prot · GF09116 · 1992-05-20 00:00:00 — det är för nära att ta flyget till städernadär samt för långt, krångligt, dyrt och miljöovänligtatt ta bilen.Sedan 1987 har , ,och kommuner samtlänsstyrelserna i och Västernorrlandslän inom projektet , Snabbtåg --, arbetat för en tidigareläggning avsnabbtågstrafiken på Ostkustbanan.En tidigareläggning och en samlad och fullständigutbyggnad av snabbtågstrafiken på Ostkustbananär en infrastrukturell insats som på ett mycketpåtagligt sätt skapar tillväxt och förbättrarlivsbetingelserna i södra , bl.a. genom att:--näringslivet stärks genom t.ex. minskatavståndshandikapp,--de lokala arbetsmarknaderna vidgas (Gävleborgslän har landets högsta arbetslöshet),--området blir intressant som alternativ tillMälardalsregionen,--tillgängligheten till högre utbildning ökar(har landets lägstautbildningsnivå),--miljön och trafiksäkerheten ökar och--norra stambanan kan nyttiggöra sigförbättringarna ända upp till Gävle.Utifrån ett kommunikationspolitiskt synsätt harriksdag och regering tidigare uttalat att ensnabbtågssatsning på sträckan mellan ochStockholm är angelägen och ekonomiskt riktigsåväl företags- som samhällsekonomiskt.Investeringarna samt tidigareläggningen av OKB,Ostkustbanan, beräknas kunna skapa direktsysselsättning bestående av 2 300 årsarbeten underen femårsperiod. På kort sikt blir det minst 100årsarbetstillfällen , och vintern ochvåren 1993 skulle minst 600 personer fåsysselsättning.Vidare ligger man beträffandeinvesteringsplaneringen så väl framme att enkoncentration av de tunga investeringarna, ochdärmed också de mest arbetsintensivainvesteringarna, kan ske ,då det allmänna arbetsläget fortfarande kan antasvara besvärligt.Vid ett snabbt regeringsbeslut kan arbeten förca 1,5 miljarder påbörjas redan under hösten1992 -- detta utöver de arbeten som redan beslutats,finansierats och påbörjats.Det är verkligen att observera att de regionalaintressenterna i , ochUppsala län aktivt bidrar med 166 milj.kr. idirektinvesteringar samt med ytterligare 130milj.kr. Totalt ställerlänen själva upp med 300 milj.kr. i fråga om dennasatsning. Vilka län och kommuner ställer upp på ettså markant sätt? Jag ber riksdag och regering attnoga jämföra hur de olika kommunerna samt länenekonomiskt agerar beträffandeinfrastruktursatsningar som de själva berörs av.Finns det någon plats i landet som kan konkurrerahär?Regering och riksdag har hela tidenintensivt uppvaktats i detta ärende. I november1987 uppvaktades dåvarandekommunikationsminster . Ijanuari 1988 skrevs motioner av samtliga politiskapartier i ärendet. Ijanuari 1990 uppvaktades industriminster RuneMolin. 1991 samt 1992 har vid upprepade tillfällenkontakter tagits med kommunikationsministerMats och arbetsmarknadsminister . Motioner har skrivits över allapartigränser. Politiska barriärer har överbryggtsgenom den enighet som råder om Ostkustbanan.Alla beslutande har trots det visat enhandlingsförlamning som man aldrig skulle kunnatro ansvariga politiker om.Vi i Ny demokrati kan ej acceptera detta. Det gällerju kommunikationerna med halva Sverige.Herr talman! Det är nu dags att genomförverkligandet av Ostkustbanan -- det gäller då entrafik med snabbtåg -- införliva kolonin övriga Sverige.Det är nu dags att fatta ett beslut baserat på suntförnuft.Det är nu dags att disponera avsatta medel för ettväl ekonomiskt underbyggt beslut omOstkustbanan.Det är nu dags att visa de koloniala invånare sombor norr om tillbörlig respekt.Det är nu dags att konstatera att man med enutbyggnad av OKB löser en stor del avGävleborgs läns arbetslöshetsproblem samtåtgärdar utbildningsnivån -- detta som en''bieffekt''. Kan man tänka sig en bättre ''bieffekt''?Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservation 2 i trafikutskottets betänkande1991/92:TU19. Detta innebär att jag yrkar bifall tillyrkande 1 i Ny demokratis motion T520. Tack förordet!Anf. 122 ():Herr talman! Jag återkommer till debatten mellanregeringspartiernas representanter ochSocialdemokraternas företrädare ironiserade i sitt inledningsanförandeöver regeringskoalitionen, som behövde uppträdapå fyra händer för att försvara utskottets majoritetnär det gäller det här betänkandet.Jag var först bland de borgerliga talarna efter JarlLander. Jag sade mycket klart och tydligt att jag ärutsedd av den beredningsgrupp som finns inomtrafikutskottet att företräda regeringskoalitionen ifråga om detta betänkande.De andra partierna, såsom vi hade kommit överensom vid beredningen av ärendet, skulle presenterasina partibakgrunder till järnvägspolitiken.Så skedde också. Jag hade en rond med JarlLander. Vi stökade undan de frågor han ställde tillmig. Men sedan tog favören av attkunna debattera med envar av de efterkommandetalarna.Hugo inledde sitt anförande med att sägaatt företräder utskottsmajoriteten,men skulle han diskutera sitt ämnesområde.Sedan höll han en utläggning om hur han och hansparti ser på järnvägspolitiken i större sammanhang.Därefter ställde frågor till honom.Sedan gick upp och presenteradeCenterns syn på järnvägspolitiken -- med särskildinriktning på att hela landet skall ha entillfredsställande trafikförsörjning även när detgäller järnvägar. Så ställde frågor tillhonom.Den som har dragit nytta av vårt mångfasetteradeframträdande här är . Han har på dettasätt fått ett otal repliker i ärendet. Det kan jaggratulera honom till.Jarl ställde en fråga till somrörde bolagisering. Jag skall svara på den frågan.Bolagiseringen sker också på SJ:s egen begäran. SJvill konkurrera på lika villkor med sinakonkurrenter. Samtliga är drivna i bolagsform.Dessutom ger associationsformen aktiebolag andramöjligheter för SJ att agera som inteaffärsverksformen ger. är ju en del avstaten själv. Det här är inte så konstigt.När det då sätts ut ett datum för när det skall skapaskonkurrens på spåret, är det ju för att SJ-ledningeni vederbörlig ordning skall veta vad som skall händafrån ägarnas sida i den närmaste framtiden.Anf. 123 () replik:Herr talman! Jag tackar för att dettill slut kom ett svar på det jag efterlyste. Det varsynd, , att svaret inte kominledningsvis i vårt första replikskifte. Då hade jaginte behövt utnyttja det otal möjligheter -- som jagtydligen har fått att ta repliker.Jag tycker att jag ändå har fått bekräftat, RolfClarkson, att fastän det ser ut som om utskottet harnått samförstånd i betänkande TU19, råder detändå inte något samförstånd mellan de borgerligapartierna när det gäller utvecklingen avjärnvägstrafiken i det här landet. Det har jag fåttbekräftat under debatten.Jag tackar återigen för svaret. Mensvaret innebär inte på något sätt att vi frånsocialdemokratiskt håll anser att det är nödvändigtatt redan nu hetsa fram en avreglering ochbolagisering med ett visst datum som mål. Låt ossgöra en utvärdering av hur det blev med SJ efter1988 års trafikpolitiska beslut.Anf. 124 () replik:Herr talman! När och övriga läsersnabbprotokollet , kommer det att framgåför dem att aldrig ställde den fråga tillmig som han sedan ställde till . Dåär det inte lätt att besvara frågan.Jarl begagnade sig, tydligen medvetet, avtekniken att replikera på en partiföreträdare itaget.Det var inget i vare sig eller RuneThoréns inlägg som stred mot den järnvägspolitiskauppfattning som jag och mitt parti företräder. Jagkan göra ett undantag för hackandet ominlandsbanan. Båda vet att Moderatasamlingspartiet har en mer distanserad syn påinlandsbanans framtid. Både ochHugo vet vad som menas med distanseradsyn. Men det är inte som den debatten skallföras. Banan ingår i bilden av den järnvägspolitiskainriktning som dessa båda partiföreträdare har. Jaggör inga invändningar mot det , utan det kommervid ett senare tillfälle.För övrigt är ,och jag hoppas , ute i ogjort vädernär det gäller hur han skall försvara sitt partisjärnvägspolitik.Anf. 125 () replik:Herr talman! Jag ställde avsiktligt inte denkonkreta frågan, . Men jag utgickfrån att utskottsmajoriteten hade läst samtligareservationer som är fogade till betänkandet. Därfinns samtliga frågeställningar angående vad somskall hända med olika saker. Vi frågar bl.a.: ''Hurskall modellen med trafikföretaget ochinfrastrukturorganet utvecklas?'' Detfinns ytterligare fem sex frågor i reservationen.Jag hävdar att jag inte skall behöva konkret ställasamma frågor en gång till i debatten. Jag förväntarmig naturligtvis att i debatten få höra sådanasynpunkter som klargör varför det är så bråttommed att sätta ut ett datum för när avregleringen ochbolagiseringen skall genomföras inom SJ.Anf. 126 () replik:Herr talman! försöker införa en nydebattbakgrund. Man skall tydligen punkt förpunkt gå igenom frågorna i reservationerna för attsedan bemöta dem i debatten. Det är möjligt att detär så man skall göra. Men om man inte gör detsåsom försvarare av majoritetsgruppen i utskottet,får oppositionsföreträdaren ställa de konkretafrågorna.Det här gjorde inte till mig -- när hanändå hade blivit upplyst om när jag i mitt anförandesade att jag var utskottets företrädare i dettaärende.Jag skall dra en barmhärtighetens tjocka rökslingaöver . Jag önskar honom lycka till nästagång i den tvekamp som kommer att uppstå mellanoss och honom.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 127 ():Herr talman! Jag begärde replik på , och jag fick ett helt anförande.Med anledning av att det framkommer att redanavsatta medel bör omdisponeras och användas förostkustbanans utbyggnad -- jag känner också starktför ostkustbanan -- undrar jag varifrån pengarnaskall tas.Anf. 128 (nyd):Herr talman! Enligt trafikpolitiska besluthar och SJ fått medel att disponera.Enligt beslutet skall de disponera över dessa medel.Enligt senare beslut är det vi politiker som skallbestämma hur medlen skall disponeras. Jag hävdaratt medlen skall omdisponeras till redan bestämdaprojekt och att ostkustbanan skall få hög prioritet.Anf. 129 ():Herr talman! Om man skall märka ut till vilkaprojekt pengarna skall gå, skall man i rimlighetensnamn tala om varifrån pengarna skall tas.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande finansutskottetsbetänkanden /92:FiU24 och FiU25 samttrafikutskottets betänkanden /92:TU18 ochTU19.Finansutskottets betänkande FiU24Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU25Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU18Mom. 2 (ensamrätt för postverket tillbrevbefordran)Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot128 för reservation 1 av m.fl.Mom. 3 (ändrad associationsform för postverket)Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot130 för reservation 2 av m.fl.Mom. 7 (rikstäckande betalnings- ochkassaservice)Först biträddes reservation 3 av . med 128 röster mot 13 för meningsyttringenav i motsvarande del. 150 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 164röster mot 117 för reservation 3 av HåkanStrömberg m.fl. 12 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan biföllsTrafikutskottets betänkande TU19Mom. 1 (investeringsplaneringens inriktning)Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 2 (tidigareläggning av snabbtågstrafiken)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 21för reservation 1 av . 3 (planeringsram för baninvesteringar ochbanunderhåll)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 13 (ostkustbanan)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 22för reservation 2 av . 14 ()Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 18för meningsyttringen av imotsvarande del. 3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 16 (bolagisering av SJ)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot128 för reservation 3 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 25 (omaxlingsterminal i )Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 15för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 27 (utbildning av signaltekniker)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 5 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, jordbruksutskottetsbetänkanden JoU17, JoU19 och JoU21, beslötkammaren på förslag av andre vice talmannen attde fick företas till avgörande i ett sammanhangsedan debatten i dessa ärenden avslutats.10 § betänkande1991/92:JoU17 Avfallsfrågor.Anf. 130 ():Herr talman! Regeringens senfärdighet när detgäller miljöfrågorna är anmärkningsvärd. Isamband med budgetproposition antogriksdagen en strategi för minskade avfallsvolymer,ett mindre farligt avfall och en förbättradbehandling av det avfall som uppkommer. Det varmeningen att man sedan steg för steg skulleutveckla strategin.I samband med budgetpropositionen annonseraderegeringen att den avsåg att tillsätta en arbetsgruppför att klarlägga effekterna av en infördavfallsskatt. I propositionslistan för våren fanns enproposition om förpackningar med.Det har inte blivit något av detta ännu.Förpackningspropositionen är nerlagd ilångbänken, och i kompletteringspropositionenuttalar man återigen att det bör tillsättas enarbetsgrupp för att klarlägga effekterna av enavfallsskatt. Det ryktas t.o.m. att de miljöfrågorsom ingår i inte kommer att behandlassamtidigt med avtalet i övrigt, utan att de kommeratt skjutas till en särskild proposition som skallkomma . Jag förutsätter att det bara ärrykten.Den tidsplan för en avfallsproposition som gällerjust , är att regeringen skall fatta beslut . Det medför att vi här i kanfatta beslut tidigast nästa vår.Kommunerna, industrin och inte minst de enskildamedborgarna väntar otåligt på att det skall händanågonting. Det skall i princip inte finnas osorteratavfall efter utgången av 1993. Men eftersom denhär regeringen inte har förmåga att få framnödvändiga beslutsunderlag, kommer det att bliomöjligt att nå den målsättningen.En stor del av avfallet består av förpackningar.Därför är det viktigt att få fram åtgärder för attminska förpackningshysterin, att få fler och bättreåteranvändnings- och återvinningssystem och attöka industrins och handelns ansvar i dessa frågor.Utöver har även fattatbeslut om en sådan lag. Svenskt näringsliv måsterimligtvis få veta vilket system som kommer attgälla i Sverige.En fråga som särskilt engagerar allmänheten är denom dryckesförpackningar. Jag har fått mängdermed brev från människor som retar sig påciderflaskorna. Man anser att de borde kunna varareturflaskor.Vi socialdemokrater anser att de resurssnåla systemsom finns eller som etableras måste vårdas på ettsådant sätt att deras andel ökar. Vi förutsätterockså att regeringen i beslut i enskilda ärenden gerförtur för system som hushållar med resurser ochsom kan gå in i det naturliga kretsloppet.En allvarlig fråga som har diskuterats den senastetiden gäller allt avfall som innehåller freon och somligger helt oskyddat på soptippar runt om i landet.Mängden av sådant avfall växer för varje dag.Ozonlagret runt jorden är allvarligt skadat. I vårasvar det nära att även vi fick ett s.k. hål i ozonlagretöver norra . kom vi undan med blottaförskräckelsen, men enligt de forskare som finns påEsrange är risken ännu större och åretdärpå och året därpå igen. Då kan man inte väntaoch tala om att man bör tillsätta enarbetsgrupp, man måste handla. Men de vet kanskeinte på hur allvarligt läget är.Olof visste ju inte, när han blev tillfrågadi radion, att man fortfarande använder i stort settlika mycket freonhaltigt material i kyl- ochfrysskåp.Vi är eniga i utskottet om behovet av åtgärder påavfallssidan. Men det finns en viktig principiellskillnad. Utskottsmajoriteten tror att tidsplanensom står i kompletteringspropositionen kommer attgälla den här gången, även om inte den som stod ibudgetpropositionen gällde. Vi är inte så säkra pådet, med de erfarenheter vi har fått under våren.Därför vill vi ha ett tillkännagivande till regeringen.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Jag vill också yrka bifall till reservation nr 3.Arbetet med förpackningsdirektiv och andramiljödirektiv pågår för fullt inom EG. Ett parländer är motsträviga. Vi anser att det är viktigt attäven synpunkter kommer med idiskussionen. Vi föreslår därför etttillkännagivande till regeringen om att den aktivtagerar för att EG:s direktiv präglas av ett totaltsynsätt på resurser och miljöhushållning.Herr talman! har tyvärr tappat tempo imiljöfrågorna. Det är beklagligt. Det ser tyvärr inteut som om kommer att behålla den tätplatssom vi har haft i många avseenden.Våra ungdomar anser att miljöfrågorna är våraabsolut viktigaste frågor. Deras syn på politiker ochpolitiska lösningar blir mer negativ för varje dagsom nya miljölarm kommer utan att de ser någrasom helst förslag till lösningar. Därför måsteaktiviteten ökas igen. Därför hoppas jag också attde ledamöter i som har ettmiljömedvetande röstar på vår reservation 1.Därmed kan vi förvissa oss om att regeringenkommer med de förslag som är så angelägna nu.Majoriteten för det här förslaget har ju varierat iutskottet, så det kanske finns möjlighet att vridaden rätt igen.Anf. 131 (nyd):Herr talman! Vi har i motion Jo629 pekat påmöjligheten att genom en temporär höjning avskrotningspremien till . på ett snabbt ochkraftfullt sätt minska miljöstörningarna frånpersonbilstrafiken. Det är viktigt att visaallmänheten att miljöavgiften på bensin också gårtill kraftfulla åtgärder inom bilismen och inteförsvinner in i statsbudgeten till andra ändamål.I utskottets motivering för avslag talas det om attmed en höjning . har man fåtten fördubbling av utskrotningsgraden. Med dessafakta i bakhuvudet är det svårt att förstå denpassivitet som visas Ny demokratis motion. Justdärför att det är en temporär och kraftfull åtgärdsom föreslås är vi övertygade om att åtskilliga skullepassa på tillfället.Vi vill ha ett enkelt system att använda. Därför harvi tänkt att bilhandlarna skulle ta hand om bilarnaoch sedan åläggas att skrota dem direkt. På så visslipper vi en hel del administration hosmyndigheter.Vi i Ny demokrati vill ha mer raka rör mellan vadbilisterna betalar in till statskassan och vadbilisterna får nytta av. Vår motion ligger väl i linjemed detta. Bilismens miljöskatter skulle användasför att minska bilismens nedskräpning av miljön.Därmed yrkar jag bifall till reservation 3.Anf. 132 ()replik:Herr talman! För att det inte skall uppstå någotmissförstånd: Jag stödjer naturligtvis inte Nydemokratis reservation nr 3, utan det är i ställetreservation 4 som jag yrkar bifall till.Anf. 133 ():Herr talman! betänkandehandlar om avfallsfrågor. Det är ett ämne som kanassocieras med illaluktande och rykande soptippar,och så såg det kanske ut för något tjugotal år sedan,då soporna tömdes och brändes på tipparna. I dagär dock situationen annorlunda.Utvecklingen inom avfallshanteringen har radikaltförändrats. Kommunalpolitiker, oberoende avpartibehörighet, och kommunala tjänstemänengagerar sig i ett målmedvetet arbete med attutveckla de gamla soptipparna till modernadeponier. Genom att kommunerna har möjlighetatt differentiera avfallstaxorna kan nu återvinning,återanvändning och annan miljövänligavfallshantering stimuleras.När nya deponier planeras, tas senaste kunskap ianspråk, och sortering av avfallet är ensjälvklarhet. Brännbara fraktioner kan komma tillanvändning i värmeverk, där dioxinutsläpp, somtidigare var ett problem, nu kan bemästras. Vissakommuner utnyttjar deponigas som värmekälla.Naturvårdsverket följer utvecklingen ochrapporterar till regeringen.Även om vi i ligger väl framme vad gälleravfallsfrågorna, finns det naturligtvis ingenanledning att stanna upp på detta viktigamiljöområde. Miljöministerns initiativ att tillsättaen arbetsgrupp för att ytterligare se övermöjligheten att öka återanvändning ochåtervinning, finna lösningar för att stimulera tillkällsortering och ytterligare miljöanpassaavfallsbehandlingen måste därför ses med störstatillfredsställelse. Den gruppen skall arbeta mycketskyndsamt, så att miljöministern kan ta ställning tilleventuella förslag före årsskiftet.En annan utredning som redan lagt sitt förslag ärförpackningsutredningen. Dess utgångspunkt harvarit att föreslå regler som överensstämmer med dekrav och mål som formuleras inom EG. varmålsättningen att en proposition skulle föreläggasriksdagen . Ännu har inte kommit med något förslag,varför det är naturligt att en proposition kan läggasfram tidigast . Innehållet i denna får vianledning att diskutera . Vi har då även mererfarenhet av det tyska DUAL-systemet.Herr talman! Bland de motioner som behandlas ibetänkandet finns en som är undertecknad av IanWachtmeister m.fl., Ny demokrati, som gjorde attjag höjde på ett ögonbryn. Ny demokrati yrkar attriksdagen skall begära förslag till lag omobligatorisk sopsortering i hushåll, inom denoffentliga sektorn och i näringslivet.Det anmärkningsvärda är att Ny demokrati gick tillval på att minska byråkrati och krångel. Här slårman till med ett förslag om lagstiftning omobligatorisk sopsortering. Då motionen inte angernågot om hur det skall gå till och inte vilkasanktioner som skall tillgripas mot den somöverträder lagen, vore det mycket intressant atthöra Ny demokrati tala om hur man har tänkt det.Skall det inrättas särskilda soppoliser som skallupprätthålla lag och ordning? Industrin är nogockså mycket nyfiken på hur den lagstiftning skallse ut som reglerar industrins sopsortering.Herr talman! De miljöproblem som beröravfallsområdet är viktiga frågor. Regeringen har englädjande hög ambitionsnivå på miljöområdet. Detvore därför olyckligt om förslag forcerades fram,som Socialdemokraterna vill. har en annaninfrastruktur och befolkningstäthet än andra länderinom EG. Det finns därför all anledning att medbibehållen hög ambitionsnivå vidareutveckla detsvenska systemet och anpassa det till EG:skommande direktiv.Max Montalvo talade om att Ny demokrati vill habilskrotningsavgiften höjd till . Vi harnyligen höjt den -- det var sedan --och det har visat sig vara bra. Det framgår avstatistiken att bilskrotningen fortsätter. Jag finneringen anledning att gå vidare med Ny demokratisförslag.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tilljordbruksutskottets hemställan i betänkandet Jo17.Anf. 134 ()replik:Herr talman! Som jag sade i mittinledningsanförande, talade miljöministern redan ibudgetpropositionen om att han skulle tillsätta denomtalade arbetsgruppen. Vi är nu framme , och det har kommit enkompletteringsproposition där det står attarbetsgruppen bör tillsättas. Man har alltså på fyramånader inte klarat av om man skall eller börtillsätta den.Hade den gruppen kommit i gång som det var tänktfrån början, -- kanske hade denkunnat tillsättas ännu tidigare --, hade vi intebehövt ha den här debatten. Då hade det intefunnits skäl för något tillkännagivande, men nufinns det anledning att göra ett sådant.Vi måste vänta på EG-direktiven, säger . Varför måste vi vänta på EG-direktiven,när EG:s egna medlemmar inte väntar på dem? Detfinns länder i EG som anser att exempelvis Portugalbromsar utvecklingen. , som från börjanhade tänkt fatta beslut ,fattade sitt beslut . Nederländernakommer att fatta beslut när som helst.Man bryr sig alltså inte om att vänta på EG-direktiven, därför att man inser hur viktigt det är attsnabbt få fart på arbetet med avfallsfrågorna. Detär minst lika viktigt för oss i . Alla vet ändåungefär hur EG-direktiven kommer att se ut. Detblir minimiregler, och vi kan lägga oss på en högrenivå som vi tycker är lämplig för svensk del.Anf. 135 () replik:Herr talman! Att vänta på EG-direktiven måstevara en mycket klok åtgärd. Som jag sade i mittinledningsanförande, har vi andra förutsättningar iSverige. Vi har inte den befolkningstäthet som manhar i , vi har andra transportavstånd och vihar en väl utbyggd avfallshantering här.Jag är övertygad om att det vore olyckligt om viforcerade fram någon ny lagstiftning på det härområdet . Vi har tid på oss, Inga-BrittJohansson. Det finns ingen anledning att gåsnabbare fram. Detfinns heller ingen möjlighet att tekniskt få fram nyaförslag på den här korta tiden.