prot · GF09106 · 1992-05-06 00:00:00 — Eftersom detta går helti linje med Ny demokratis motion UB445, har vi ejsett någon anledning att reservera oss, utan vi ser istället med tillförsikt att den föreslagnautbildningen kan starta så snart som möjligt.Anf. 122 ():Herr talman! Jag har tillsammans med företrädarefrån , och kds lagt en motion tillriksdagen som berör behovet av forskning ochhögre skoglig utbildning i . Det finnsinte något område inom utbildningssektorn där detråder en så stor snedfördelning i landet som justden högre skogliga utbildningen och forskningen.Knappt 10 % av resurserna satsas i södra satsas i och norra är uppenbar att snedfördelningen kommeratt öka och att koncentrationen tillMellansverige och norra kommer att öka.Skälet till detta är SLU:s beslut att lägga nerskogsteknikerutbildningen i Värnamo.Bakgrunden till nedläggningen anges bl.a. vara detminskade statsbidraget till SLU. Ibudgetpropositionen angav jordbruksministern att''ett exempel på område för besparingar kan varaden skogliga utbildningen som bör anpassas tillmarknadens krav''.Jag tycker att SLU på en punkt, men bara på enenda, tar hänsyn till marknadens krav, och detgäller utbildningens dimensionering. Vi har utantvivel utbildat för många skogstekniker de senasteåren. Men man har inte tagit hänsyn tillmarknadens krav när det gäller lokaliseringen avden högre utbildningen, eftersom man väljer attbehålla utbildningen i ochBispgården. Detta tycker jag är anmärkningsvärt,och i det avseendet har också marknaden, medrätta, reagerat. Skogsnäringen har varit fullständigtenig i sitt ogillande av beslutet att lägga ned denenda skogliga högskoleutbildningen i södraSverige.De skogliga utbildningsvägarna har utrettsingående /91. Härtill hararbetsmarknadens synpunkter inhämtats underhösten 1991. Effektiviseringar och omstruktureringav utbildningarna har efterfrågats, men inte i någotfall har en avveckling av den sydsvenskaskogsutbildningen förordats. Tvärtom har detbetraktats som en självklarhet att högre skogligutbildning skall bedrivas i södra vet vi att av skogen finns i Götalandoch att av tillväxten och avskogsbruksvärdet finns där. Dessutom finns 40 %av arbetstillfällena i . Mot bakgrundav det jag nu har sagt ter sig SLU:s beslut omnedläggningen i än mer anmärkningsvärt.Man borde satsa mer resurser på forskning ochutbildning i , i stället för tvärtom.En annan aspekt som gör att forskning ochutbildning borde vara bättre fördelade i landet äratt skogen och skogsbruket inte ser likadant ut ihela vårt land. Det finns betydande skillnadermellan norra och . Det gäller t.ex.ägarstrukturen. domineras avsmåskogsbruket, med nära 100 000 skogsägare. Imotsats till Norrlandsskogsbruket är detsmåskaligt. Naturen är helt annorlunda, vilketkräver exempelvis avverkningsmetoder ochnaturvårdshänsyn av annan typ än i . Isödra finns också en annanträdslagsfördelning, med bl.a. ädellövskog somkräver sin speciella skötsel.Den skogsvetenskapliga fakulteten gör nu enöversyn av den högre skogliga utbildningen.Troligtvis kommer man att föreslå att den tvåårigaskogsteknikerutbildningen och den ettårigaskogsmästarutbildningen slås samman till en treårigutbildning. Det är en riktig utveckling. I detsammanhanget är det av största vikt att SLU ser tillatt denna utbildning etableras både i södra ochnorra av skäl som jag här har anfört.Slutligen vill jag peka på behandlingen av motioneni utbildningsutskottet. Utskottet understrykervikten av att forskning och utbildning påskogsområdet bedrivs i olika delar av landet. Det ärmin förhoppning att SLU och dess styrelseuppfattar denna tydliga signal på rätt sätt.Anf. 123 i (nyd):Herr talman! är det väldigt få personer somöverblickar den komplexa helheten ibyggprocessen. I är dessa personer oftaknutna till produktionsledet. Detta försvårarkonkurrensriktig planering, projektering ochupphandling i beställarledet. I klartext innebärdetta att det blir dyrare att bygga, och inte så litetheller.De senaste åren har vi i byggt för mer än200 miljarder . Vi har varit med ombyggkostnadsökningar på från mittenav 1986 till mitten av 1990, alltså . Ser mantillbaka på den senaste harkostnadsökningarna legat på nästan det dubbla motövrig industriell produktion. Detta beror till stordel på den undermåliga konkurrenssituationeninom byggbranschen samt den låga andelenkonkurrensriktiga upphandlingar. Vårtsubventionssystem har också eldat påprisutvecklingen, men den diskussionen tar visenare.En vanlig upphandlingsform ärtotalentreprenad. , denmedhjälpande och rådgivande specialisten, är vidtotalentreprenad anlitad och avlönad avbyggbolaget. Detta innebär naturligtvis ingafördelar för beställaren, och lojaliteten kanifrågasättas starkt. Stor risk finns att orderingångenkan minska för konsulten, om konsulten inte skötersig sett ur byggbolagets synvinkel. Konsultensfunktion borde alltid vara att ta till vara beställarensintressen utan intressekonflikter.Kunskapsnivån i beställarledet är i allmänhetväldigt låg, av naturliga skäl. Det beror på dekomplexa problemställningarna samt på attbeställningarna ofta är av engångskaraktär. Mednuvarande system har oftast beställaren en alltförsvag ställning i förhållande till producenten medhänsyn till vad som är önskvärt.Ordet arkitekt är grekiska och betyder ledandeöverbyggmästare. I , till skillnad från i deflesta och i , är arkitekterna isjälva verket husritare. Jag menar inte att de ärdåliga. Mitt syfte är att vi skall ha en utbildning därman kan se helheten i byggprocessen. I den svenskautbildningen saknas undervisning om hur manplanerar, bygger och om ekonomi ochaffärsmässighet. Behovs-, funktions- ochvärdeanalys samt projektering, upphandling,projektuppföljning, kontroll ocherfarenhetsåterföring är därför i de flesta fallundermåliga, vilket ofta leder till ökade kostnaderoch sämre resursutnyttjande än vad som borde varafallet. Här finns mycket att lära av andra länder,inte minst , där det finns stor kunskap påområdet. Höga kostnader i byggbranschen belastari stor utsträckning staten och ytterst de boende --konsumenterna, skattebetalarna. Det ärnaturligtvis önskvärt med lägre byggkostnader ävenur allmänsynpunkt.Det finns inte någon bra utbildning förbyggkonsulter. Men arkitektutbildningen bordekunna ses över för att få fram en mera skräddarsyddutbildning som syftar till att man skall kunna sehelheten i byggprocessen på ett bättre sätt. Härfinns det oerhört mycket pengar att spara. Det rörsig om tiotals miljarder, och mer ändå.Regeringen har i budgetpropositionen presenteraten plan för åtgärder i fråga om lokalsituationen förvåra högskolor. Det är bra. En ökad satsning påhögskolorna är i sikte. Då bör man också se överlokalbehovet för att undvika att detta blir enännu trängre sektor än . Påförvaltningsområdet finns det oerhört mycket atttjäna. Byggnader utgör en stor del av denförmögenhetsmassa som finns. Vikten av enrationell och god förvaltning kan inte nog påpeks.Det rör sig om oerhört stora beloppsamhällsekonomiskt.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 4 ibetänkande 14. Med hänsyn till kammarens tidyrkar jag inte bifall till den andra reservation somjag berört.Anf. 124 ():Herr talman! betänkande nr17 behandlar anslaget till lantbruksuniversitetetsamt ett antal motioner om skogliga frågor. Jag hartidigare i debatter här i kammaren understrukit hurviktig vår skogsnäring är. Jag anser att denna näringmånga gånger är styvmoderligt behandlad avstatsmakten. Senast detta skedde var när riksdagenför beslöt att ta bort bidragentill byggande av skogsbilvägar.Nu kommer ett nytt negativt ingrepp och ett nyttnegativt beslut som berör den skogliga sektorn. Ibudgetpropositionen föreslogs en besparing påanslaget till på 30 milj.kr.Den skogliga utbildningen nämns som ett lämpligtbesparingsobjekt. Hur besparingarna blir islutänden ankommer på SLU att självt besluta om.Som skäl för denna besparing anges det nödvändigamed besparingar i statsbudgeten.Det senare torde väl vara obestridligt närbudgetunderskottet börjar närma sighundramiljardersvallen. Men frågan är om inte denhär åtgärden är något förhastad. Skogsnäringenstår för ett nettoexportvärde på över 50 miljarderkronor, som jag nämnt tidigare. Ur detperspektivet är det mycket små resurser som satsaspå näringen från statens sida. Detta är en sida avsaken. En annan är det nödvändiga i att satsa påforskning och utveckling för att behålla denposition som näringen har . Det torde vi intekunna uppfylla genom att snåla och görabesparingar.Nu har ju också eventuella förändringar av SLU:sverksamhet utretts. Man borde nog ha väntat medåtgärder tills man bestämt hur verksamheten skallbedrivas framöver.Ett par motioner som behandlas i betänkandetgäller riksskogstaxeringen. Den utgör ennödvändig grund för utformning, uppföljning ochutvärdering av vår skogspolitik. Den försermyndigheter och organisationer med uppgifter förstrategisk planering och kontroll avskogshushållning på riksnivå, men även på regionalnivå. Den ger också unika möjligheter att inomramen för en intensifierad miljöövervakning samlauppgifter om och följa vad som händer i våraskogar, vår natur och vår miljö i övrigt. Enkomplettering av riksskogstaxeringen skulle t.exkunna utgöra basen i ett nationelltmiljöövervakningsprogram.Den här taxeringen arbetar med tioåriga perioder,s.k. omdrev, vid inventering i fält. Den långsiktigakaraktär och uppläggning som taxeringen harkräver att fältarbetet kan genomföras i fullomfattning , dvs. den tid förvilken dess ambitionsnivå är fastlagd avstatsmakterna. Detta måste också innebära attförutsättningarna för denna verksamhet är givnaför hela perioden. Det nuvarande anslagssystemetinnebär att taxeringen tilldelas medel inom SLU:sram.Ett starkt önskemål från institutionen förskogstaxering är dels att det sker en förstärkning avriksskogtaxeringen, dels att medlen anvisas över ettsäranslag. Med tanke på taxeringens karaktär ärdet inte tillfredsställande att institutionen skall slåssmed andra verksamheter om medel inom dennaram.Den här frågan har överlämnats till denskogspolitiska kommittén. Det är en något olycklighantering enligt min mening. ser jag emellertidatt både jordbruksutskottet ochutbildningsutskottet delar den oro som vimotionärer framfört när det gäller hanteringen avdenna fråga. Det är bra att jordbruksutskottet, medinstämmande av utbildningsutskottet, klart sägerifrån att regeringen och berörda instanser börmedverka till att beslut om riksskogstaxeringensfortsatta verksamhet kan fattas utan tidsspillan.Herr talman! Med förhoppning om att så även blirfallet ber jag att få yrka bifall till denmeningsyttring som fogat tillbetänkandet.Anf. 125 BO () replik:Herr talman! tog upp skogensbetydelse för vårt land. Det kan jag naturligtvisinstämma i. Det hindrar inte att det är nödvändigtatt göra besparingar på lantbruksuniversitetetsområde, liksom på många andra områden.När jordbruksministern i budgetpropositionensäger att man bl.a. skall titta på den skogligautbildningen är det mot bakgrund av vad som sadestidigare i debatten här, nämligen att det finns ettvisst överskott på skogstekniker. Därför bör mannaturligtvis se över denna utbildning och anpassaden till behovet.När det gäller riksskogstaxeringen konstaterar jagatt det utskottsbetänkande som vi har att behandlai dag bygger på två motioner, en från Moderatasamlingspartiet och en från . Det ärkanske inte en så vanlig konstellation, men den harfått en mycket positiv behandling. Liksom JohnAndersson ser jag fram mot att regeringen nogaskall följa den här frågan och ta de initiativ som ärnödvändiga för att riksskogstaxeringen skall kunnagenomföra sin verksamhet på ett bra sätt även dekommande tio åren.Anf. 126 () replik:Herr talman! Att besparingarna skulle göras genomatt man lägger ner en del av den skogligautbildningen -- man säger att den intebehövs -- är ju en sak. Det finns ett starkt önskemålfrån fåytterligare ett tiotal miljoner. Det finns hål attstoppa pengarna i om man kan spara in på ett hållpå SLU:s område. Detta hade inte behövtföranleda att man skulle spara in dessa 30 milj.kr.Anf. 127 ():Herr talman! Låt mig först få vända mig till StefanKihlberg. Jag tycker att det efter hans inläggbehöver sägas i den här kammaren: Bevara oss frånett samhälle där makten auktoriserar det fria ordet!Tänk efter, ! harnog tänkt länge på den här frågan, men det harkanske inte blivit så genomtänkt i alla fall.I betänkande 1991/92:UbU14 slårutbildningsutskottet enhälligt fast att den högrerestaurangutbildningen i skallpermanentas. Så blir Grythytte akademi från nästaår erkänd som en liten, men betydelsefull, del i densvenska högskolan. Det är jätteroligt, och det ärmycket rättvist. Det är också ett bevis på att enutbildning av hög kvalitet kan växa fram somresultat av envetna kommunalmäns och -kvinnorsarbete för sin bygd och av idéer från duktigaföretagare. Den måste inte ligga på storauniversitetsorter eller ens på etableradehögskoleorter. Regionalpolitiska pengar förokonventionella insatser ger resultat.I Grythytte akademi ges högrerestaurangutbildning på det som så populärtkallas god europeisk nivå. Utbildningen gersamtidigt bygden en chans att utvecklaturistnäringen där det är så innerligt vackert, därvildmark förenas med gammalt svensktkulturlandskap och där människor drabbats hårt avstrukturrationaliseringar.Utskottet har, med goda minne,agerat okonventionellt och gör ett tillkännagivandei ärendet innan den stora utbildningspropositionenkommer . Därmed bifalls densexpartimotion med som förstanamn som krävde att den permanentades. vågar grythytteborna ochfastighetsbolaget i ta emot den svenskapaviljongen från . kan den ta emotutbildningen, och kan den ta emot annanverksamhet som kan stärka bygden. Så fullföljs ettav den socialdemokratiska regeringens godainitiativ av en enig riksdag . Tänk, herr talman,om det alltid vore så väl!Slutligen är det bra och fint att vårdutbildningarsom sjuksköterskeutbildningen förlängs. Men detär litet bekymmersamt attlaboratorieassistentutbildningen fortfarande intehar fått sin behövliga förlängning. Det är en tekniskutbildning för kvinnor. En viktig utbildning, där viskall kunna erbjuda det yppersta. Jag hoppas ochvädjar att regeringen tar dessa behov på allvar ochatt man läser utskottstexten där vi enigt ochgemensamt har markerat betydelsen av den härutbildningen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande konstitutionsutskottetsbetänkande /92:KU34, finansutskottetsbetänkande /92:FiU26 samtutbildningsutskottets betänkanden1991/92:UbU16, UbU13, UbU14, UbU15 ochUbU17.Konstitutionsutskottets betänkande KU34Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot134 för reservationen av . m.fl.Finansutskottets betänkande FiU26Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU16Mom. 10 (anslagsbeloppet under Inredning ochutrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot121 för reservation 2 av m.fl.Mom. 11 (ytterligare anslag till utrustning m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 13för meningsyttringen av . 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU13Mom. 2 (kårobligatoriet)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 23för reservation 1 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 4 (urval)Först biträddes reservation 2 av . med 121 röster mot 14 för meningsyttringenav i motsvarande del. 161ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 161röster mot 134 för reservation 2 av BengtSilfverstrand m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU14Mom. 1 (omfattningen avdimensioneringsökningen av grundläggandehögskoleutbildning /93)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (planeringsramar förcivilingenjörsutbildning)Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot121 för reservation 2 av m.fl.Mom. 8 (ny arkitektutbildning)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 21för reservation 4 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 20 (påbyggnadslinjen Fortbildning i socialtbehandlingsarbete)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot122 för reservation 6 av m.fl.Mom. 53 (journalistutbildning)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 22för reservation 10 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 56 (n(planeringsramar)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot121 för reservation 11 av m.fl.1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 58 (studerandehälsovården)Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del. 62 ledamöter avstod från attrösta. Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU15Mom. 4 (utbyggnad av fasta forskningsresurser ochinrättande av nya fakulteter och universitet)Först biträddes utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motionUb465 av m.fl. med 42 röster mot16 för meningsyttringen av imotsvarande del. 235 ledamöter avstod från attrösta.Härefter biträddes reservation 1 av m.fl. med 118 röster mot 46 för utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddesav bifall till motion Ub465 av m.fl.132 ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan med 154röster mot 130 för reservation 1 av m.fl. 12 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 12 (övergripande strategi för akademiskutbildning och forskning)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 21för reservation 2 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 50 (anslagsbeloppet under Vissa särskildautgifter för forskningsändamål)Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU17Mom. 8 (anslagsbeloppet under Sverigeslantbruksuniversitet)Först biträddes reservation 2 av . med 124 röster mot 15 för meningsyttringenav . 156 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 160röster mot 134 för reservation 2 av m.fl. Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande vid morgondagensarbetsplenum.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § Ändrat huvudmannaskap för särskolanoch särvux m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU21 Ändrat huvudmannaskap försärskolan och särvux m.m. (prop. 1991/92:94).Anf. 128 ():Herr talman! När jag precis hade fått mitt förstabarn läste jag en liten ledare i Vi föräldrar. Där stoddet ungefär så här:''Det finns nog inte någon enda kvinna, som intenån gång, och ibland , när hon väntatbarn känt både glädje och oro...Glädje för den där lilla goa ungen som skavara en del av ens liv. Och oro för att allt inte skavara bra, ...att barnet ska vara skadat... att barnetinte ska vara som andra... att barnet ska få detjobbigare än andra. Ja, kanske också för att mansjälv ska få det jobbigare än andra.Ibland blir den där ångesten så stark att den kännssom verklighet.Och så kommer förlossningen. Och den går bra.Och sen kommer barnläkaren och säger att det härvar en liten pigg tjej eller kille. Och glömmer vioron. Men vad värre är då glömmer vi så lätt att intealla får det lika lätt, att några tusen barn inte födsprecis som andra... att några föräldrar får detmycket jobbigare än andra... att några av oss aldrigkommer att kunna koppla av helt och fullt... att dealdrig kommer att kunna säga sig: vad skönt detkänns att barna klarar sig själva ... Vi glömmeratt det kunde ha varit vårt barn, som var precis likaälskat, men behövde så oerhört mycket mer. ''Jag tycker att den ledaren -- i all sin enkelhet -- ärviktig för varenda en av oss. En känner vioro, tror vi att det kan gälla oss också. Sedanglömmer vi och blir oss själva nog.Några barn behöver mer stöd än andra. Någraföräldrar har ett mycket mer krävande jobb änandra. Det är, och det måste vara, hur besvärlig viän tycker den kommunala ekonomin är, alldelessjälvklart att vi solidariskt ställer upp och stödjer debarn och de föräldrar som har de allra störstabehoven.Särskolan spelar en viktig roll för utvecklingsstördabarn och ungdomar. Här har landstingen gjort ettbra jobb. Många barn som fått utbildning isärskolan kan leva sitt liv helt och fullt som vuxna,klara ett jobb, leva ett alldeles självständigt liv.Andra -- med svårare handikapp -- kan med hjälpav den grund särskolan och familjen lagttillsammans få ett gott liv, även om det aldrig blirprecis som andras.Många utvecklingsstörda barn går integrerade i denallmänna . Vi såg i TV i går ett fintexempel på en liten kille som går i den vanligagrundskolan på sina villkor och som är en mycketomtyckt kompis bland kamraterna i skolan.Integration, som ingen drömde om för bara någotårtionde sedan, har fungerat väl för många avbarnen. Det har också givit deras kamratermöjlighet att se att vi kan fungera bra tillsammans,fastän våra förutsättningar är olika.I takt med att kommunerna tar ett bredare ansvarhar det blivit naturligt att de också tar över ansvaretför särskolan. Här skapas möjligheten att förenadet kunnande som byggts upp i särskolan medprimärkommunernas ansvar för barns fritid,omsorg och skola för alla. Kunnandet hossärskolans lärare kan komma till del.Samverkan mellan skolformerna kan underlättas,och möjligheterna till helhetssyn på barnens fritidoch skola stärks. Här ges också nya möjligheter attintegrera utvecklingsstörda barn i den allmännaskolan och hitta samverkansformer mellansärskolan och . Det här är en viktigreform.Men vi har alla som medborgare ansvar för attreformen inte bara blir administrativ. Särskolanselever behöver varandra, men de behöver ocksåandra barn. Vi har som föräldrar, lärare och vuxnaansvar för att ge integrationen ett innehåll, som intebara betyder formell gemenskap.Våra attityder har avgörande betydelse för vårabarn. Ger vi barn chansen att möta varandra, harespekt för varandras olikheter och vara generösamot varandra, då får de utvecklingsstörda barnenett mycket rikare liv och då får alla barn ett mycketmer spännande och innehållsrikt liv. Då utvecklasde inte till inskränkta och ogenerösa vuxna.Vi vuxna kan öppna våra hem för alla barn, intebara för dem av barnens kompisar som dragit envinstlott i livet. Visst vinner vi på att hjälpavarandra och stötta varandras barn. Då blir livetrikare och chanserna för föräldern till etthandikappat barn att också leva sitt eget liv mycketstörre.På många punkter är vi ense, men på två principielltviktiga punkter är vi socialdemokrater inte bereddaatt följa utskottsmajoriteten.Utskottets majoritet är inte beredd att geföräldrarna till utvecklingsstörda barn sammaförtroende och ansvar som man ger till andra. Manlägger -- liksom regeringen -- beslutet om att ettutvecklingsstört barn skall ha rätt att gå igrundskola eller bör gå i särskolan hos samhälletoch den lokala skolstyrelsen. Det är myndigheternasom bestämmer i majoritetens förslag. Visocialdemokrater menar att föräldrarnas rätt måstestärkas. Det är föräldrarna som skall ha detavgörande ordet.I när föräldrarna i har rätt attvälja skola för sina barn, när beslutet om ett barnskall börja skolan eller ej ligger hosföräldern, väljer de borgerliga att inte ge dehandikappade föräldrarna förtroendet att välja.S.k. välvilliga skrivningar om samråd är bra. Mende räcker inte. Det yttersta ansvaret måste här, somför alla andra barn, ligga hos föräldrarna.Engagemanget hos Kds och räckte till attväcka motioner till -- inte till att ta stridmed regeringen i en principiellt viktigjämlikhetsfråga.Vi socialdemokrater menar att regeringen bör ges iuppdrag att överväga hur vårdnadshavare skall gesrätt att avgöra valet av skolform för sina barn.