prot · GF0955 · 1992-01-22 00:00:00 — Jag får lita på de siffrorna.Jag hoppas att postens nuvarande kassasystemkan förändras så att man kommer ifrån en del avde orimligheter som finns i detta system. Manmåste kunna göra upp direkt, när man lämnar insina brev, och slippa den onödiga omgången medblanketter och att pengarna skall skickas. Denleder till att fel kan uppstå, och det blir ytterligarebekymmer för organisationerna, som är såberoende av detta. Jag tror att många småorganisationer med få utskick kommer att tyckaatt detta är så omständligt att de över huvud tagetinte kommer att utnyttja denna möjlighet. De harinte personal, och har inte några rimligamöjligheter att stå på posten i köer för att få utdessa få kronor. Hanteringen av en låg ersättningmåste vara betydligt dyrare än att ersättningenbetalas ut direkt.Anf. 11 ():Fru talman! Anledningen till att jag går in i dennadebatt är att jag, efter att ha lyssnat på den, tyckeratt kommunikationsministern är alldeles förvänlig i sitt svar och i sitt försvar för postverket.Jag säger detta som ledamot av postverketsstyrelse. Jag har vid det senastestyrelsesammanträdet tagit upp just dettaproblem. Till nästa styrelsemöte är utlovat enmera fyllig redovisning från postens ledning. Jagupplevde det som att vissa personer i postensledning också kände sig besvärade av detta, och attde kanske inte var riktigt informerade om hurdetta fungerade.Den som har skrivit interpellationssvaret kanaldrig ha varit föreningsfunktionär i en litenidrottsförening och sett hur man sköter olikaaktiviteter med utskick och allt vad det innebär.För de stora föreningarna kommer dettasäkerligen att fungera alldeles utmärkt. Men förde mindre, som utgör flertalet, kommer det att blibesvärande.Det står bl.a. i svaret att man måste ha så enklaregler som möjligt. Det vill jag gärna instämma i,men jag kan inte förstå att detta är enkelt. Det äricke enkelt. Det har egentligen inte något medtaxesättningen att göra. Det gäller inte taxan somsådan, utan det att man skall behöva betala dubbelavgift som man skall få ett kvitto på. Sedan skallman samla ihop kvittona och skicka in dem varjehalvår eller kanske varje kvartal, men detförenklar inte det hela. Det förenklar så till vidaatt man får sina pengar tillbaka tidigare.I insändare i olika tidningar i vårt land frånföreningslivet har man sagt: skall vi föreningarsom redan har det besvärligt ekonomiskt varanågot slags betalningsbuffert och hålla posten medkredit. Det ligger faktiskt någonting i det.Nej, det här systemet är inte bra. Jag kommer attfortsätta att driva frågan i styrelsen till dess detblir en annan ordning. Det här måste vi kommarunt på något sätt. Det handlar om att förenkla fördem som gör ett stort och bra idéellt arbete. tyvärr inte lyckats med sitt uppdrag.Anf. 12 Kommunikationsminister ():Fru talman! För sedan stod jaghär och försvarade effekterna av en avregleringinom taxinäringen. får jag från en ledamot somsitter i postverkets styrelse, som egentligen haransvaret för denna verksamhet, ta emot råd omhur staten som ägare skall agera. Faktum är attbeslutanderätten är delegerad till postverketsstyrelse. Det är egentligen somhar har ärendet på sina axlar, i viss utsträckning ivarje fall, och jag är glad för att han driver dessafrågor.Vi lyfter brevmonopolet ochskapar möjligheter för att introducera konkurrensinom detta område. Jag tror att regeringen kan arbeta tillsammans -- på detsätt man nu kan arbeta med den typ avverksamhet som posten utgör, där det i första handär styrelsen som har att fatta avgöranden -- och attägare, styrelse och den exekutiva ledningen skallkomma till rätta med detta.Enligt vad jag har inhämtat, det vill jag gärna sägatill , håller posten nu på attutarbeta ett stort investeringsprogram för ett heltnytt kassasystem för hela kontorsrörelsen. Vi sombesöker postkontoren emellanåt vet ju att de inteär särskilt teknikintensiva arbetsplatser jämförtmed bankernas motsvarande verksamhet. Detfinns ett stort behov av investeringar. Jag trorockså att det kommer att bli ett ökat tryck motdenna typ av effektivisering och en högretekniknivå i och med att monopolet lyfts.Anf. 13 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt som statsrådetsäger, att ansvaret ligger på postverkets styrelse,och det är bra att där tar upp denproblematik som jag har redogjort för i mininterpellation. Förhoppningen är att hans röstskall vara lika stark där som den kan vara i andrasammanhang.Jag tycker att interpellationsdebatten trots allt hartydliggjort regeringens roll och syn på hur dettasystem förhoppningsvis även skallfungera till stöd för ett föreningsliv. Det är illa har börjat med en hantering, som inte passarnuvarande kassarutiner, innan man har investerati nya kassarutiner som gör det möjligt att användadet nya regelsystemet. Det hade varit fördelaktigtom man börjat med dessa två saker. Dethade underlättat, och vi hade kanske sluppit denhär debatten.Som här har sagt är det de småföreningarna som är de stora förlorarna.Människor som har ett yrkesarbete har intemöjlighet att ta ledigt för att gå till posten medföreningsbrev osv. Följden blir att dessa småföreningar inte utnyttjar möjligheten tillrabatterade försändelser, och de får då heller intedet stöd som går via den vägen till föreningarna.Det tycker jag är beklagligt. 14 ():Fru talman! Jag vet inte riktigt omkommunikationsministern menade att jag skulleförsvara en icke-avreglering. Jag är tvärtom påhejare av att det skall bli en avreglering ochtillhör dem som länge sagt att man skall försökagöra posten till ett bolag. Så måste det helt enkeltbli av andra skäl, inte minst det som sker iStockholm i konkurrenshänseende.Posten har uppdrag att distribuerapost i hela landet , visa ettrörelseresultat och leverera in medel till staten.Men den har inte möjlighet attkonkurrera på lika villkor på andra områden. Detär en annan del av det hela.Det är naturligtvis riktigt somkommunikationsministern säger att det ärstyrelsen, och då bl.a. jag, som har ansvaret.Javisst. Jag har inte undandragit mig detta ansvar,utan jag har t.o.m. stuckit ut hakan och gått in idebatten och sagt att jag inte delat den häruppfattningen.Det är orimligt att tro att styrelsen skall kunnaveta allting. Vi har styrelsemöte en gång imånaden, och det vore orimligt om allting skullehamna på styrelsens bord. Vad man ibland kanskekan vara kritisk till är att man somstyrelseledamot inte får underhandsbesked omsådant som införs. Bl.a. denna debatt är ett bevispå att man här borde ha gett bättre information.De som i denna kammare representerar ägaren istyrelsen är och jag. Jag troratt jag inte framhäver oss när jag påstår att vifaktiskt är de som försöker att svara för att dettaverkligen blir påtalat. Det är kanske inte alla i enstyrelse som alltid känner det ansvaret.Just vi som representerar ägarna har ett ansvar,och vi tar det faktiskt. Man skall inte blygas attkritisera sin egen styrelse om den inte har gjort detjobb man anser att den borde ha gjort. Jag tyckerdärför att det svar som gavs var litet för positivt isitt försvar för Posten i det här sammanhanget.Jag hoppas att den här debatten har inneburit attvi nu gemensamt kan försöka hitta en annan väg,och jag tror att vi alla är överens om att det systemsom nu har konstruerats inte är bra.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1991/92:79 omBothniabanan m.m.Anf. 15 Kommunikationsminister ():Fru talman! har ställtföljande frågor till mig:1. Är statsrådet beredd att arbeta för entidigareläggning av byggstarten av Bothniabananoch Norrbothniabanan?2. Är statsrådet beredd att ta initiativ för en snabbbyggstart av SJ:s nya kombiterminal mellan Luleåoch ?Bothniabanan är benämningen på en nyjärnvägslinje utmed kusten från tillUmeå. Förslag har också lagts fram om enförlängning av denna sträckning till ochHaparanda, Investeringskostnader försträckningen till har beräknats till 6,3miljarder kronor.Bland uppgifter ingår bl.a. att löpandestudera och utreda nyttan av olikajärnvägsinvesteringar. Detta arbete ligger sedantill grund för de långsiktiga investerinsplaner sombanverket upprättar. Prioriteringen mellan olikaprojekt skall enligt direktiv från riksdag ochregering ske utifrån projektenssamhällsekonomiska nytta.Banverket har presenterat en första studieav den samhällsekonomiska nyttan avBothniabanan. Denna studie visar att banan undervissa förutsättningar uppvisar en positiv nytta församhället. En av dessa förutsättningar är attinvesteringar görs så att det går att köra snabbtågpå ostkustbanan från upp tillSundsvall.Banverket kommer att inom ramen för denordinarie planeringsprocessen göra fördjupadestudier av Bothniabanan. I arbetet med att ta framen reviderad investeringsplan som skall träda ikraft utreds även andra storabanutbyggnader. Bland dem kan nämnasutbyggnaden av banan mellan och olika projekt får därefter prövas motvarandra och mot det finansiella utrymme somkommer att finnas i den kommande planen.Jag inser betydelsen av en sådan här bana förNorrland. När vi har fått tillräckligt underlagkommer vi i positiv anda att pröva projektet motövriga projekt som är samhällsekonomisktmotiverade.När det gäller en eventuell ny kombiterminal iLuleå är detta en fråga som får diskuteras påföretagsekonomiska grunder mellan SJ ochberörda kommuner. Vad jag har förstått från SJär de intresserade av att ta upp sådanadiskussioner.Anf. 16 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret på min interpellation. Bakgrunden tillinterpellationen är främst behovet av snabbarekommunikationer till de norra delarna av vårtland, och då främst , samt behovet avatt få i gång viktiga investeringar i infrastrukturenäven i landets norra delar.Regeringen talar ju ofta om vikten av dessa storainfrastrukturinvesteringar, men om man skalldöma av de uttalanden som gjorts, bl.a. avstatsrådet, handlar det främst om insatser istorstadsregionerna. Det verkar som omregeringen helt har glömt bort landets norra ochmest glest befolkade områden. Visst är det bra attäven bygga upp motorvägar ochjärnvägsförbindelser till , men störredelen av landets yta ligger faktiskt norr därom. Ärdet på det sättet, kommunikationsministern, attregeringen inte har några som helst planer på attrusta upp infrastrukturen i norra ? Är detbara storstadsregionerna som skall prioriteras,eller vilka planer finns för landets norra delar? Jagtycker inte att statsrådet skall försöka kommaundan detta genom att peka på de pågåendeupprustningarna av på ochupprustningen av Norra stambanan. Detta är juprojekt som har pågått ochsom startades av den föregående regeringen.Jag tycker att statsrådet skall svara just på defrågor jag ställt. Är man beredd att påskyndaarbetet med Bothniabanan och framför allt denvidare sträckningen, den s.k. Norrbothniabanan?Det framgår inte på något sätt av svaret hurstatsrådet och regeringen ställer sig tillvidaresträckningen upp till och Haparanda.När det sedan gäller förslagen om godsterminalen inorr, den som enligt planerna bör ligga någonstansmellan och , är det en viktiginfrastrukturfråga. Om vi skall klara av att lyftaöver mer av det tunga och långväga godset påjärnvägen måste vi ha en effektivgodsterminalhantering. Jag tror inte att man fårlägga ansvaret enbart på de berörda kommunernanär det gäller den här typen av tungainvesteringar. Då kommer det i praktiken attinnebära att det bara blir storstadsregionerna somkan klara av dessa investeringar, medanglesbygdskommunerna och framför alltkommunerna i landets inre och norra delar fårvänta i evigheter för att klara dem. Det innebär isin tur att det tunga godset även ihuvudsak kommer att gå på landsvägar med demiljöeffekter det får. Lägg alltså ett ansvar påkommunerna.Jag tycker att statsrådet skall fullfölja att besvarade frågor jag ställt och svara på med vilket intresseoch på vilket sätt man ser på förlängningen avBothniabanan och Norrbothniabanan, men ävenhur man ser på möjligheterna att hjälpa till attbygga upp terminalhanteringen i norr.Anf. 17 ():Fru talman! Det finns starka argument som talarför Bothniabanan. Den har, precis somkommunikationsministern känner till, utretts aven grupp som kallar sig Bothniabanegruppen. Denbestår av representanter för kommunerna,länsstyrelserna, länsarbetsnämnderna,handelskamrarna, näringslivet och TCO iVästernorrlands och län.Dessutom har, precis somkommunikationsministern sade, ocksåutrett frågan. presenteradesen förstudie som också visar att Bothniabanan haren lönsamhet, en samhällsekonomisk lönsamhet isamma storleksordning som andra storajärnvägsprojekt i Sverige.Fru talman! Vad är det då som talar för detta? Tillatt börja med måste vi konstatera att näringslivet iNorrland har en mycket stor betydelse för Sverigesom helhet. Stora delar av det som produceras därgår på export. nettoexportvärde perinvånare är högre än riksgenomsnittet. Som ettexempel kan jag nämna den kommun som jagkommer ifrån. Den utgör av Sverigesbefolkning som den står för avlandets export.75 % av det som produceras i minhemkommun går på export.Vi vet alla att för industrin och dess kunder är detviktigt med kortast möjliga transporttider.Snabba och säkra transporter måste det vara,särskilt för den exportintensiva industri som vi hari . Den behöver ett moderntjärnvägssystem. Därför behövs Bothniabanan.Det är inte bara industrin som behöverBothniabanan, även vår miljö kräver den. Det ärviktigt att vi väljer miljövänliga transportsätt.Därför är Bothniabanan även bra för vår miljö.I dag har Norra stambanan mellan ochVännäs en belastning som närmar sigkapacitetsgränsen. Detta tillsammans med dengeografi som finns med tvära kurvor och brantabackar medför att järnvägstrafiken på sträckanLångsele--ofta har driftsstörningar. Denhar den sämsta kvalitet som SJ har att erbjuda.Följden blir alltså täta driftsstörningar, som i sintur leder till en försämrad konkurrens förnäringslivet i norra . Detta leder också i sintur till att man tvingas flytta över tungagodstransporter på landsvägarna på grund av attSJ inte kan ta emot godstransporter. Detta ökarslitaget på vägarna som är tillräckligtslitna. Det leder till en sämre trafikmiljö och sämretrafiksäkerhet. hör det tyvärr inte tillovanligheterna att man tvingas stänga broar föratt kunna släppa fram de tunga transporter somdrar fram efter E 4 och andra vägar.Fru talman! För att SJ skall kunna ta emot mergods efter Norra stambanan krävs att den blirdubbelspårig och att den förbättras ytterligare.Banverket pekar i sin förstudie på detta medgeografin, men också på att geografin efternuvarande sträckning är sådan att det skulle varalönsammare att lägga det andra spåret efterkusten, alltså den s.k. Bothniabanan.Bothniabanan ------kommer också att skapa helt nyaförutsättningar för människor som bor i området.Avstånden mellan kustkommunerna kommer attminska. Det ger möjlighet till ett ökat samspelmellan Norrlandskommunerna. Därför är bananett angeläget komplement till den infrastruktursom finns i området . Förutsättningar för denenskilde att nå ett brett utbud av arbete,utbildning, service, kultur- och fritidsaktiviteterskapas.Fru talman! Järnvägstrafiken efterNorrlandskusten har en stor samhällsekonomisk,regionalpolitisk och miljömässig betydelse,särskilt nu när EG får allt större betydelse förSverige. Med ett modernt järnvägsstråk längsNorrlandskusten kommer också chanserna attutveckla ett system med inlandets järnvägstrafikatt öka. Det kommer att få större betydelse när detgäller gods, men även för persontrafiken.Därför bör järnvägstrafiken efterNorrlandskusten, precis somkommunikationsministern sade, börja medsnabbtåget till /. Jag är litetosäker på vad som händer med det just . För detandra bör man överföra tillstomnätet. För det tredje bör Bothniabananbyggas. För det fjärde bör Norrbothniabananbyggas.Detta blir tillsammans fyra viktiga steg förNorrland och . Det är steg som ärvärdefulla inte bara efter det att de har byggts,utan de ger också värdefulla arbetstillfällen underbyggnadstiden.Till sist, fru talman, vill jag frågakommunikationsministern vilka planer regeringenhar för järnvägstrafiken i och efterNorrlandskusten. Jag vet, som tidigare talare harsagt, att man planerar att bygga motorvägar upptill . Men resten då? 18 ():Fru talman! Jag skulle vilja tackakommunikationsministern för den positiva ton somfinns i svaret på den interpellation som Sten-OveSundström har ställt. Den öppenhet för en sakligprövning av som finns isvaret tycker jag lovar gott. Det visar att det harkommit in en mer optimistisk ton i den nyaregeringen när det gäller Bothniabaneprojektet.Det tycker jag är tacksamt. Det skall vi notera medglädje.Det intressanta med den här regeringen är också attden är beredd att frigöra mer resurser för justinfrastruktursatsningar, helt enkelt höja den totalaramen , bl.a. genom att frigöra kapitalgenom utförsäljning av statliga företag ochtillgångar. Jag skulle vilja poängtera att en del av deföretagen och tillgångarna är norrländska företag,som , NCB och . På blirockså delar av aktuella. Dessa företaghar klara kopplingar till Norrlandslänen. I detsammanhanget bör man tänka på att de resursersom frigörs genom utförsäljning, privatisering ochliknande i rimlig utsträckning också måste få gå tillde regioner som de här industrierna är verksammainom.Man kan inte syssla med öronmärkning avpengarna, men jag tycker attkommunikationsministern borde ta med sigsynpunkten att det är rimligt att tänka sig att en heldel av dessa resurser går just tillinfrastrukturprojekt i , inte minst utefterNorrlandskusten. Då är Bothniabanan ett mycketintressant och viktigt projekt. harutvecklat detta på ett mycket bra sätt.Jag vill bara betona två saker. vardelvis inne på detsamma. Den första är att dettainte bara är ett lokalt projekt för vissa begränsadedelar av . Det handlar helt enkelt om enhel landsända. Det handlar om att skapa ett systemav infrastruktur som gynnar hela och görSverige rundare. Jag tror att regionalpolitiken iframtiden måste handla mycket mer om att skapasnabba och bra kommunikationer. De skall ocksåvara miljövänliga och effektiva. Bothniabanan ärett bra exempel på detta.Den andra saken jag vill trycka på är hur viktigBothniabanan är för en fungerande export och förexportnäringen i . Den är viktig för helaSverige. Det är en sak som gynnar skåningar,norrbottningar och västerbottningar ungefär likamycket.Får jag också skicka med några tankar om att det ärangeläget att utnyttja den rådandelågkonjunkturen och det nuvarandearbetsmarknadsläget, som innebär att vi kan få nedkostnaderna för olika investeringar och uppdragsom läggs ut. Dessutom är sysselsättningen viktig.Här finns två viktiga saker som man borde kunnaöverväga att skyndsamt börja med.Det första är att göra en ordentlig förprojekteringav upprustning och Bothniabanansbyggande. Det skulle skapa arbetstillfällen inom degrupper som sysslar med projekteringsverksamhet.Det skulle också innebära att vi kanske fick detbilligare än som annars skulle vara fallet.Det andra är att man börjar med en upprustningaav framför allt , för att få den attfungera effektivare och för att kunna förbereda detstörre beslutet och de större investeringarna i ennybyggnad av banan i ett första steg upp motUmeå.De tankebanorna tycker jag att departementetborde kunna fundera i. Det finns säkert anledningför oss att återkomma. Jag hoppas attkommunikationsdepartementet ochkommunikationsministern i takt med att man fårmer och mer saklig information och kunskap samt itakt med att fler och fler beräkningar ochutredningar görs skall komma att alltmer övertygasom att Bothniabanan är ett mycket viktigt ochintressant projekt. Det uppfyller de mål somriksdagen har fastställt tidigare. Det skulle göraSverige till ett bättre fungerande land och skullestärka vår konkurrenskraft inför det EG-inträdesom vi hoppas på om några år.Anf. 19 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det har sagts mycket klokt här ominfrastrukturpolitiken, om dess betydelse församhällsutvecklingen och möjligheterna att bo ocharbeta i hela . Det är mot den bakgrundenman måste se de uttalanden som bl.a. jag har gjortom en satsning på ett väl fungerande vägnät.Det är två uppgifter som vi har. Litet schematisktuttryckt är det att föra närmare demarknader som skall köpa de produkter som viproducerar i det här landet, dvs. en flyttningnärmare , och att göra litet rundare,att få kommunikationerna att fungera inom landet.Bothniabanan är ett mycket intressant exempel påhur man kan få ihop en arbetsmarknad som gör attföretagsamheten, näringslivet och den offentligasektorn kan utvecklas bättre än om man inte satsarpå snabba och bra kommunikationer. Därföruttalar jag mig i svaret mycket positivt till att i dethär perspektivet pröva Bothniabanan. Olikagrupper, däribland , har också kommitfram till preliminärt positiva slutsatser.Men vad det handlar om för en regering är att prövadetta mot hela landets behov, att ställa projekt motvarandra och väga in olika aspekter. För oss äraspekten att hela skall leva oerhört viktig.Den regionalpolitiska aspekten kommer ganskahögt upp i den här bedömningen. Därför måste jagigen säga till att han inte kanförvänta sig att jag här skall ha svar på frågorsom har i uppdrag att utreda. Det ärorimligt att jag skall uttala mig om densamhällsekonomiska efffekten av en utbyggnad aven eventuell Bothniabana norr om av ärenden går inte till så.Kombiterminalen i är väl närmast enmiljöfråga, om jag har förstått saken rätt. Denligger där den ligger, men man vill, framför allt avmiljöskäl, flytta på den. Då är det i detsammanhanget som frågan bör prövas, i ettföretagsekonomiskt perspektiv mellan SJ och deberörda kommunerna.Elvy tar upp många starka skäl förBothniabanan som jag instämmer i. Det är bara detatt detta måste prövas mot hela landets intressen.Jag vill gärna framhålla att SJ aldrig harframfört krav på dubbelspår på de här sträckorna.Men vi kan säkert i den bedömning som skall görasväga in just behovet av att öka framkomlighetenoch tillgängligheten i det aktuella området.Hon frågar också vilka planer regeringen har förjärnvägssatsningar i . Först och främst ärdet en snabbspårssatsning till . Den trorjag är viktig för hela regionen. Dessutom sätts nunya, bekväma och moderna sovvagnar in till Luleå.Det är staten som köper den trafiken av statensjärnvägar. Bothniabanan finns, fru talman, med iplaneringsprocessen med mycket positivaförtecken.Stefan Attefall är inne på att satsa påinfrastrukturprojekt i nu underlågkonjunkturen. I det sammanhanget vill jaggärna säga att det pågår ett mycket intensivtförberedelsearbete inomkommunikationsdepartementet. träffas t.ex.banverkets generaldirektör, vägverketsgeneraldirektör och flera andra som arbetar medatt ta fram planer som kan sättas i verket mycketsnabbt då vi får loss pengar från de utförsäljningarav statlig egendom som vi i regeringsdeklarationensäger skall användas för den här typen avinvesteringar. Vi diskuterar också möjligheten attinnan den utförsäljningen sker kunna nyttiggöra deresurserna, så att vi tar till vara lågkonjunkturensmöjligheter att, som projekten gersysselsättning, få billigare och flerinfrastruktursatsningar än som annars skulle havarit möjligt.Anf. 20 ():Fru talman! Kommunikationsministern säger attdet är viktigt att man prövar en sådan härBothniabana mot hela landets behov. Det är klartatt det å ena sidan är riktigt att göra det. Men åandra sidan är det viktigt att notera att man i dessatider, då vi allmänt vill sätta fart på infrastruktureni landet, och uttalanden från regeringen tyder på är inne på den linjen, måste driva på sådanahär frågor, dvs. även Bothniabanans förlängningnorr om . Jag tror inte att man kan hänvisatill någon allmän prövning av hela landets behov,utan man måste lyfta fram de områden som riskeraratt hamna i periferin.