prot · GF0994 · 1992-04-08 00:00:00 — Jag vill alltså i det här sammanhangetpeka på att den ekonomiska utvecklingen och detstatsfinansiella läget är ytterst besvärligt.Det är självklart att vi -- jag har en känsla av att detgäller oss alla här -- verkligen uppskattar de insatsersom folkhögskolornas personal och de som lederstudiecirklar gör, och även den betydelse som dethar för många som får delta i den verksamheten.Men, som har sagts här tidigare, den ekonomiskasituationen är sådan att man måste titta på vartpengarna går.Jag har läst Socialdemokraternas motioner medstort intresse, men jag är besviken på en del avdem, där man inte visar någon varsamhet medorden. Man överdriver mycket kraftigt läget, närman talar om att det nu riktas ett rejält dråpslagmot folkbildningen. Jag tycker att vi skall visavarsamhet med orden i politiken. Även om detta ären nedskärning, har det gjorts nedskärningartidigare.Det finns en motion, Kr429, av ytterligare fem socialdemokrater, och där stårdet: ''Studieförbunden fick under 1980-taletvidkännas en minskning av statsbidraget med 40 %räknat i fast penningvärde.'' Det var under den tidsom socialdemokraterna satt i regeringsställning.Vad skall man då kalla det för, om detta kallas förett dråpslag?Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag ställde bara en enkel fråga. Vi vetatt är ett folkrörelseparti, som är djuptengagerat i folkrörelseverksamhet och som tidigarehar föreslagit ökningar. Min fråga är bara: Kan viräkna med att fortsätter att vara detfolkrörelseoch folkbildningsparti som man tidigarehar varit, så att man är beredd att föreslå ökadeanslag till folkbildningen ? Eller tänkerCentern, som har gjort,föreslå försämringar? Jag tycker att det skullekännas svårt att sitta i en borgerlig regering ochställa sig bakom nedskärningar, när man tidigarehar föreslagit ökningar.Min enkla fråga är alltså bara: Hur blir det ifortsättningen?Anf. 21 () replik:Fru talman! Vi är glada och stolta över att Centernräknas till folkrörelsepartierna. Om man tittar påvad en folkrörelse är, finner man att det är enmassorganisation, som arbetar för att förändrasamhället och göra det bättre. består då av frivilliga krafter -- vihar aldrig sysslat med någon kollektivanslutning tillpartiet. Vi går i detta fall med på nedskärningardärför att det statsfinansiella läget är så besvärligtatt vi bedömer det som nödvändigt.Jag kan lova , att om dennuvarande regeringen lyckas i sina strävanden att fåfart på den svenska ekonomin skall vi försöka se tillatt folkbildningen får en gynnsam behandling. Detgäller för oss att få fart på den ekonomi som förnärvarande -- som väl känner till --är drabbad av en besvärande lågkonjunktur. Vi fickav den socialdemokratiska regeringen ärva ettytterst besvärligt läge, och det tar sin tid att rätta tilldet. Vi hoppas att alla små- och medelstora företagskall få framtidstro, börja investera och skapa nyaarbeten. Den dag som ekonomin blir bättre, kanjag lova att vi givetvis skall försökafortsätta vår tidigare linje att verkligen värna omfolkbildningen.Jag fick inte svar på frågan om vad som hade häntunder 80-talet. Jag citerade direkt ur motionen avAnita m.fl. Hur vill den meningen?Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 22 ():Fru talman! För en kulturpolitiker tror jag att detkänns extra svårt att tvingas ta till sig uttrycket ''avstatsfinansiella skäl'' i samband med nedskärningarinom viktiga delar av det egna området. Det ärsmärtsamt att konfronteras med den bistraverkligheten och att tvingas acceptera minskadeanslag till det område som vi debatterar,folkbildningen. Men ingen vinner långsiktigt påstrutspolitik; det är verkligheten som måste fågälla.Jag känner ändå tillfredsställelse över att vi vidutskottsbehandlingen har lyckats tillförafolkbildningen 100 milj.kr. utöver regeringensförslag -- medel som skall användas förarbetsmarknadsanpassad utbildning under nästaläsår. För att få den förbättringen av regeringensförslag till stånd har kds spelat en aktiv roll.Jag är också glad över att utskottet har kunnat enasom ett tillkännagivande till regeringen, sominnebär att studieförbunden ges en viktig roll istudie- och informationsarbetet inför denstundande folkomröstningen om medlemskap iEG. Utöver den utbildning som kan erbjudas avfolkhögskolorna genom direkta bidrag från detallmänna, kan folkhögskolorna självfallet ocksåsälja utbildning, bl.a. till AMS.Fru talman! Regeringen har som mål att densvenska skolan skall bli bästa. När detgäller vuxenutbildningen behöver ingenmotsvarande målsättning formuleras. Vi kan istället konstatera att redan har Europasbästa vuxenutbildning. utnämnt den till världsbäst. Dennavuxenutbildning skall vi självfallet värna.Folkhögskolorna är de äldsta och mestväletablerade friskolorna i landet. Det skall vikomma ihåg när vi säger att vi vill främja privataoch fria skolor. Det är glädjande att oppositionen ärså översvallande i sin välvilliga inställning till dessafriskolor.Folkbildningen är omistlig för livskraften i ochbevarandet av den svenska demokratin, som vi kanbeskriva som en folkrörelsedemokrati.Folkbildningen ger kunskap om och redskap fördeltagande i samhällsdebatten ochsamhällsbyggandet.Folkhögskolor och studieförbund tar särskilt ansvarför människor som kommit i kläm i det rationellaoch likformiga utbildningssystemet. Det kan gällamänniskor med språkliga handikapp eller fysiskafunktionshinder av olika slag. Alla de grupper somriksdagen har förklarat prioriterade är viktiga attfortsättningsvis ta ansvar för -- kortutbildade,handikappade, arbetslösa och invandrare. Det ärsjälvklart att besparingar inte skall drabba dessagrupper, och jag har stor tilltro till folkbildningensvilja att i första hand värna dem som bäst behöverfolkbildningen.Folkhögskolorna och studieförbunden är välspridda över hela landet. Deras kulturverksamhetfår därigenom en god geografisk spridning. De haren viktig roll i förverkligandet av de kulturpolitiskamålen.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande nr 12.Anf. 23 () replik:Fru talman! slutade sittanförande med att säga att besparingarna självfalletinte skall drabba korttidsutbildade, invandrare ochhandikappade. Men det är ju precis det som de härnedskärningarna för folkbildningen gör. Det ärprecis de här grupperna som kommer att drabbas,av det enkla skälet att det aldrig går för någonfolkhögskola eller någon studiecirkel att slå myntav just denna verksamhet. Man kan inte få den attså att säga bära sig själv. Det är helt andrauppdragsutbildningar som möjligen kan ge ettsådant överskott att det kan finansiera annanverksamhet.Allmänna långkurser på folkhögskolor kan mednödvändighet aldrig bli självbärande. För attsådana skall kunna anordnas krävs faktiskt statligtstöd, landstingskommunalt stöd. Det är den bistraverkligheten. Jag trodde faktiskt att kds hade såmycket kunskap om framför alltfolkhögskoleverksamheten genom sitt engagemangi flera framstående och betydelsefullafolkhögskolor i det här landet att man visste omdetta.Jag tycker alltså att det nästan är falskt tal när låtsas att det inte är den prioriteradeverksamheten som kommer att drabbas hårdast avnedskärningarna.Rose-Marie Frebran beklagar också att man avstatsfinansiella skäl måste tillåta det här. Jag villvända på det: Är det rimligt, tycker kds, att säga attvi av statsfinansiella skäl måste tillåta rasismen ochfrämlingsfientligheten att öka? Är det rimligt att avstatsfinansiella skäl strypa människors aktivadeltagande i kulturlivet? Är det över huvud tagetrimligt att av statsfinansiella skäl tvinga människortillbaka i långtidsarbetslöshet? Har vi råd med dethär? Anser kds verkligen det?Jag skulle vilja att svarade pådetta och kanske också på den fråga som GöranÅstrand ihärdigt vägrar svara på och som jag inteheller har fått svar på under alla defolkbildningsdebatter som jag har deltagit i påsistone. Vilka är det ni vill förvägra möjligheten andra chans i livet? Vilka är det ni vill mota utfrån folkskhögskolverksamheten? Ett klart beskedpå den punkten tror jag skulle vara upplysande förlärare och elever och annan personal på de 129folkhöskolorna runt om i landet, inte minst på deav drivna folkhögskolorna.Anf. () replik:Fru talman! Det är ett märkligt resonemang somElisabeth för. Vi har en verksamhet som fårett statligt stöd på bortåt 2 miljarder kronor.Riksdagen har fastslagit vilka de prioriteradegrupperna är som den här verksamheten skall riktasig till. Många utöver de här prioriterade gruppernahar stor glädje av verksamheten -- det gäller många,många andra. När man då gör en viss besparingsäger att det måste drabba deprioriterade grupperna hårdast.Jag tror att det är fullständigt orimligt. Jag har enhelt annan tilltro till folkbildningen, tillfolkhögskolorna och till studieförbunden. Jag troratt de kommer värna om de grupper som riksdagenhar förklarat prioriterade och som de själva ocksåtycker skall vara prioriterade.Det är även ett orimligt resonemang att fråga: Ärdet rimligt av statsfinansiella skäl att tillåta rasismatt öka osv.? Jag frågar: Är det rimligt att resonerapå det sättet? Bekämpande av rasism, är detnågonting som ensidigt skall ske via studieförbundoch folkhögskolor? Här är det fråga om helasamhällets klimat och alla människors insatser,hållningen i vardagslivet och hur relationernamellan människor fungerar. Jag ställer inte på uppElisabeth resonemang. Jag har stor tilltrotill folkbildningen, och vi vill inte förvägra någragrupper en andra chans. De är prioriterade.Anf. 25 () replik:Fru talman! Dess värre är ju den bistra verklighetensådan att fromma förhoppningar inte räcker långt.Jag delar grundläggandetilltro till folkbildningens möjligheter att leva upptill sitt ansvar, men jag vill medverka till att manskall få resurser att göra detta. Folkbildningen gören ovärderlig insats för invandrare och andra för attundanröja rasistiska och främlingsfientligatendenser i samhället.Det är som jag sade i mitt huvudanförande:Kunskaper är de bästa motmedlen mot fördomarsom föder sådana här tendenser. Där vet jag vadfolkbildningen gör. Jag vet vad man sysslar med påfolkhögskolorna och i studieförbunden. Jag nödgasdra slutsatsen att om man inte kan fortsätta med sinverksamhet betyder det att vi släpper efter för denämnda tendenserna.Fromma förhoppningar, ,hjälper inte heller de handikappade. Jag kan ta somexempel som harfolkhögskoleundervisning för gravt cp-skadadeelever, vilka i livet har kommit ini en miljö, har givits möjligheter att på ett bättresätt än tidigare kommunicera osv. Därifrån har manklart deklarerat att om nedskärningarna blir såstora som föreslagits måste man slå igen den härverksamheten.Då är frågan: Vart skall dessa handikappade tavägen? Jo, de visas tillbaka till passivitet och entillvaro i ensamhet som jag vill påstå är ganskaomänsklig.Så ser det ut. Det här är prioriterade grupper. Menman kan inte ha verksamhet eller undervisning ellerinternatskolor för prioriterade grupper, om maninte har pengar att betala den här verksamhetenmed. Det går inte att bygga på frommaförhoppningar, det klarar sig inte genom att manälskar folkbildningen aldrig så mycket, det går inteatt avlöna lärare med hjälp av något slags diffustkulturklimat som det har talats om här tidigare.Tyvärr är det på det sättet, och jag beklagar att kdshar gått in i en regering och satt sig i riksdagenenbart med sådana här fromma förhoppningar ibagaget. Verkligheten är ganska bitter, vill jagpåstå. Det handlar alltså om att vara med om att setill att nödvändig verksamhet får de statliga bidragsom den måste ha för att kunna leva vidare.Anf. 26 () replik:Fru talman! Fromma förhoppningar hjälper inte,räcker inte. Det är riktigt, , jaghåller med om det. Men det är inte heller frommaförhoppningar vi förlitar oss på eller diskuterar häri dag.Elisabeth nämnde i sin första replikuppdragsutbildning som kan ge överskott och täckakostnader för annan verksamhet. Ja, jag tog uppdet i mitt anförande. Folkhögskolorna kan säljautbildning t.ex. till AMS. Det är bra då att vi äröverens om att detta kan ge överskott som äventäcker kostnader för annan verksamhet. Det finnsalltså andra möjligheter.Jag har mycket svårt för att tänka mig att jag under90-talet skulle medverka till en 40-procentignedskärning av bidragen till folkbildningen, detsom alltså har skett under socialdemokraternas 80-tal. Jag har mycket svårt att se hur 90-talet skullekunna bli en upprepning av det.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik.Anf. 27 ():Fru talman! , folkhögskolor ochjämställdhetsarbete, kan det ha något samband?Ja, jag påstår med bestämdhet att det är så.Jag beklagar djupt den kraftiga neddragningen avstödet till folkbildning som det nu finns ett förslagom. Den här nedskärningen drabbar nämligenjämställdhetsarbetet.Det här förslaget kommer att drabba kvinnor. Detdrabbar kvinnors möjligheter till utbildning ochfortbildning.Det socialdemokratiska kvinnoförbundet skrev tillde andra kvinnoförbunden . Vi tänkteatt det kanske skulle finnas en möjlighet för osspolitiskt aktiva kvinnor att tillsammans arbeta ochkämpa för att vi skulle få ett litet större tillskott tilljämställdhetsarbetet genom en bättre tilldelning tillfolkbildningen. Men det var tyst. Det var mycket,mycket tyst ifrån de andra kvinnoförbunden.Ändå vet vi att många kvinnor genomstudieförbundens och folkhögskolornasverksamhet får sin chans att i någon månkompensera sig för de studier som de harmissat på grund av att de exempelvis har hafthuvudansvaret för hem och familj. Många kvinnorfår genom folkbildningen möjlighet att skaffa sig enutbildning så att de kan göra ett nytt inträde påarbetsmarknaden eller att skaffa sig den kompetenssom de behöver.På folkhögskolorna har bl.a. mångainvandrarkvinnor fått möjligheten till en ny start iSverige. Det gäller särskilt påkvinnofolkhögskolorna. Jag vet bl.a. attkvinnofolkhögskolan i kommer att fåstora svårigheter att bedriva sin verksamhet när vifattar ett beslut som innebär neddragningarför folkbildningen.Kvinnorna är många i den här verksamheten. Förraverksamhetsåret gick 2 900 000 människor istudiecirklar av olika slag. Många gick i studiecirkelmed verksamhet med estetisk inriktning. Här fårkvinnorna möjligheter att föra en kvinnotraditionvidare. I den verksamhet i studiecirklarna som haren stark kulturell inriktning utgör de kvinnligadeltagarna en mycket hög procentandel -- uppemot70 %.I dag talar vi mycket om att vi bättre skall profilerakvinnornas frågor i politiken. Det skapas nätverkrunt omkring i landet av kvinnor som försöker attlyfta kvinnornas intresse.Fru talman! Jag kan bara beklaga att vi i dagförmodligen kommer att fatta ett beslut sominnebär steg tillbaka för jämställdhetsarbetet iSverige. Med det anförda vill jag yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna.Anf. 28 ():Fru talman! Jag vill ställa en kort fråga till IngegerdSahlström, eftersom det verkade på henne som omdet enbart var det socialdemokratiskakvinnoförbundet som arbetar för jämställdhet. Jagtror inte alls att det är så.Ingegerd sade att man nu kommer attfatta beslut om en kraftig nedskärning. Jag villställa en fråga till . Jag ställdefrågan till tidigare, men fick ingetsvar. Jag citerar ur motion som ärskriven av totalt sex socialdemokrater, därav fyrakvinnor. ''Studieförbunden fick under 1980-taletvidkännas en minskning av statsbidraget med 40 %räknat i fast penningvärde.'' För innevarande år1991/92 är minskningen 100 miljoner. Hur harIngegerd och de andra kvinnorna här iriksdagen arbetat för att det beslut, somgenomfördes , inte skulle genomföras?Anf. 29 ():Fru talman! Inom samtliga partier säger man sigverka för jämställdhetsarbetet. Men det är intebara vad vi säger som är det väsentliga utan ocksåhur vi handlar. Jag sade i mitt inlägg att vi tyvärrinte fick någon respons från andra partier när viskickade ut ett öppet brev. Vi tyckte då att vitillsammans skulle kunna verka för att behållapengar till fortbildningen och på det viset stå uppför kvinnorna.När det gäller den motion som det talas om här ärdet typiskt att det är kvinnor som har skrivit underden. Vi arbetar aktivt i vårt en större jämställdhet på alla plan. Det jobbar vimed, både män och kvinnor, i vårt parti.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag fick inget svar på den fråga jagställde, man jag skall inte vara alltför envis. Jagkonstaterar bara att de socialdemokratiskakvinnorna inte har lyckats särskilt väl i sitt arbeteunder den den tid då Socialdemokraterna satt iregeringsställning under 1980-talet.Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag tycker att jämställdhetsarbetet i dethär landet har gått framåt. Det har det gjort tackvare många aktiva kvinnor och även män som hararbetat för jämställhet.Anf. 32 ():Fru talman! Under den här debattens gång har bl.a.Centerns representant noteratatt studieförbunden fick vidkännas kraftiganedskärningar . Hur ställde sigCentern till det? Röstade ni emot de förslagen ellergick ni med på dem? Jag ställer frågan eftersom jagtycker att det är ganska väsentligt i sammanhanget.Jag vill också fråga kds som nappade på den härkroken hur era andra regeringskolleger ställde sigtill nedskärningarna inom studieförbunden under80-talet. Gick de emot eller röstade de för?Vi i förde en, vill jag påminna mig,ganska ojämn kamp när det gällde att slå vakt om studieförbundens verksamhet. Viprotesterade när förslaget kom omatt folkbildningen utan ersättning skulle överta denadministration som hade ståttför. Man skulle nu själva finansiera den härverksamheten. De 100 miljoner som man skullespara det här året utökades med ytterligarebesparingar. Vi gick emot de besparingsförslagen.Vi hade inte så många andra partier med oss.Fru talman! Jag tycker att det är litet märkligt att ien debatt om de 15-procentiga nedskärningarnasom det nu handlar om, inte tala om att man ställdeupp på nedskärningarna när de var aktuella.I mitt inledningsanförande gjorde jag en bildlikjämförelse när jag pratade om att det stora slagetom folkbildningen har börjat. Folkbildningen harvarit attackerad från många håll . Det vet vi om. Frågan är nu om den kommeratt överleva de senaste otäcka och häftigaattackerna eller om det kommer att blifolkbildningens död.Centern har ju möjlighet att reparera 80-taletsnedskärningsiver genom att rösta på vårmeningsyttring i voteringen. Då skulle jag tro påderas försäkran om att de också älskarfolkbildningen.Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag tänkte i mitt tidigare anförandekommentera ursprungligainlägg, men jag sade litet grand om att man skallvara varsam med orden. Jag lade märke till deöverord som tog till när honinledde sitt huvudanförande.Jag har försökt förklara för ochde övriga debattörerna att vi har en besvärligstatsfinasiell situation i landet.Det har tydligen inte gått upp för Vänsterpartietsföreträdare. Det brukar inte göra det, så det äringen överraskning för mig. önskarsig alltid mer än vad vi andra orkar med attgenomföra.Att jag tog upp det som sägs i sammanhänger med att vi har blivitangripna för att inte försvara folkbildningen.Socialdemokraterna har avgett 17 motioner, ochdet talas där på flera ställen om att detta är ett rejältdråpslag mot folkbildningen. om folkbildningens död. Det är sådanaöverdrifter att jag nästan skulle viljarekommendera att starta enstudicirkel i varsamhet med orden. Det finns ingenanledning för oss politiker att komma med sådanaöverdrifter.Vi slår alla vakt om folkbildningen. Vi har frånCenterns sida försvarat folkbildningen.Men det statsfinansiella läget är besvärligt. Detinnebär att vi måste vara beredda att göra vissaindragningar. Jag sade tidigare till så fort vi får en bättre ekonomi, skall vi frånCenterns sida vara de första att försöka ökaanslagen till folkbildningen.Jag har själv under min aktiva tid sysslat medutbildning. Jag vet hur det är att arbeta påinternatskola. Jag är rektor för en gymnasieskolamed internat. Jag är inte obekant med dessaproblem. Jag vet också att det inte räcker medenbart pengar. Det behövs även engagemang. Jagvet att personalen på internatskolorna, påfolkhögskolorna, har detta engagemang. Jag troratt man kommer att klara detta. Jag är övertygadom att det kommer att gå. De domedagsprofetiorsom kommer med hör intehemma i kammaren. Det är inte fråga omfolkbildningens död.Anf. 34 () replik:Fru talman! har rätt på en punkt.Vi i tror att det ur alla synvinklar --ur nationalekonomisk synvinkel, ur mänskligsynvinkel osv. -- är bättre att människor är i arbeteän att de går arbetslösa. Vi tror att det betalar sigbättre i det samhälle vi har, att de deltar iproduktionen och betalar skatt, så att vi kananvända våra gemensamma medel för exempelvisutbildning. har rätt när hanmenar att vi i tror att det är kostsamtför ett land att ha många människor arbetslösa ochatt inte ha tillräckligt välutbildade människor iproduktionen. Vi vet att både den offentligasektorn och den privata behöver välutbildadarbetskraft i mycket hög grad på grund av densnabba utveckling som sker på olika områden.Vi är oroliga för att det bara är i landet somhar gymnasiekompetens eller motsvarande. Vibävar litet för en jämförelse, som visar att det iUSA är av den arbetande befolkningen somhar gymnasiekompetens. I lär siffranligga någonstans mitt emellan. Vi tycker att det ärangeläget och ur ekonomisk synvinkel viktigt ochbra och väl investerade pengar att se till att vikommer upp i nivå med omvärlden.Sedan säger att jag använderöverord. Om det vore så väl! Om den häromvittnade kärleken till folkbildningen kundehjälpa till att avlöna lärare och personal, om dettavaktslående om folkbildningen kunde förhindra atten höjning av avgifterna för kurserna slår utmänniskor, då är jag beredd att ta tillbaka mina ordoch säga att jag har använt överord. Men dess värreär det nog jag som har rätt och har fel i detta fall. Vi kommer att få se detframöver, dess värre. Jag ger ett löfte att jag nästaår skall ta tillbaka det jag sagt, om det visar sig attdessa nedskärningar inte har haft förödandekonsekvenser för folkbildningen och attverksamheter för de s.k. prioriterade gruppernahar haft svårast att klara sig. Skulle det inte vara pådet sättet, hoppas jag att ihåg detta och ger oss rätt. Då kanske hanångrar dessa besparingar, på samma sätt som hantycks ångra de besparingar för studieförbundensom han var med om under 80-talet.Anf. 35 () replik:Fru talman! Jag talade om varsamhet med orden.Elisabeth har sagt att detta blirfolkbildningens död. Det var det jag vände migmot. Jag har stort förtroende för den personal somarbetar på folkhögskolorna och för dem somarbetar med studiecirklar och även för eleverna ochderas engagemang. Jag är helt övertygad om attfolkbildningen även i fortsättningen kommer attbetyda oerhört mycket.Jag är medveten om att det alltid är olyckligt medbesparingar. Men den ekonomi vi har förnärvarande är mycket besvärlig. Vi fick ärva denfrån den tidigare regeringen. Det har jag framförthär tidigare. Vi kommer att arbeta mycket aktivtför ytterligare resurser till folkbildningen så fort vifår en bättre ekonomisk situation. Det kan jaggarantera . 36 ():Fru talman! Jag skulle vilja påminna om det lägesom rådde , när dessa nedskärningargjordes. Vårt arbete bestod i att rättatill efter den borgerliga regering som vi fickefterträda 1982. Det fanns då ett stortbudgetunderskott som gjorde att vi fick varavarsamma med pengarna. På grund av detstatsfinansiella läget fick vi strama åt på olikaområden. Men jag vet inte med mig att vi någongång gjorde så drastiskanedskärningar som de som föreslås i det nuföreliggande förslaget. Så stora neddragningar sompå tror jag icke att vi har gjort någon gångtidigare.När vi använder ord som drastiska nedskärningar,gäller det inte enbart neddragningen avfolkbildningen utan även den neddragning somskett av studiestödet -- korttidsstudiestöd,internatbidrag och andra stöd till vuxenstudier. Detgäller även de neddragningar som gjorts avansträngningarna att nå de mest behövande, alltsåav den uppsökande verksamheten och utbildningenav våra studieorganisatörer.