prot · GG0945 · 1992-12-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:45Tisdagen den 15 decemberKl. 9.001 § Anmälan om återtagande av plats iriksdagenAndre vice talmannen meddelade att () återtagit sin plats i ,varigenom tjänstgöringen som ersättare upphörtför § Justering av protokollJusterades protokollet för den 9 december.3 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1992/93:58Till riksdagenInterpellation angående anknytningsinvandringframställd av kan inte bevaras inomföreskrivna på grund av julhelgen.Interpellationen får besvaras i januari 1993.Stockholm den 9 december 1992Birgit FriggeboInterpellation 1992/93:55Till riksdagenRolf L har ställt en interpellation till mig omförsurningen.Interpellanten och jag har inte kunnat finna en tidför interpellationens besvarande inom den aktuellafyraveckorsfristen på grund av andra engagemang.Vi har därför tillsammans med kammarkanslietträffat en överenskommelse om att jag skall svarapå interpellationen den 13 januari 1993.Stockholm den 2 december 1992Olof JohanssonInterpellation 1992/93:30Till riksdagenGudrun har ställt en interpellation till migom svensk uppföljning av Riokonferensen.Interpellanten och jag har inte kunnat finna en tidför interpellationens besvarande inom den aktuellafyraveckorsfristen på grund av andra engagemang.Vi har därför tillsammans med kammarkanslietträffat en överenskommelse om att jag skall svarapå interpellationen den 13 januari 1993.Stockholm den 30 november 1992Olof JohanssonInterpellation 1992/93:61Till riksdagenJag vill anmäla att interpellation1992/93:61 om sammansättning ochvalsystemets utformning inte kommer att besvarasinom föreskriven tid på grund av riksdagensjuluppehåll. Jag har kommit överens med GöranÅstrand om att besvara denna interpellation den 13januari 1993.Reidunn LaurénInterpellation 1992/93:47Till riksdagenKristina har tillställt mig en interpellationnr 47 om energikrisen i . På grund av bl.a.utrikes resa har jag inte möjlighet att besvarainterpellationen inom föreskriven tid.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 20 januari 1993.Stockholm den 10 december 1992Alf SvenssonInterpellation 1992/93:45Till riksdagenSten-Ove har ställt en interpellation tillmig om körkort för snöskoter m.m.Interpellanten och jag har inte kunnat finna en tidför interpellationens besvarande inom den aktuellafyraveckorsfristen på grund av andra engagemang.Vi har därför tillsammans med kammarkanslietträffat en överenkommelse om att jag skall svara påinterpellationen i januari 1993.Stockholm den 25 november 1992Görel ThurdinInterpellation 1992/93:52Till riksdagenJag vill anmäla att interpellation1992/93:52 om användning av hundar föridentifiering av brottslingar m.m. inte kommer attbesvaras inom föreskriven tid på grund avarbetsanhopning. Jag har kommit överens medBirgit om att besvara dennainterpellation under januari 1993.Gun Hellsvik4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /93:FiU1 ochFiU9Jordbruksutskottets betänkanden /93:JoU10och betänkanden /93:NU11 ochNU205 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 14 decemberFöretogs till avgörande lagutskottets betänkande1992/93:LU11, jordbruksutskottets betänkanden1992/93:JoU6 och JoU9, utbildningsutskottetsbetänkande /93:UbU3, justitieutskottetsbetänkande /93:JuU12, socialutskottetsbetänkanden /93:SoU9 och SoU10,trafikutskottets betänkanden /93:TU8 ochTU10 samt näringsutskottets betänkanden1992/93:NU9, NU10, NU14 och NU21(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. 44).Lagutskotets betänkande LU11Mom. 1 (märkning av livsmedel)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot138 för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 6 (förstärkt konsumentpolitik m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU6Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU9Mom. 3 (avskaffande av prisregleringsavgifternam.m. )Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot137 för reservation 1 av m.fl.Mom. 5 (direktbidrag till jordbruket)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU3Mom. 1 (ombildning av statliga högskolor tillstiftelser, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot137 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (omfattningen av statens styrning)Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 20för reservation 3 av . 4 (avgifter i högskoleutbildningen)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot137 för reservation 4 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 8 (vidgad social rekrytering tillhögskoleutbildning)Först bifölls reservation 7 av . med 124 röster mot 14 för meningsyttringenav i motsvarande del. 168ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 170röster mot 140 för reservation 7 av m.fl.Mom. 12 (rätt för de mindre och medelstorahögskolorna att utfärda magisterexamen)Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot139 för reservation 9 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 13 (uppdelning av högskoleutbildningen iakademisk och övrig kvalificerad postgymnasialutbildning)Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 20för reservation 10 av . 24 (betyg i grundutbildningen)Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 48 (högskolestyrelses sammansättning)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot138 för reservation 30 av m.fl.Mom. 53 (de mindre och medelstora högskolornasställning när det gäller forskning ochforskarutbildning)Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 44för reservation 34 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU12Mom. 1 (avslag på proposition 1992/93:109)Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 17för motion Ju9 av m.fl. 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 3 (nedsättning av rättshjälpsavgiften)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot137 för reservation 2 av m.fl.Mom. 5 (allmän rättshjälp åt utlänningar)Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 19för reservation 4 av . 6 (rättshjälp genom offentligt biträde åtutlänningar)Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 20för reservation 5 av . 8 (biträdesersättningenskostnadsutveckling)Utskottets hemställan bifölls med 183 röster mot128 för reservation 7 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU9Mom. 1 (begreppet myndighetsutövning)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot140 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2 (rättssäkerhet, sekretess och tystnadsplikt)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot140 för reservation 2 av m.fl.Mom. 5 (rättighetslagstiftning)Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 13för meningsyttringen av . 7 (lagförslagen)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot140 för reservation 6 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU10Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU8Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU10Mom. 1 (upphävande av lagen omfritidsbåtsregister m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot141 för reservationen av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (båtskatt)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 22för meningsyttringen av . 7ledamöter avstod från att rösta.Näringsutskottets betänkande NU9Mom. 3 (offentliga styrelseledamöter i bankerm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot138 för reservationen av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU10Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU14Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU21Utskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade atttrafikutskottets betänkande TU3,betänkande KU17 ochbostadsutskottets betänkande BoU8 skulle avgörasi ett sammanhang efter avslutad debatt.6 § betänkande1992/93:TU3 (prop. 1992/93:9,1992/93:49 och 1992/93:91).Anf. 1 ():Herr talman! Efter många års utredningsarbetebeslutade riksdag att bevilja medel förpåbörjandet av byggandet av , och dåi första hand sträckan mellan ochUlriksfors. Mellan och fannsdet redan en privat järnväg, --, som av staten förvärvades 1916. Även norrom fanns det två enskilda järnvägar, --och --. Även dessa övergick istatlig ägo, 1917 resp. 1918.Men det dröjde ända innan helabanan var färdigbyggd. Lördagen den 6 augustisamma år öppnades sträckan --för trafik. Den legendariskegeneraldirektören framhöll i sittinvigningstal att Kungliga järnvägsstyrelsen, somhan representerade, var måttligt förtjust i attInlandsbanan blivit byggd men lovade trots dettaatt man skulle förvalta banan väl. Han trodde inteatt det fanns någon större utvecklingsmöjlighet förbanan, och han framhöll som sin uppfattning attmänniskorna utefter inteskulle använda tåget i någon större utsträckning.Man skulle i stället använda sig av automobilen somfortskaffningsmedel.Granholm fick rätt. blev aldrig, som1907 års riksdag trodde, någon större tillgång förinlandskommunernas utveckling påpersontrafikens område.Däremot är det, som vi socialdemokraterkonstaterar i vår reservation, av stor betydelse förnäringslivet och sysselsättningen att godstrafikenpå vissa delsträckor kan få fortsätta som ochutvecklas.Vi säger nej till ett återupptagande av densamhällsekonomiskt olönsamma persontrafiken,som vi anser är ett hot mot ett behållande avInlandsbanan -- som ju skall användas till det somden är bra för. Dagens debatt gäller å ena sidanutskottsmajoriteten, som tror att en satsning påpersontrafiken är lösningen beträffande banansfortlevande. Vi socialdemokrater å andra sidanhävdar, som jag tidigare framhållit, att en satsningpå godstrafik är den enda räddningen förInlandsbanan.Efter denna deklaration hoppas jag att det nu ärslut på allt falskt tal om att vi socialdemokrater itrafikutskottet skulle vilja lägga ned inlandsbanan.Nej, vi vill slå vakt om , men pårealistiska grunder. Proposition 1992/93:9 är i likhetmed de två andra propositionerna ihophafsad ochdåligt underbyggd och vilar på ett bristfälligt ochfelaktigt beslutsunderlag.Utredningsrapporten, som propositionen hänvisartill, har inte varit föremål för sedvanligremissbehandling. De som trots allt haft möjlighetatt yttra sig har haft mycket starka invändningarmot utredningen. Men regeringen har bortsett frånall kritik och endast lyssnat på Inlandsbanan AB:sförespråkare. Såväl propositionen somutskottsbetänkandet förutsätter attinlandskommunerna skall ta det fulla ekonomiskaansvaret och således även svara för risktagandet.Vid två frågestunder som trafikutskottet haft med11 av de 14 inlandskommuner som berörs har detklart framgått att de inte kommer att satsa ett öreutöver det aktiekapital som de förbundit sig för.Tilläggas bör att kommunernas beslut om attteckna aktiekapital i har byggtspå löften om att på sträckorna --och --samt de nämndatre anslutningsbanorna och fastigheterna somomtalas i propositionen skall överlåtas tillkommunerna. Här råder stor obalans mellanpropositionen och utskottsutlåtandet. Ipropositionen sägs att man föreslår attbemyndiga regeringen att överlåta påde av mig tidigare nämnda sträckorna samtfastigheterna till berörda kommuner.Utskottsmajoriteten anser dock, till skillnad frånregeringen, att bör förbli statligegendom och att intressenter istället utan kostnad bör få utnyttja banan. Någotöverlåtande till kommunerna blir det förmodligeninte, utan kommunerna måste känna siggrundlurade på denna punkt.Vidare framkom vid frågestunderna med deberörda kommunerna att de inte vill avstå frånbusstrafiken som går längs banan. Det ärförståeligt, eftersom busstrafiken bättre änjärnvägen motsvarar de lokala resenärernas behovoch krav när det gäller linjesträckning, snabbhetoch komfort. Sedan busstrafiken började den 10juni 1991, då den reguljära persontrafiken påInlandsbanan avvecklades, har busstrafikenutvecklats positivt.Fyra gånger dagligen går Z-trafikbussar norrut frånÖstersund mot . Det går också buss motUmeå. Beläggningen är 50-procentig. Få busslinjeri glesbygd har så bra beläggning. Därtill kommer enmycket gynnsam utveckling av godsbefordran.Enligt uppgift finns det planer på att utöka antaletbussturer på grund av den ökande godsmängden.Jag förstår dem som är oroliga för att denna finabusstrafik skall äventyras av en felaktig satsning påinlandsbanan.Jag skulle vilja ställa några frågor till ,som företräder utskottsmajoriteten. Det är en deloklarheter i majoritetsskrivningen som jag vill haklarhet i.Man säger att fastigheterna i fortsättningen, enligtden nya utskottsskrivningen, skall ägas av SJ,staten. Jag ställer mig frågan: Vad menas med attInlandsbanan AB skall få disponera fastigheternagratis? Fastighetsunderhåll och drift avfastigheterna kommer att kosta många miljoner. Ärdet meningen att IBAB skall betala detta i form avhyra till SJ eller skall bolaget självt stå för underhålloch driftkostnad när man sköter fastigheterna somman får till låns? Hur är det tänkt?Det sägs i majoritetsskrivningen att om de pengarsom IBAB får från ger ett överskottskall IBAB få disponera dessa pengar för andraändamål än banupprustning. Är det meningen atteventuellt överskott skall kunna användas för köpav fordon? Då ingen torde veta om det blir någotöverskott förrän det femte året kan inga köp skeförrän då. Är det så vi skall tolka skrivningen omöverskott på banpengar? skall jukontrollera att banunderhållet sköts, attinvesteringar inte slarvas bort och att pengarnaanvänds på ett för banan korrekt sätt.Det sägs att ytterligare bidrag skall kunna ges tillInlandsbanan kommande år från det s.k. G2-anslaget för köp av ytterligare fordon, varvidsärskilt nämns godsvagnar och lok. Är det rätt atttill godstrafik använda ett anslag som är avsett förstatens köp av persontrafik? Så var det aldrig tänktnär tidigare fattade beslut om att inrättaG2-anslaget.Det är också mycket tveksamt om staten skall gå inoch för godstransporter köpa lok och vagnar somsedan lämnas ut till privata tågbolag. Det innebäratt staten skall börja äga fordon som privata åkerieranvänder på en konkurrensutsatt godsmarknad. Påden marknaden opererar lastbilar och andratågbolag, vilka därigenom får sämrekonkurrensvillkor. Om denna princip knäsättskommer andra trafikslag att kräva likvärdigastatliga garantier för att fordon ställs tillåkeribolagens förfogande. Följden blir ett statligtfordonsverk som tillhandahåller bussar, lastbilar,flygplan och fartyg till diverse åkerier. Är detta vadni strävar efterkunde vi iVästerbottens-Kuriren läsa följande: Ekonomiskkris för . Inlandsbanan AB:sordförande, , säger i ett uttalande attett ovillkorligt krav är att regeringen anslår pengarredan under våren. Vidare framgår att man frånIBAB anser att utskottsmajoritetens förslag inteöverensstämmer med de löften som tidigareerhållits från . Manhotar nu med att säga nej till ett övertagande avbanan.Kommunikationsminister har i ettmeddelande till sagt att några nyabesked inte kan lämnas före riksdagsbeslutet.Därefter kommer sannolikt nya förhandlingar attkrävas. Finns det några tidigareförhandlingsprotokoll som vi inte har fått ta del av?Förekommer det även nu förhandlingar mellanregeringen och IBAB?Jag är medveten om att detta var många frågor.Därför kommer jag att överlämna dem skriftligt tillRune . Jag förstår att det kan vara svårt atthålla reda på så många frågor. Jag tror ändå att detär viktigt att de besvaras.Nu är vi socialdemokrater inte de enda som tarInlandsbanans långsiktiga överlevnad på allvar.Det är många som deklarerat att de delar våruppfattning om felaktigheterna i att satsa på enpersontrafik som inte har någon framtid för sig. En55-årig erfarenhet talar ett klart och tydligt språk.Vilka är det då som delar vår uppfattning? Här kannämnas företrädare för , ,, Handelskammaren för nedreNorrland och dess trafikkommitté, som har besöktutskottet, för att bara nämna några.Jag är övertygad om, att skulle alla ledamöter i denkommande voteringen rösta efter sin egenuppfattning, skulle det bli en stor majoritet för vårreservation. Hur många är inte ni moderataledamöter som öppet redovisat att ni anser att ettbeslut om en fortsatt persontrafik på Inlandsbananär ett politiskt vansinne. Det är verkligen sorgligtatt man låter sakfrågan få stå tillbaka för ett försökatt hålla samman en splittrad regering, som hållerpå att fullständigt söndras.Den 17 december föregående år, nästan på dagenför , framhöll talesman idebatten om tilläggsbudget I tillkommunikationsdepartementet följande:''Det är mitt uppdrag från den moderatariksdagsgruppen, som jag fick så sent som iförmiddags, att säga detta i kammaren. Vibetraktar alltså detta som ett rådrumsår. Vi serpositivt på att kan leva vidare somturistbana i den regi som jag har nämnt. Visäger hit, men inte längre när det gäller statligasatsningar i den ena eller andra formen. ''Jag frågar mig, herr talman, hur mycket det finnskvar av det uppdraget från den 17 december 1991.Den 16 oktober i årets remissdebatt höll förstasuppleanten i trafikutskottet, , ettanförande som jag gärna skulle viljarekommendera ärade ledamöter att tadel av innan ni röstar i den kommande voteringen.Men låt mig bara göra några citat från Biörcksmycket intressanta och jag vill också sägagenomtänkta inlägg. Så här säger bl.a.:''Släng inte goda pengar efter dåliga, brukar detheta. Det är ett ordspråk som vi kan ta fasta på närvi snart igen skall diskutera framtid.Men får diskussionen en betydligt krassareekonomisk bakgrund än förut. ''Längre fram i sitt anförande säger vidare:''Det är stora pengar i en fattig ekonomi. Får vinågonting för detta? Jag tror för min del att detfinns många skäl för oss alla att inte rida på gamlatankegångar, utan vi får tänka igenom den härsaken en gång till. Politisk vilja handlar om attprioritera och att satsa varje skattekrona där dengör bästa nyttan. Redan rådrumsårets kostnaderinnebär att vi har subventionerat varje resande påden här banan med . ''Jag vill till fullo instämma i det i remissdebatten.Till sist, herr talman, vill jag också påpeka att deti krisuppgörelsen mellan oss socialdemokrater ochregeringen har fastslagits att 300 miljoner kronorskall sparas på Kommunikationsdepartmentetsområde. Propositionen om ytterligare satsning påpersontrafiken på rimmar mycketdåligt med uppgörelsens syfte.Herr talman! Med hänvisning till det sagda vill jagyrka bifall till den socialdemokratiska reservationsom bifogats betänkandet.Anf. 2 ():Herr talman! Jag får väl ändå ge eloge för hans intresse för . Det ärbara synd att det intresset enligt min mening ärmissriktat. Jag tror att har felnär han säger att kommunerna är missnöjda medatt staten behåller äganderätten till banan. Jag troratt det är tvärtom. Såvitt jag vet tycker man att detär en fördel, egentligen en skyldighet, att statenfortfarande äger banan och även skallkunna garantera den del av vår infrastruktur somInlandsbanan ändå utgör.Sven-Gösta talar sig varm för bussarna. Jagvet inte hur han har åkt dessa bussar.För det mesta åker jag . Jag vetinte vilka kontakter har haft ochvilka han har diskuterat med. Ingen resenär ibussen har sagt att det är bra medbussarna. Tvärtom har alla som jag talat med ochsom åker bussen sagt: Varför skall man hålla påmed denna busstrafik då banan finns och man kanåka rälsbuss? T.o.m. sade en busschaufför en gång:Jag har mitt jobb här, men det är för fasen galet attvi skall köra bussarna i snöglopp och i halt väglagnär det finns en bana för rälsbussar.Jag tror att skulleändra åsikt om han åkte buss där . Jagtror inte att han skulle behöva åka så många gångerbuss mellan och förrän hanhade ändrat åsikt.Inlandsbanan har varitnedläggningshotad. Jag måste säga att likt kattensom sägs ha nio liv har även överlevtdessa hot. Om nu riksdgen följer utskottet klararsig banan även den här gången.Det går inte att förneka att är näraförknippad med en bred och folkligt förankradkamp för ett levande norrländskt inland. Bananbyggdes för att utveckla detnorrländska inlandet. Det återstår mycket av detmålet , så mycket att man kan säga att det helakan börja . Inlandskommunerna, kommunernaefter banan, rår inte för att banan inte har fått blidet den var tänkt att bli en gång.Nu har det förhandlats fram en lösning på hur enlångsiktig utveckling av trafiken på banan skallgenomföras. Som bekant är det kommunerna efterInlandsbanan som genom ett särskilt bolag skallombesörja detta. Det är bra att alla möjligheter tastill vara. Låt oss kalla det här för den sista chansen.Låt oss tillvarata den möjligheten. Vårt partitillstyrker lösningen.Vi har ändå till betänkandet fogat enmeningsyttring. Det är ett fullföljande av vårtsynsätt att landet olila delar då det gäller viktiginfrastruktur skall behandlas likvärdigt. Vi menaralltså att skulle det inträffa något som medför attden lösning som vi nu står beredda att besluta ominte går att genomgföra, måste ändå staten ha detyttersta ansvaret.Med detta yrkar jag bifall till meningsyttringen avKarl-Erik Persson.Anf. 3 ():Herr talman! är inget okänt begreppvare sig för denna kammare eller för svenska folketi övrigt. Så är inte heller vilkenjärnvägssträcka som helst. Den omfattar en 105 millång sträcka från i söder till i norr.När hade anmält ,gjorde jag den reflektionen att det kanske hade attgöra med att det är längsta bana som vidiskuterar. Skulle vi åka lika långt söderut frånMora, skulle vi hamna någonstans nere i Europa.Vårt land skulle inte räcka så långt åt det hållet.Som grund till föreliggande betänkande ligger trepropositioner och sex motioner. Som framgår avbetänkandet skall ett kommunalägt bolag taöver ansvaret för trafiken på . Statenfortsätter att via ge anslag för såvälupprustning som underhåll av själva banan. Tilldriften kommer staten att utbetala ett separatbidrag. Totalt rör det sig inte om särskilt storasummor i jämförelse med mycket annat som rörinfrastrukturen.Utskottet har -- det har redanredovisat -- hört företrädare för såväl IBAB somsamtliga i bolaget deltagande kommuner. Vidöverläggningarna kom en gemensam syn fram hoskommunernas representanter. Vi kan ha bedömtlitet olika från majoritet och opposition, menmajoriteten i utskottet bedömde det ändå så hade en gemensam syn.Man bedömde att banan var viktig urgodssynpunkt, precis som sade,men det var också ur turistsynpunkt mycket viktigtatt ha den trafiken kvar. Som ett komplement varäven en persontrafik betydelsefull. Särskilt på vissasträckor utgjorde den ett mycket viktigtkomplement.Beträffande konkurrensen med befintligbusstrafik, som också har tagitupp, vill jag säga att vi inte har varit kritiska motbusstrafik. Däremot har vi sagt att en samordningbör kunna ske. Det är precis detta som ocksåkommunernas företrädare har ansett. Det är ävenden uppgift som jag fick från befolkningen när jagreste på . Man tyckte att vi borde sepå dessa trafikgrenar som trafikinslag somkompletterar men inte konkurrerar med varandra.Jag har litet svårt, , att fråndenna talarstol ge direktiv till kommunerna om hurde skall lösa detta problem. Såvitt jag förstår ärdiskussioner redan i gång.