när man i detaljer gåttlitet för långt.Hur som helst har man i andra länder i nogastuderat vår djurskyddslag. Man har åstadkommiten opinion i de olika länderna för en bättredjurhållning och en bättre djurskyddslag. Det skallvi vara glada över. Jag är helt övertygad om attSverige har påverkat i det avseendet.När det sedan gäller propositionen och det som sägsom de olika områdena skulle jag hemskt gärna viljahöra något område nämnas där oppositionen velatpruta i fråga om Socialdemokraternas förslag påjordbrukets område under socialdemokratiskregeringstid.Vidare tycker jag inte att jag har fått svar på fråganom det blir några pengar till spannmålsodlarna. Blirdet alltså något arealstöd från de pengar som nuanvisats, eller uteblir de pengarna?Anf. 26 () replik:Herr talman! Den prutning som yrkarpå skulle innebära att det definitivt inte blev någrapengar vare sig till skördeskadeskydd eller tillväxtodling.Ministern skriver i klartext i sin proposition att endel av pengarna skall gå till skördeskadeskyddet.Naturligtvis är två vägar tänkbara när det gällerkompensationen till växtodlingen: antingen genomett generellt arealstöd eller viaskördeskadeskyddet.Jag har fullt förtroende förJordbruksdepartementets förmåga att bedöma densaken när siffrorna beträffande årets skördeskadorligger på bordet.Åke Selberg återkommer till djurskyddsfrågorna.Jag tycker faktiskt att det inte finns anledning attträta därom här i kammaren. Vi är ju ganskaöverens i de frågorna. Vi är t.o.m. överens om attvi i viss mån skall titta på de gällande reglerna ochundersöka om de är skäliga eller inte. harbeslut fattats i utskottet och sedermera också här ikammaren om en utvärdering av frågan om det s.k.betestvånget för mjölkkor. Här tror jag således attfull samsyn finns.Anf. 27 i (kds):Herr talman! Jordbruksministern utlovar i denproposition som ligger till grund för dagensbetänkande från jordbruksutskottet en mer utförligpresentation av och riktlinjer förjordbrukspolitiken framöver. Det här skallpresenteras i den kommande budgetpropositionen,dvs. I avvaktan därpå finns detegentligen inte så mycket mer att säga än vad jaganför i det särskilda yttrande som är bifogat tillbetänkandet. har tidigare redovisatden svåra situation som många svenska lantbrukarebefinner sig i.Det är bara att beklaga att senfärdigheten när detgäller att justera livsmedelspolitiska beslutkan komma att få ödesdigra konsekvenser förmånga enskilda och familjer inomjordbruksnäringen.Det jag skriver i det särskilda yttrandet om attgarantipriset för spannmål sänks till en sådan nivåatt det blir svårt att producera utan förlust ärverkligen ingen överdrift, tvärtom. Detta kommeratt leda till ekonomiska problem för mångalantbrukare. Därigenom kan stora kapitalvärden gåförlorade, som arbetslösheten pålandsbygden kan komma att öka högst påtagligt.För att undvika denna utveckling måste svensktlantbruk ges med jämförligakonkurrensvillkor. Jag hoppas attbudgetpropositionen innebär en ljusning på denfronten.Herr talman! Jag hoppas också att den DN-artikelav -- artikeln var införd iDagens Nyheter -- innebär attjordbruksdebatten framöver kan få en nyinriktning. Rubriken på artikeln löd: Ett brott motframtida generationer.Jag skulle vilja citera något ur den här artikeln:''Jordbruket är föremål för omprövning överallt --det är sant. Mindre subsidier och öppnarekonkurrens. EG har också börjat slå in på dennaväg. Exportstöd och gödsling minskas. Mennyorienteringen måste ske varsamt och med känslaför kulturlandskapets alla värden. EftersomSverige vid en EG-anslutning måste följa EG:sjordbrukspolitik, finns det ingen anledning att nurusa före och lägga ned åker i onödan. ''Vidare står det i den här artikeln: ''driver viSveriges bönder från åkern med hjälp av storaengångsbelopp. I stället behöver vi uppmuntra dematt ta ansvar för att bevara och utveckla det svenskalandskapet. Vi kan eljest komma att ångra ossdjupt. ''Det här var alltså inga egna ord eller någonjordbruksorganisations ord. Det är mestkände industriföreträdare som uttrycker detta.Uppenbarligen inser allt fler att det är en felaktigväg som svensk jordbrukspolitik nu slagit in på. Låtoss hoppas att vi har förmåga att styra den rätt igen.Anf. 28 () replik:Herr talman! Det kanske är svårt att hålla reda påvem som är utskottsmajoritetens talesman i defrågor som jag berörde i mitt anförande. Men jagvill upprepa den fråga som jag menar borde få ettsvar här i dag:Kommer utskottsmajoriteten aktivt och med kraftatt se till att den arbetsgrupp som man ibetänkandet antyder skall tillsättas verkligenkommer till och att uppgifter om alternativafinansieringsformer också kommer fram?Anf. 29 i (kds)replik:Herr talman! I den mån vi har möjlighet att påverkadetta skall vi givetvis vara pådrivande och föra dettatill en lycklig lösning.Anf. 30 (nyd):Herr talman! Omställningen av det svenskajordbruket fortsätter som planerat. Det innebär attvi före skall genomföraanpassning och förändring så att vi kan gå in i EGmed god konkurrenskraft. De svenska böndernamåste konkurrera på lika villkor i så stor omfattningsom vårt klimat ger möjlighet till. Jag bedömer attvår export av traditionella bulkvaror, exempelvisspannmål, måste bytas ut mot handel medförädlade produkter med svensk kvalitetssäkringför konsumenten.Vår höga ambitionsnivå på såväl miljö- somdjurskydds- och djurhälsoområdet kommer att bliviktiga argument i marknadsföringen av svenskaförädlade produkter. Vi kan jämföra med t.ex.Irland, som har börjat att marknadsföra kött iFrankrike med just god djurmiljö som ettsäljargument. Förädlingsgraden måste alltså på siktdrivas på sådant sätt att vi exporterar enkonsumentfärdig och kvalitetssäkrad produkt.Våra konkurrenter i pressar priserna. Dettraditionella skyddet med prisregleringar ochsubventioner har medfört att prispressen inte fåttgenomslag i svenskt jordbruk och i svensklivsmedelsproduktion. Det är nu viktigt attavregleringen fortsätter och att vi får möta EG meden anpassad och konkurrenskraftig produktion.Våra regleringar av produktionen har visat sig geineffektivitet i flera led inom produktions- ochdistributionskedjan. Påverkan från produktionengår alltså vidare genom handelsledet, som hararbetat med etableringsskydd och uppdelning avmarknaden utan fri- och stark konkurrens. Dettahar varit ett men för våra konsumenter som har fåttbetala mer än vad de egentligen skulle.I samband med avregleringen i handeln harkonkurrens från fristående köpmän medlågprisbutiker visat vägen till lägrekonsumentpriser. Dessa lågprisbutiker har inte stormarknadsandel ännu, men den ökar snabbt. Därlågprisbutiker finns har vi också märkt att prisernasjunker kraftigt i närområdet. Vi kan nå långtgenom förändringar.I en SNS-studie, som granskat slaktsektorn, harlöneläget för svenska slakterier jämförts med detyska företagens. Det visar sig att vi i har ettlöneläge som motsvarar medan de tyskaföretagens är . Här finns alltså utrymme förkraftiga förbättringar för att vi skall kunna kommai paritet med den europeiska marknaden.I charkbranschen finns dock endast ett par procentsskillnad. Där finns, som bekant, en tuff och förkonsumenten positiv konkurrens. På mejerisidanbehöver också effektiviteten höjas. Arla förädlarenligt samma studie mjölk per anställd,medan våra konkurrentländer kommer upp i 450--552 ton.Herr talman! Med konkurrens på lika villkor sättervi såväl duktiga svenska bönder som konsumenter icentrum, för bättre och billigare mat i framtiden.Anf. 31 ():Herr talman! Jag har lagt fram en motion, Jo10,som behandlas i detta betänkande.När jag tar del av betänkandet, med dessreservationer, yttranden och övriga behandlademotioner, påminner jag mig vad som hände påfastighetsmarknaden . Då tyckteen del svenska investerare att fastighetspriserna i endel länder var mycket låga. Man styrde sinainvesteringar dit. Verkligheten var någotannorlunda. Det fanns skäl till attfastighetspriserna i de här länderna var lägre.Investeringarna blev därför i många fallmisslyckade. Detta bidrog till en del finansbolagsfall här hemma och en belastning på vårbytesbalans.När det gäller vårt svenska jordbruk råder ungefärliknande förhållanden. Det påstås dels att vårtsamlade stöd är större än EG:s, dels att det tycksstå klart i det här betänkandet att våraspannmålsodlare kommer att få de sämsta prisernaför spannmål. Verkligheten tål naturligtvis inte ensådan prissättning. Skall vi kunna behålla vårtjordbruk får vi inte ha sämre inlösenpriser påspannmål än EG har.Kristdemokraternas lantbrukspolitiska råd anger iett uttalande att mängder av jordbruksföretag nudrabbas med full kraft av betalningsproblem. På tvåår, när omställningsbeslutet fattades till1992, har jordbrukets totala inkomster sjunkit från31,till 27,6. Kostnadernaberäknas ligga på nära 26 miljarder kronor.Driftöverskottet har således minskat från 4,8miljarder kronor till någonstans mellan 1,5 och 2miljarder kronor.Även utskottsmajoriteten är oroad. På s. 12 ibetänkandet anges följande: ''Även 1992 inte är definitiva finns det enligtutskottets mening anledning att hysa oro överjordbrukets ekonomiska situation. Det gäller isynnerhet relativt nyetablerade företag och företagmed stor skuldbörda. ''Herr talman! Enligt min mening är det mycketbetänkligt att regeringen i propositionen föreslagiten neddragning av direktstödet i nuvarande läge.Ännu mer betänkligt är naturligtvisSocialdemokraternas förslag att ytterligare minskadirektstödet. De socialdemokratiska ledamöternahar också i ett särskilt yttrande kritiseratbetänkandet för att det genomgående går ut på enanpassning till EG:s jordbrukspolitik redan nu.Ibland får man en känsla av att inte alla förstårjordbruksnäringens behov av långsiktiga regler. Vikan inte driva en kortsiktig jordbrukspolitikisolerad från omvärlden. Vi bör i stort ge våralantbrukare samma villkor som de som råder i våragrannländer. Gör vi en jämförelse med EG:s snitt,bör vi komma ihåg att förhållandena inom EGockså varierar. Med det läge som vi har bör vårtstöd till jordbruket ligga något högre än EG:s snitt.I motion Jo10 har och jag föreslagitett arealstöd. Arealersättningen bör utformas så,att den förutom den brukade åkern även omfattarängsmark och betad hagmark.Arealersättningen har vissa fördelar. Den bör varaenkel att administrera. Därigenom kan huvuddelenav stödet komma brukarna till godo.Kristdemokraterna har förordat ettarealstöd. Så sent som i valrörelsen ifrågasattemånga principen om arealstöd. tycksdet ha skett en omfattande svängning blandnäringens företrädare till förmån för arealstödet.I motionen pekar vi också på att den relativt lågainsats vi har av konstgödsel och bekämpningsmedeli bör vara en tillgång när det gäller attmarknadsföra svenska livsmedel påEuropamarknaden. Ur den synvinkeln borde endel av regleringsavgifterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel omvandlas till miljöavgifter.Carl G uttryckte betänkligheter mothandelsgödselavgiften och miljöavgiften påhandelsgödsel över huvud taget. Men i enmarknadsekonomi är ekonomiska styrmedel denmest använda metoden för att nå enmiljöanpassning.Jag tror att det går att vinna förståelse för sådanamiljöavgifter hos näringens företrädare underförutsättning att samtliga avgifter återförs tilljordbruket. Opinionsmässigt skulle vi vinna mycketom de som får del av dessa medel finge sinaanslag direkt från statskassan. Samtligamiljöavgifter bör alltså återgå till jordbruket i formav arealersättning enligt min mening.Herr talman! Den proposition som behandlas ibetänkandet är i flera frågor ofullständig.Jordbruksministern lovar på flera punkter attåterkomma. Min förhoppning är att det då blir litetmer rejäla tag, så att lantbrukarna kan tro på enframtid för jordbruksnäringen i vårt land.Anf.32 ():Herr talman! Eftersom gav uttryck åtprecis samma åsikter som vi socialdemokrater harnär det gäller prisregleringsavgiften påhandelsgödsel och bekämpningsmedel, är hanvälkommen att rösta på reservation 1.Anf. 33 ():Herr talman! har kanske inteobserverat skillnaden mellan förslaget i motionenoch den socialdemokratiska reservationen. Vi talarom i motionen att en del av regleringsavgiftenkunde omvandlas till en miljöavgift.Socialdemokraterna förordar i sin reservation atthela regleringsavgiften omvandlas till enmiljöavgift.Med tanke på de förhållanden som råder anserjag att det är att ta i litet för mycket. Men självaprincipen om att man skall använda den som ettstyrmedel när det gäller miljö kanske vi är överensom.Anf. 34 ():Herr talman! Det var synd att dessa åsikter inteframfördes vid utskottsbehandlingen, för det ärmycket möjligt att vi hade kunnat enas om enmittenlinje i fråga om prisregleringsavgiften.Anf. 35 ():Herr talman! Jag förutsätter att min och UlfBjörklunds motion var med iutskottsbehandlingen. Där står vår synpunkt klartuttryckt, nämligen att miljöavgiften bör återgå somarealstöd i sin helhet till jordbruket. Hadesocialdemokraterna anslutit sig till den, kanske vårtalesman i jordbruksutskottet hade kunnat nåenighet med er.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Ny högskolelag m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1992/93:UbU3 Ny högskolelag m.m. (prop.1992/93:1).Anf. 36 ():Herr talman! ''Friheten, säger jag er,är en vind som skärs av en annan vind.Och denna andra vind är rättvisan.Den som talar om frihet menar ständigtsin frihet, men inte friheten.Men en frihet på andras bekostnadär orättvis och därför ingen sann frihet. ''Ja, dessa ord i ''Kort föreläsningom friheten'' får en alldeles påtagligåterklang i dagens värdeladdade debatt om ökadfrihet och mångfald i skol- ochutbildningspolitiken.Skola och utbildning erbjuder rika tillfällen tillexperimentlusta i frihetens namn. De flestaregeringsförslag på detta område har en gemensamnämnare. De är draperade i blå förpackning ocherbjuder oöverträffad uppslagsrikedom vad gällerslagord innehållande ordet frihet. Det ärVALFRIHET OCH FRISTÅENDE SKOLOR --FRIA UNIVERSITET -- FRIHET FÖRKVALITET -- FRIHETEN ÄR m.m.Men de alldeles avgörande frågorna diskuterasaldrig. Vems frihet handlar det egentligen om? Ärdet universitetens, professorernas ellerstudenternas frihet? Vem skall ha makten överkunskapens villkor?Att ökad frihet för någon innebär attnågon annans frihet beskärs låtsas det numera heltmoderatstyrda utbildningsetablissemanget aldrigom. Här kan dikt ge oss en viktigtankeställare. Friheten från -- balanserad avfriheten till!Utgångspunkten för regeringens retorik påutbildningspolitikens område är att den svenskahögskolan är undermålig i ett internationelltperspektiv.