prot · GF0962 · 1992-02-12 00:00:00 — Vi är helt överens om att kunskaperär nyckeln till praktiskt taget allting, men justdärför, : Titta i backspegeln!Problemen inom den svenska skolan kan välrimligen inte någon ha större ansvar för än det partisom enligt den socialdemokratiske partiledaren harregerat under 43 av . Jag skulleskämmas över att se resultatet av detta.Jag tvivlar inte på de goda föresatserna, men det äruppenbart för var och en vad resultatet har blivit.Om det nu vore sant att ni värnar om kunskaper pådet sätt som angavs, varför har ni systematisktförhindrat pedagogiska experiment utanförkollektiv- och planekonomiska lösningar ochsystematiskt förföljt privatskolor, enskilda skoloroch fristående skolor?Att i klarade sig, berodde påatt den stöttades av vänstern ochsocialdemokraterna lokalt, för där hade manupptäckt att denna skola tog sig an justproblembarn som den vanliga skolan inte klarade.Den gjorde det bra och gör det fortfarande. Det ärprecis det här som vi vill åstadkomma genom atttillåta många olika varianter.Vi var på i går och fick höraStaffan berätta att det finns baraen sak som genererar hög kvalitet inomutbildningsväsendet, och det är konkurrens ochvalfrihet. Det vill vi ha för alla -- vuxna, kvinnor,LO-medlemmar, alla medborgare i Sverige.Anf. 70 ():Herr talman! Det är väldigt populärt i skolorna attformulera rim av det slag som också förekom undervalrörelsen, och då kan man ju säga så här:Alla i kammaren debatterar skola utom Per,för han är inte här.Men Beatricefår förklara politiken på något vis.Herr talman! För oss i handlarskolan inte bara om att ge eleverna s.k.baskunskaper. Vi menar att det inte räcker med attha som mål att barnen skall få lära sig räkna, läsaoch skriva. Vi tycker att det är alldeles för lågaambitioner. Det uttrycker också en snedvriden synpå lärare, elever och annan personal i skolan vadgäller deras förmåga.Att definiera kunskap som något som finns barainom snäva ämnesgränser är ett bevis för torftigbildningsuppfattning. Det är att säga att bildning isig inte har särskilt stort egenvärde. Det är att vägraatt se att elever, lärare, föräldrar och skolpersonalär individer. Det är att blunda för att människor iskolan har olika erfarenheter och funderingar, somkan återspeglas i skolan, om vi verkligen vill.Därför är det fel att tro att profilering iskolverksamhet kan stämplas in på en hel skola.Det är i klassrummet profilering av en samladverksamhet sker bäst.I dag utvecklas utbildningspolitiken på mångaområden tvärt emot vad vi inom vänstern vill. Vimenar bl.a. att utbildningspolitik är ett viktigtområde för att söka fördjupa demokratin ocheftersträva rättvisare fördelning i det samhälle vilever i. Och det gör man definitivt inte bäst genomatt skära ner komvux ochfolkhögskoleverksamheten. Därför säger vi nej tillregeringens nedskärningspolitik på skolansområde. Dessa områden borde snarare byggas ut iett modernt och kulturellt välutvecklat samhälle.Var det bästa skola det hette i oktober1991?Vi anser att skolan är en god investering församhället, att barn och ungdomar är vårt samhällesverkliga tillgångar. En sådan utgångspunkt innebärbl.a. att vi hävdar att vuxna har ansvar för attskolmiljön är så god som möjligt. Därför fördömervi regeringens indragning och borttagande avpengar som skulle gå till upprustning avarbetsmiljön i våra skolor, en förlust på drygt fyramiljarder kronor för skolan.Detta är en näst intill oansvarig skolpolitik. Det ären sämre form av dubbla budskap till både eleveroch andra i skolan. Mot skyldigheter såsomskolplikten måste svara vissa rättigheter. En sådanrättighet är en bättre arbetsmiljö i skolan. Ochdenna nedskärning gör regeringen i tider avfruktansvärt hög byggarbetslöshet. Var det bästa skola dethette ?Vi vill förbättra undervisningens kvalitet. Särskilt igymnasieskolan är detta nödvändigt. Specielltangeläget är detta för att bidra till att bryta densociala snedrekryteringen till högskolestudier. Viarbetar dessutom för en kraftig ökning av antaletstudenter som går vidare till högskolan och helstforskarstudier. Detta behöver Sverige.Regeringen motarbetar våra ambitioner.Regeringen försvårar bl.a. en hög kvalitet inom denaturvetenskapliga och tekniska utbildningarna pågymnasienivån genom att ta bortutrustningsbidraget till sådan utbildning igymnasieskolan. Vidare försämrar regeringenmöjligheten för fler ungdomar att gå vidare tillhögskolestudier genom att bromsa uppreformeringen av gymnasieskolan. Var det Europasbästa skola det hette ?Herr talman! Jag återkommer i repliker om de merimmateriella systemskiften som aviseras förskolans del från regeringen.Avslutningsvis vill jag göra två konstateranden. Fördet första drabbar regeringens nedskärningspolitikpå skolans område framför allt de människor somredan har svårt att hävda sin rätt i det svenskautbildningssystemet. För det andra kan jag eftermer än som aktiv utbildningspolitiker här iriksdagen konstatera följande.Vi har eftersträvat så breda samförståndslösningarsom möjligt inom utbildningspolitiken. Vi harkunnat åstadkomma flera goda uppgörelser iriksdagens utbildningsutskott och i dennakammare. Ofta har och även folkpartietvarit med i den gemensamma majoriteten. Menunder har bedrivit enkonfrontationspolitik på skolans område. Nuiscensätts denna politik och blir en realitet genomatt skapat fullständig kontroll överutbildningsdepartementet.Det är bara att beklaga detta systemskifte. Det ärinte till gagn för skolutvecklingen i en kulturnation.Att inte slöjd, barnkunskap och hemkunskap hörhemma i en kulturnation har jag väldigt svårt attförstå.Allra sist: Nydemokraten hävdade skall vara försiktig med fakta. Ja, jag tyckerockså att man skall försöka vaska fram det som äralldeles rätt och riktigt. När hävdar attSverige har världens dyraste skola, tror jag att hanär illa ute i fråga om fakta. Faktum är att vi har inteens dyraste skola, om man får trostatskontorets utredningar.Anf. 71 (nyd) replik:Herr talman! Jag beklagar om statens egnautredningsorgan och myndigheter har fel. Jag kaninte gå i god för hur det är med den saken. Möjligenär jag blåögd, men jag litar på de uppgifter jag fårfrån svenska statliga myndigheter. Det är de somhar försett oss med materialet.Offentlig statistik visar att har världensdyraste skola -- per elev räknat, det är viktigt. USAinvesterar naturligtvis fler kronor, men per elevräknat har världens dyraste utbildning.Jag blir trött när jag hör den i mitt tycke väldigtgrova förenklingen att en given summa pengar geren given kvalitet. Minskar man summan pengar,sänker man kvaliteten, heter det. Jag tvekar inte attkalla det för ett ganska enfaldigt och förenklatresonemang, för det är naturligtvis inte så -- det vetvar och en som kan hantera exempelvis sin egenveckopeng. T.o.m. små barn lär sig att köpa godiseller vad det nu är där de får mer för pengarna, ochdet är vad det handlar om.Det resonemang som gör sig tilltolk för är utbrett i den offentliga sektorn i ,inte minst inom skolvärlden: Minskar manpengarna, så sjunkter kvaliteten. Men den sompåstår det vet inte mycket om effektivitet ochrationalisering.Skulle resonera på det sättet -- där har mandragit ner avsevärt mer än 10--irationaliseringar -- hade företaget dragit den minstsagt obegåvade slutsatsen att då skulle det intelängre tillverka några bilar eller, enligt en litetmildare variant, strunta i att sätta in baksäten ochnöja sig med att montera bara tre hjul. En sådan bilgår ju inte att sälja! Nej, men det är precis så denoffentliga sektorn har jobbat i decennier.Man låter konsumenten/kunden eller skolbarnendrabbas, och så får man de bisarra effekterna drar in på skolmjölk och skolböcker, när mani stället skall ge sig på produktiviteten hos lärarna,administrationen och att försöka hitta nyalösningar, med det självklara målet atteleverna/kunderna inte skall drabbas.Vi tycker att det är oetiskt och omoraliskt att inteständigt sträva efter att få maximal utdelning förpengarna, speciellt när det är andras pengar.Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag trodde och tror fortfarande attstatskontoret tillhör de offentliga myndigheter ochverk som finns i . Jag vet inte om det ärannorlunda numera.Man pratar om en process hos människor och görjämförelser med . Jag har svårt att sättalikhetstecken mellan en bilfabrik och verksamheteni en skola. Jag skulle vilja ha litet närmare förklaratför mig vad ser för likheter mellan levandemänniskor, barn, och ett monteringsband för attframställa en automobil.Självfallet vill vi inte slösa bort samhällets pengar.Men vår syn på utbildning och vilken effekt den kanha för ett samhälles utveckling skiljer sig helt frånden som Ny Demokrati har.Vi menar att utbildnings- och skolverksamhet kanvara ett instrument för att utjämna klyftor i ettsamhälle. Det är därför som vi säger attvuxenutbildningen inte behöver mindre pengar äni dag. Okej, det kan finnas områden inomvuxenutbildningen där pengarna skulle kunnaanvändas litet mer effektivt.Men när det gäller vuxenutbildningen i ärdet fråga om det samlade behovet. Här kan man sevad t.ex. statens industriverk sade sedani sin utredning om den samlade kompetensen ute iindustrin. Det talar för att egentligen gå åt detmotsatta hållet. Det behövs ett ökat antal kronoratt satsa på den svenska vuxenutbildingen.Det är slöseri att inte ta till vara människors önskanom egen utvecklad kompetens och kunskap, närden drivkraften finns utan konkurrens.Anf. 73 (nyd) replik:Herr talman! Ja, visst finns kraften och viljan tillutveckling, att växa redan från början, hos varjemänniska som föds i hela denna värld. Men dettråkiga är att denna växtkraft upphör för många närde träffar på den svenska . Det upprörmig i mitt innersta.Ibland pratar man om kokosnötter. De ser ganskalivlösa ut. Men om de kommer i rätt miljö är de intelivlösa. Då utvecklas de och växer ganska snabbt.Det finns tyvärr många sådana kokosnötter i densvenska skolan. Det beror på att miljön intestimulerar till utveckling.Jag tror inte att det är någon skillnad på BjörnSamuelsons och mitt synsätt när det gäller att gevarje människa denna chans att utvecklas.Skillnaden är att jag vill gå så mycket längre ochtror att det går att skapa en utvecklingskraft ochkvalitet som gör att människor kan utvecklas mer --om det finns en valfrihet för människorna att väljamellan bra och högkvalitativa utbildningar.Vad beror det på att i varje studie av utbildningar,vare sig det är på förskole-, grundskole-,gymnasieeller akademisk nivå, är det nästanundantagslöst de privata konkurrensutsattautbildningarna som visar upp den i särklass högstakvaliteten? Det är ingen tillfällighet. Det vet BjörnSamuelson också. i utan konkurrens ha den bästa akademiskautbildningen för civilekonomer. Det är något somerkänns på de andra högskolorna. Vad är orsaken?Jo, den är uppenbar.Vi ser samma sak i alla länder där denna situationfinns. Hade det varit så väl att vi hade tagit vara påde pengar som investerats, hade vi haft en mycketbättre utbildning.Anf. 74 () replik:Herr talman! Ett så generellt påstående som attväxtkraften upphör när unga människor börjar iden svenska ställer jag inte upp på. Jagtycker att det är slarvigt av en ansvarigutbildningspolitiker att häva ur sig något sådant.Stefan säger att problem löses med hjälpav konkurrens. Men konkurrens förutsätter, tillslut, vinnare och förlorare. Jag skulle vilja attStefan utvecklardet påståendet.Vid vilken nivå på anslagen till den svenska skolangår smärtgränsen? Hur mycket mindre behöver densvenska skolan i anslag? Räcker det inte med de5 miljarder kronor skolan förlorade ?Vi vet att det finns stora behov inom skolansområde. Det har vi hävdat från sida.Det handlar om arbetsmiljön, utrustningen ochläromedlen. Vi har lagt fram en rad förslag när detgäller t.ex. att reda upp eländet medlektionspassen.Låt skolorna få vara självförvaltande. Släpp in ungamänniskor i planeringen av skolans verksamhet.Det tycker vi gott kan vara en del avinlärningsprocessen -- inte en belastning. Det här ärexempel på ökad effektivitet. Men det är ocksåexempel på ökad delaktighet. En ökad delaktighetgår inte ihop med en ökad konkurrens, som bl.a.Ny Demokrati vill ha.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 75 (m):Herr talman! Den utbildningspolitiska debattenpräglas för ögonblicket mest av regeringensbudgetproposition. Det är naturligt att det är så.Budgeten är ju, vare sig man vill det eller inte, enviktig fråga även för utbildningen. Trots att stateninte längre står ens för huvuddelen av de totalakostnaderna för och det frivilligaskolväsendet, är givetvis beslut ochsignaler av stor betydelse.Regeringens ambitioner när det gäller utbildningenär höga. Det totala anslaget ökar. Vi slår vakt ombarn- och ungdomsutbildningen, och viåstadkommer en kraftfull satsning på högreutbildning och forskning. Skälen för detta äruppenbara.Alla barn i vårt land skall garanteras en godgrundutbildning. Vi skall ha en modernvidareutbildning inom gymnasieskolan. De beslutom en ny gymnasieskola som fattadeförra året ligger fast. Min bedömning är attkommunerna i förväntad omfattning påbörjarinförandet fr.o.m. nästa läsår.Behovet av att utöka antalet platser inomuniversitets- och högskoleutbildningar är också väldokumenterat. Produktivitetsdelegationensbetänkande påpekar brister med dagens situation.Man konstaterar att industrianställda i harlägre utbildning än kolleger i andrakonkurrentländer, att antalet utexaminerade frånhögskolan är relativt litet, att en oproportionerligtstor andel av de högskoleutbildade går till denoffentliga sektorn och att systemet fördimensionering av den högre utbildningen är stelt.Det är uppenbart att arbetet för att ge enny start måste inkludera en kraftfull satsning påhögskolan.För att kunna prioritera barn, ungdom ochhögskola inom de ramar som regeringen bedömt attekonomin tål, har vi tvingats spara. Regeringensförslag innebär bl.a. besparingar på denkommunala vuxenutbildningen och anslaget tillfolkbildning. När det gäller komvux görsbesparingen på sektorsbidraget, som ges tillkommunerna för utbildning. Det handlar förkommunerna om en neddragning avsektorsbidraget . Räknar man på komvuxtotala kostnader, ligger den föreslagnaneddragningen på 10--. Förslaget påverkarkommunerna olika beroende på komvuxomfattning och struktur. En hel del av de exempelsom tas upp i debatten inkluderar dessutom ickeoväsentliga kommunala besparingsförslag på sagdautbildning. Det gör naturligtvis effekterna ganskastora.För folkbildningsverksamhetens del handlarbesparingen om 306 milj.kr. av ett totalt anslag om1,. För såväl folkhögskolorsom studieförbund är givetvis varje besparingkännbar. Men besparingar är alltid kännbara ochtrots allt nödvändiga i det ekonomiska läge somSverige befinner sig i. Debatten om de olikabudgetförslagen får vi säkert anledning attåterkomma till.Riksdagens absolut viktigaste uppgift när det gällerutbildningspolitiken är inte budgeten, utan attfastställa och följa upp de nationella målen förundervisningen. Det är som skall angeramarna för den utbildningsverksamhet som skallbedrivas.Jag är övertygad om att den uppgiften har blivit änmer väsentlig med anledning av den omfattandedecentralisering av skolväsendet som pågår. Detgäller givetvis alla skolformer, men framför alltgrundskolan.Den allmänna skolplikten ålägger oss ett mycketstort ansvar. I den stund vi bestämde oss för att ianspråk ta av varje barns liv, tog viockså på oss plikten att kunna se varje sextonåringi ögonen på avslutningsdagen. När vi gör det, skalleleven och skolan vara överens om att det har varitväl använd tid som berikat och utvecklat alla deförutsättningar som finns i varje barn. Vi har ickenått dit än! Men att göra det är en bra definition påvad vi menar med att skapa bästa skola.De nya direktiven till läroplanskommittén ärcentrala. Morgondagens skola måste ge bättrestudieresultat än dagens. Men det är inte det enda som skallåstadkommas. Vi måste dessutom se till att skolansinnehåll ger eleverna rätt kunskaper i ettföränderligt samhälle. Om vi skall klara det,behöver vi kunniga lärare. Ingenting kan varaviktigare. Men vi måste dessutom se till attläroplanerna utformas så att undervisningen tarhänsyn till barns och ungdomars utveckling ochinlärningsförmåga.Viktiga frågor som skall analyseras är omundervisningen i främmande språk kantidigareläggas och hur språkkunskaperna kanfördjupas hos alla elever. En annan fråga gäller omundervisningen i naturvetenskapliga och tekniskaämnen bör tidigareläggas. Det finns forskning somvisar på att undervisningen i dessa ämnen i dagbörjar för sent och att det framför allt är till nackdelför flickorna. Detta och mycket annat skallläroplanskommittén fundera över.Jag vill speciellt framhålla två punkter därregeringen är väldigt tydlig. Den ena gällerlikvärdigheten i undervisningen, och den andraelevernas förhållande till sina studier. När det gällerlikvärdigheten har vi övertygats om att det ärväsentligt att statsmakten är tydlig och klar irelationerna till skolorna.Anf. 76 () replik:Herr talman! Vice statsministern har ju nu gått utoch sagt att han vill ha backning från riksdagenssida i fråga om vuxenutbildningen. Det voreintressant att av få höra, med hurmycket man vill ha backning.Det gäller att ha kunniga lärare, säger . När vi i utbildningsutskottet arbetade medförslaget till ny lärarutbildning -- det är inte detförslag som kom från regeringen och som sedanblev beslut -- sade att detvar fel och att man nog ansåg att man kunde ha kvarden gamla lärarutbildningen.Nu uppfattar jag en kritik gentemot skolan ochkunnigheten hos lärarna från . Dettagäller ju i så fall de gamla lärarna, de som har varitverksamma ända fram till , när väl den förstakullen av den nya sortens lärare gick ut. Om detbrister i kunskapsöverföring tror jag inte att detalldeles självklart beror på vilken lärarutbildningman har, den nya eller den gamla.Jag tycker inte heller om att man säger att densvenska skolan brister så kraftigt när det gällerämneskunskaper. Jag har inte den uppfattningen.Jag har själv varit verksam inom skolan. Jag harsjälv gått igenom , och jag har barnsom går i skolan.Däremot är den svenska skolan känd för att vilyckats med en internationellt sett mycket högbildningsnivå. Det är något som vi skall vara räddaom, eftersom också det har effekter. Slå nu intesönder denna gemensamhet genom att, som niskriver på s. 8 i budgetpropositionen, lyfta in nivån''excellens''.Vi vill att pengarna frånlöntagarfonderna skall gå in i och förstärkapensionssystemet. Vi förstår att det i intefinns en majoritet för det förslaget. sägs det atten del av dessa medel skall gå till forskning ochhögre utbildning. Om man nu vill sörja för enutveckling av högskolan, vore det då inte på sinplats att också och gymnasieskolanfinge ta i anspråk en del av de medel som eventuelltlösgörs när man , om man får tro ,ändå tvingas att göra nedskärningar när det gällerarbetsmiljön och utrustningsbidraget tillgymnasieskolan? Detta hänger ju ihop, det är frågaom kommunicerande kärl.Anf. 77 (m)replik:Herr talman! Regeringen ägnar sig inte åt attkritisera dagens skola, men det finns enskilda sakersom vi tycker att man skall kritisera. Vi har mångabra skolor i , men vi har också många somfungerar mindre bra. Vad det handlar om när vidiskuterar bl.a. lärarnas kunskap är inte att vikritiserar det som är eller det som var i går, utan vikonstaterar att det förmodligen inte räcker till förmorgondagen. Vi talar om en läroplan som skallgälla in på 2000-talet.Jag skall ta ett enda konkret exempel. Vare sig manhar gått den gamla eller den nya lärarutbildningenför barn i de lägre årskurserna saknar man gedigenutbildning i främmande språk, och någon sådan kanvi kanske inte heller begära. I barnens språkmiljöförekommer det en väldans massa utländska ord.Jag uppfattar och inbillar mig att det för den läraresom skall stödja barns språkutveckling -- vare sigman nu skall undervisa i engelska tidigt eller inte --och arbeta med dessa barn i morgondagenssamhälle, som kommer att vara än merinternationellt, är en brist att inte ha en bättregrund att stå på när det gäller språkkunskaperna.Det är en typ av kunskaper som jag tror att manmåste förstärka i lärarutbildningen för attutbildningen skall motsvara morgondagens krav.Jag är övertygad om att ni kan finna många flerexempel.Det pågår en diskussion om vad man skall göra medfondpengarna, och det finns mer än ett förslag -- detkan man konstatera. Jag tror att det är viktigt attfaktiskt hålla fast vid att man skall satsa på högreutbildning och forskning, men jag kan försäkraBjörn om, att om det är något jag ägnarmig åt så är det att göra allt som går för att se till attvi värnar barn- och ungdomsutbildningen. För migfinns det absolut ingenting som är viktigare.Bengt har sagt att han är tveksam tillbesparingarna i fråga om komvux. Även jag såg påTV i går. har vi haft en allmänpolitiskdebatt. Faktum är att vi har diskuterat komvux ochen hel del annat mer än en gång i regeringen; vi fören mycket konstruktiv debatt där. Jag har inte haftmöjlighet att diskutera eventuella nya intressantaförslag på det här området. Vi skall haregeringssammanträde , och jag tänkte attvi då skulle ta upp den diskussionen. Regeringenkänner sig dock inte låst i alla lägen, även om jag idetta fall inte kan tänka mig att ta pengar ifrån barnoch ungdomar för att lägga på komvux.Anf. 78 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag vill erinra om att när vi införde den härduellmetoden var vi också överens om att vigörligaste mån skulle ta repliker från våra bänkarför att spara tid vid långa förhandlingar.Anf. 79 () replik:Herr talman! Jag är snabb och rask.Detta med språkkompetensen som upp är intressant. Jag tycker att språket ärmycket viktigt. Det talar om varifrån du kommer,var du befinner dig, vem du är och kanske t.o.m.vart du är på väg. -- vem vet?När man talar om vikten av att ökautbildningsutbudet och kompetensen i främmandespråk vill jag framhålla att det är anmärkningsvärtatt under hela den tid som har gåttsedan vi fattade beslut om den nyalärarutbildningen har varit ett av de partier somkonsekvent har motsatt sig förslag från mitt partioch om att ge de s.k. tidigarelärarnakompetens i engelska. Det är mycket märkligt.Anf. 80 ()replik:Herr talman! har många vackra ordatt säga om målet för skolan och om allt det hon villgenomföra. Det finns nog anledning att instämma idet mesta. Det tycks mig emellertid som om hon pånågot sätt inte förstod konsekvenserna av sitt egethandlande. Alla dessa vackra ord om målenstämmer inte överens med åsikten att man skallämnessplittra skolan, återföra gammal traditionellämneslärarutbildning, ha lätt mätbara kunskaperoch börja betygsätta eleverna redan från årskurs 1.På väsentliga områden kommer den allsidigautveckling av eleverna som vi önskar attomöjliggöras genom att t.ex. ämnena slöjd ochhemkunskap försvinner. Jag skulle vilja höra litetsynpunkter på det från är klart att inte vill tala så mycketom kostnader och statsbidrag. Det är bra attBeatrice säger att gymnasiereformen skallgenomföras. Den skall dock genomföras med enbesparing på 583 miljoner enligt regeringens egetförslag i budgetpropositionen. Vad blir det då förkvalitet på reformen?Beatrice talar om nödvändiga besparingar.Gäller detta fortfarande komvux? Här finns såmånga olika besked från regeringens sida att jagtycker att det vore klädsamt om skolministern iriksdagens allmänpolitiska debatt kunde ge ettbesked i den frågan. Eller tänker hon bara avvaktaden fanflykt som sker från den tidigareregeringslinjen och se hur det blir?Anf. 81 (m)replik:Herr talman! När det gäller gymnasiereformen görvi ingen besparing. Däremot skjuter vi på ökningenav anslaget . Flera kommuner som jag harvarit i kontakt med kommer att genomföra de sakervi hade tänkt trots det här beslutet. Jag trorfortfarande att det kommer att hålla.Lena säger att jag använder mångavackra ord, och hon tror inte att jag förstårkonsekvenserna av vårt handlande. Hon är kritisktill att vi inte vill ha block i läroplanen utan i ställetämnen.