prot · GF0957 · 1992-02-04 00:00:00 — Jag vet att vikommer till korta, och jag vet att jag gör fel, menjag vill faktiskt när det gäller de här frågorna sägaatt vi var snabba. Personalen på vari tjänst jul och nyår och försökte mjölka frambesked -- jag måste få påstå det. Vi kunde inte göramer än vad vi gjorde. Jag kunde inte ha folksysselsatta mer än vad som var fallet.Vad vi nu upplever är att vi dagligdags fullständigtöversköljs av idéer om vad vi skall göra förBaltikum. Jag kan försäkra om att detfullständigt vimlar av idéer. För att detta skall kunnastruktureras -- en del av idéerna är nog goda, mendock icke alla -- måste vi ha en förstärktorganisation. Jag hoppas naturligtvis också att detskall innebära att arbetet på den andra sidan skallkunna snabbas på.Anf. 182 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret, och jaghoppas att jag slipper återkomma med ytterligareen fråga om varför den akuta hjälpen har dröjt. Nuär hjälpen tydligen på väg, och en del har redanlevererats till , och Litauen.Anf. 183 Statsrådet ():Fru talman! Jag tackar för att han harställt frågan så att jag har fått anledning att än engång svara. Jag hoppas lika mycket som någonannan, möjligtvis mer, att detta skall snabbas på.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1991/92:338 om statsbidragtill gymnasieskolans årskurs treAnf. 184 (m):Fru talman! har frågat mig omkommuner som redan under /93startar treåriga yrkesförberedande program inomgymnasieskolan kommer att få statsbidrag för dettredje året eller om budgetpropositionen skalltolkas så att kommunen ensam blirbetalningsskyldig.I det nuvarande samhällsekonomiska läget är det avutomordentlig betydelse att visa återhållsamhetmed de offentliga utgifterna. Det rådandeekonomiska läget har gjort att en del av de medelsom var avsedda att finansiera reformen intekommer att kunna utbetalas under budgetåret1992/93. Den teknik regeringen funnit vara mestlämplig för att delfinansiera reformen är att i förstahand ta i anspråk det utrymme som kravet pårationalisering har givit. Rationaliseringskravet /93 är en halv procent, vilketmotsvarar 154 milj.kr. Som jag också redovisat iårets budgetproposition, kommer den återståendefinansieringen av reformen att kunna /94.Självfallet får genomförandet avgymnasiereformen anpassas till den takt som denstatliga och kommunala ekonomin tillåter. Jag villemellertid försäkra om att enreformerad gymnasieskola har hög prioritet påregeringens dagordning.Talmannen konstaterade att frågeställaren inte varnärvarande i kammaren och förklaradeöverläggningen avslutad.30 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1991/92:So18 till socialutskottet1991/92:K13 till konstitutionsutskottet31 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:89 Uppsägning av internationellaarbetsorganisationens (ILOs) konvention (nr 96)angående avgiftskrävande arbetsförmedlingsbyråerSkrivelse1991/92:15 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringenFörslag1991/92:16 revisorers förslag angåendekonsumentprisindexMotionernamed anledning av prop. 1991/92:78Koncessionsavgift på televisionens område m.m.1991/92:K14 av m.fl. (v)1991/92:K15 av och (nyd)med anledning av prop. 1991/92:83 Nykonsumentkreditlag1991/92:L12 av och ()1991/92:L13 av och (s)1991/92:L14 av och ()med anledning av skr. 1991/92:80 Invandrar- ochflyktingpolitiken1991/92:Sf17 av ()med anledning av förs. 1991/92:14 Riksdagensrevisorers förslagangående militära och civila helikoptrar försjuktransporter1991/92:Fö3 av och ()32 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 24 januari1991/92:90 av () tillkommunikationsministern om avreglering avflygmarknaden:Den socialdemokratiska regeringen föreslog i fjolatt ett första steg mot avreglering och konkurrensinom inrikesflyget skulle tas den 1 januari 1992genom att Linjeflyg och SAS skulle kunna fåparallella koncessioner. En reell konkurrens mellandessa två flygbolag hade möjliggjorts genom attSAS sålt sina aktier i förslag, som godkändes av riksdagensmajoritet, mötte dock stark kritik från moderatasamlingspartiet och . Dessa två partiersom nu ingår i regeringen ansåg då att en meralångtgående avreglering och konkurrens bordekomma till stånd.Den nuvarande borgerliga regeringen har ibudgetpropositionen anmält att en avregleradluftfartsmarknad med konkurrens kommer attpåskyndas. En ytterligare avreglering bör kunnaske , säger regeringen.Nu har det emellertid blivit känt att ett samgåendemellan SAS och Linjeflyg planeras. Inyhetsförmedlingen har framgått att detta sker medregeringens goda minne. Flygmarknaden kommermed detta arrangemang att till dominerasav ett enda företag. Därmed bortfaller i realitetenmöjligheter till en fri konkurrens.Mot denna bakgrund vill jag tillkommunikationsminister ställaföljande frågor:1. Kommer regeringen att fullfölja de intentionersom uttrycks i budgetpropositionen om avregleringav flygmarknaden?2. Om så är fallet -- på vad sätt skall en reellkonkurrens kunna etableras när ett företagkommer att vara helt dominerande på marknaden?1991/92:91 av i (m) tillfinansministern om åtgärder motnarkotikasmuggling:Tullmyndigheterna i är övertygade om attstora mängder knark smugglas till från/viaPolen. Tullen upplever att man har ytterstbegränsade möjligheter att göra de kontroller ochinsatser som behövs för att hindra och försvårasmugglingen. Givetvis känner knarksmugglarna tillden skånska tullens situation och agerar därefter.Skåne har blivit en inkörsport förnarkotikasmugglare.Förvisso är det positivt att regeringen satsar påutökade resurser för polisen bl.a. i syfte attbekämpa knarkmissbruket och dess mycketnegativa konsekvenser för . Men dennavälbehövliga satsning kan till delar användas i annatviktigt brottsbekämpande sammanhang om tullenredan vid gränser ges möjlighet atteffektivt bekämpa knarksmugglingen. ''Det är bättre att stämma i bäcken än i ån. ''Knarksmugglare ligger oftast steget före tullen menen väl fungerande tullorganisation innebär ettförsvårande av möjligheterna till smuggling.Med anledning av det anförda vill jag fråga:Vilka åtgärder är statsrådet berett vidta medanledning av uppgifterna om en omfattandeknarksmuggling från/via till ?den 27 januari1991/92:92 av () till statsrådet om avdrag för underhållskostnader avjordbruksbostäder:Den svenska landsbygden står inför enstrukturförändring som kraftigt kommer attförändra landskapsbilden. Den försämradelönsamhet som drabbat jordbruket innebär attnedläggning och driftsförändringar kommer attvara vanliga.I dag aktiva lämnar näringen helt eller delvis ochsöker sig till nya verksamheter. Inledningsviskommer flertalet att bo kvar på sinajordbruksfastigheter men efter hand ökar risken attallt fler upplever glesbygdsboendet sombetungande och söker sig till tätorter.Orsakerna kan vara flera men ett påtagligt skäl äratt underhållet av de ofta stora och gamlamangårdsbyggnaderna blir mycket kostsamt. Attrenovera och underhålla dessa är med nuvarandeskatteregler betungande och kan jämfört medmotsvarande satsning i tätort vara mindrevärdebeständig.Resultatet av denna utveckling är attlandsbygdsboendet ytterligare tunnas ut ochregeringsdeklarationens motto att: ''Hela Sverigeskall leva! '', förvandlas till ett tomt slagord.För att motverka denna negativa utveckling måsteboendet i glesbygd och på jordbruksfastighetunderlättas.Ett steg i denna riktning är att återinföraavdragsrätt för underhåll av jordbrukets bostäder.Med en sådan förändring kommer intresset attbevara landsbygdens bostadsbestånd att öka. Dettamedför att fler åretruntboende håller liv iglesbygden som intresset för att hållalandskapet öppet stimuleras.Med anledning av det anförda vill jag fråga:Vilka åtgärder är statsrådet beredd att föreslå föratt underlätta för ägare till jordbruksfastigheter attunderhålla sina bostäder?den 29 januari1991/92:93 av () tilljustitieministern om anonymitetsskyddet föruppgiftslämnare till polis och domstolar:Det är oerhört viktigt att polis och domstolar i sittarbete kan få det underlag som ger den störstasäkerheten i handläggningen. För detta är man oftadirekt beroende av information från allmänheten,t.ex. I andra sammanhang t.ex. vidtillämpning av FB 11:16, när det gäller inhämtandeav yttrande i samband med tillsättande av god manenligt FB 11:4 kan det vara uppgifter frånsocialtjänstemän baserade på känsligainformationer från närstående som är avgörande. Imånga av dessa fall är det väsentligt attuppgiftslämnaren kan garanteras att hans/hennesnamn inte avslöjas.Den 16 januari kunde i pressen läsas att enuppgiftslämnare i ett mordfall fått sitt namnavslöjat för missgärningsmännen och fruktar försitt eget och familjens liv på grund av hämndrisk.Han hade lovats anonymitet, men det löftet bröts irätten.I ett antal fall där sekretess lovats uppgiftslämnarei samband med tillsättande av god man, t.ex. för attskydda psykiskt svaga individer mot att bliutnyttjade av närstående, har just dessa fått denskrivelse som skulle förhindra dem från sådantfortsatt ohederligt agerande på remiss. Varvid såväluppgiftslämnares som handläggares namnframkommit och lett till hot och trakasserier.I känsliga ärenden som de ovan relaterade måstesekretessen kunna garanteras. De lagvårdandeorganen riskerar annars att ingen till slut vågarställa upp med tips och information.Med anledning av det nu framförda önskar jag tillstatsrådet och chefen för justitiedepartementetframföra följande fråga:Vilka åtgärder kan vi förvänta oss attjustitieministern kommer att vidta för att åtgärdaproblemen med bristande sekretesskydd föruppgiftslämnare till polis och domstolar?1991/92:94 av () till statsrådetBo Könberg om lokalisering:I regeringens proposition 1991/92:25 föreslogs attriksdagen skulle godkänna att tidpunkten förinrättande av skullesenareläggas till . I samband därmedberördes också lokaliseringsfrågan.Socialutskottet tog ställning till regeringens förslagden . Det godkändesenareläggningen för att ge organisationskommitténtid för dess arbete. Beträffande lokaliseringsfråganupprepade utskottet tidigare ställningstagande avsåväl social- som arbetsmarknadsutskotten. Detinnebär att vid inrättande av nya myndigheter skallman överväga möjligheten att välja annanlokalisering än Stockholmsregionen.Utskottets betänkande behandlades av kammarenden . Men redan dagen före passadeorganisationskommittén på att beslutarekommendera regeringen att institutet skalllokaliseras just till Stockholmsregionen.Redan detta finner jag synnerligenanmärkningsvärt. Än mer förvånande är det attkommittén skriver till dem som inbjuditför att presentera andra alternativ följande:''Många som har föreslagit andra orter har haftvänligheten att inbjuda kommittén att besöka orten,eller erbjudit sig att på annat sätt vidsammanträffande ge oss ytterligare informationutöver översänt skriftligt material. Tyvärr hartidsschemat för vårt uppdrag inte gjort det möjligtför oss att ta fasta på dessa erbjudanden. Jaghoppas att ni har förståelse för detta. ''Trots den förlängda planeringstiden och trots deupprepade uttalandena från omlokalisering utanför inbjudningar från andra orter medhälsningen -- vi har inte tid. Detta är upprörande.Mot denna bakgrund vill jag till statsrådet ställa följande fråga:Är regeringen beredd att respektera riksdagensuttalande om lokalisering av nya myndigheterutanför ?den 31 januari1991/92:95 av () tilljustitieministern om rasistiska organisationer:År 1965 antog FN en konvention om förbud motalla former av rasdiskriminering. var ett avalla de länder som ställde sig bakom denkonventionen (2106 (XX)).I konventionen sägs bl.a. att ''envarkonventionsstat skall förbjuda och med allalämpliga medel, däribland den lagstiftning somomständigheterna påkallar, göra slut pårasdiskriminering från personers, gruppers ellerorganisationers sida. ''I anslutning till svensk ratifikation av konventionenom avskaffande av alla former av rasdiskrimineringutvidgades tillämpningsområdet avlagstiftningen om hets mot folkgrupp. Förstraffbarhet räcker att ett uttalande är nedsättandeför t.ex. en viss folkgrupp.I FN-sammanhang och andra sammanhang harSverige uttalat sitt fördömande och fordrat attrasdiskriminering, t.ex. apartheid i , skallupphöra.I regeringsdeklarationen anges bl.a. att ''Sverigeskall vara ett öppet land präglat av toleras ochöppenhet. Människor från skilda kulturer och medskilda livsåskådningar skall här kunna leva sida vidsida i god samverkan. Hemspråksundervisningenskall värnas.Vi känner tacksamhet för de insatser som gjorts avmänniskor från andra länder för uppbyggnaden ochutvecklingen av vårt gemensamma Sverige.Invandrar- och flyktingpolitiken skall föras i enanda av internationalism och humanitet.Främlingsfientlighet och tendenser till rasism skallbekämpas. Ytterligare åtgärder mot diskrimineringav invandrare vidtas. ''Den senaste tidens rasistiska tendenser ochhandlingar med ibland döden som följd ärskrämmande och hitintills relativt främmadeföreteelser i vårt land. Nazistiska och andrainvandrarfientliga organisationer uppträder nu påden svenska arenan som om det vore ensjälvklarhet. Korsbränning har förekommit liksomockså mordbränder och hotbrev till invandrare ochde som står på deras sida.Trots lagstiftningen om hets mot folkgrupp ochSveriges underskrift av FN:s konvention om förbudmot alla former av rasdiskriminering, är detfortfarande möjligt för rasistiska organisationer attverka i vårt land genom att sprida rasistiskpropaganda och att också förfölja människor ochgrupper.Det kan tyckas vara en oskyldigverksamhet som nazistiska och andraorganisationer med rashygien på sitt programbedriver i vårt land. Men när de utgör fara förmänniskors liv och existens är det hög tid attförbjuda dem. Inga aktiviteter som harrashygieniska ideologier som grund ellerinspirationskälla kan vara oskyldiga organisationer.I argumenten för att inte förbjuda rasistiskaorganisationer i vårt land brukar man lyfta framrätten till yttrandefrihet, som finns inskriven i vårgrundlag. I den lagen garanteras yttrandefrihet,informationsfrihet, mötesfrihet,demonstrationsfrihet, föreningsfrihet ochreligionsfrihet. I tryckfrihetsförordningen finnssärskilda bestämmelser om tryckfriheten.Det har också framförts i debatten att ett förbudmot rasistiska organisationer skulle innebära attdessa organisationer går under jorden. Ett sådanargument kan inte vara skäl till att inte förbjuda deorganisationerna och deras verksamhet.Rasism är ett brott mot de mänskliga rättigheterna.Varje rörelse och verksamhet som utgår frånrashygieniska ideologier är ett hot mot demokratioch etiska grundvärderingar.Jag vill med hänvisning till ovanstående frågajustitieministern:När det nu visat sig att de lagar som har föratt förebygga och möta rasism inte räcker, är dåjustitieministern beredd att ta konsekvenserna avSveriges beslut att ställa sig bakom mot rasism, dvs. i lag förbjudarasistiska organisationer i vårt land?1991/92:96 av () tillstatsministern om en aktiv kamp mot rasismen ochinvandrarfientligheten:Rasismen och invandrarfientligheten har brett utsig i . Högerextrema och nynazistiskapartier har vunnit stora framgångar i flera länder. Ispåren av detta har trakasserier, våld ochmisshandel mot invandrare ökat dramatiskt.Också i upplever vi nu en våg av ökadinvandrarfientlighet. Fientligheten mot invandrareoch flyktingar har blivit tydligare och brutalare.Flyktinganläggningar har bränts ner. Fler än tiopersoner med utländskt ursprung har skjutits ner påöppen gata eller på sina arbetsplatser; en av demhar fått sätta livet till och sju ligger nu skottskadadepå sjukhus. Det har i vissa kretsar blivit legitimt attsprida lögner och halvsanningar och tala illa omflyktingar och invandrare.Trots att vi i kan berömma oss om att ha enduglig polis har ingen av de allvarligastevåldshandlingarna klarats upp. Den s.k.lasermannen och/eller revolvermannen gårfortfarande fri.En miljon av befolkning harinvandrarbakgrund. De har kommit hit av mångaanledningar, men de har utvecklat vårt samhälleoch berikat vår kultur. De har betytt och de betyderoerhört mycket för . Flertalet är nu svenskamedborgare, men de är ändå invandrare till vårtland. Många av dessa svenskar liksom dagensinvandrare och flyktingar känner sig i dagoskyddade och rädda i sitt eget land. Många gripsav oro för vad vilda hjärnor kan ta sig till. Mångaungdomar känner sig rädda och värnlösa och ärrädda att vara ute på offentliga platser. Det ärovärdigt vår demokrati att vårt rättssamhälle intekan skydda alla sina medborgare. Alla människorsom bor i skall självklart kunna leva itrygghet; de skall självklart kunna gå ut också påkvällstid, utan att behöva känna skräck ochfruktan.Våldet mot invandrare är en skamfläck på Sverige.De som begår brott mot flyktingar och invandrarebegår kriminella handlingar och måste naturligtvisstraffas för sina illdåd. Polisen måste därför sätta inalla krafter för att visa svenska folket att man kanklara upp brotten och gripa de personer som begåttdem. Om man inte gör det kan rasisterna ta dettatill intäkt för att det är fritt fram att angripa ännumer och skjuta mot ännu fler. Våld föder våld!Rädslan kan dessutom få människor att ''ta saken iegna händer''.Majoriteten av det svenska folket tar säkerligenklar ställning mot rasism och invandrarfientlighetoch fördömer alla brottshandlingar mot människormed annan hudfärg än den vita. Alla människor harlika värde och alla människor, varifrån de änkommer, har rätt att behandlas som människor.Från detta får vi inte vika! Detta är avgrundläggande betydelse.Många tycker att statsministern och andraframträdande företrädare för den nuvaranderegeringen är för passiva och undfallande, när detgäller invandrarhatet och den senaste tidenshemska våld mot invandrarna. De uttlanden somhar gjorts är alltför svaga. Undantaget ärfolkpartiledaren räcker inte med att hänvisa till okunskap ochhistorielöshet och att regeringen därför anslårpengar till information. Det räcker inte att säga attvi alla har ett ansvar. Det krävs ett kraftfulltfördömande av och ingripande nu mot allatendenser till förtal, terror, våld och mobbning.Sådant hör inte hemma i vårt demokratiskasamhälle, oavsett bakomliggande orsaker.Det borde vara en viktig uppgift för landetsstatsminister att kraftfullt leda kampen mot rasismoch invandrarfientlighet. Med ett eget personligtengagemang i dessa frågor skulle statsministernkunna medverka till att vinna fler människor föraktiva insatser mot dessa avarter i det svenskasamhället. Rasism och invandrarfientlighet är ettsmygande gift som vi tillsammans måste hålla efteroch försöka ta död på. har somstatsminister extra stora förpliktelser att görasärskilt stora insatser på detta viktiga område bådenationellt och internationellt.Om inte ledande personer för det officiella Sverigegör klara och entydiga deklarationer motfrämlingshatet kan det gro i det tysta och rasister fårdet lättare att bedriva sin hets, sin propaganda ochsitt våld mot flyktingar och invandrare. Det ärviktigt att statsministern genom klara uttalandenundanröjer varje tvivel om vad han själv,regeringen och står för i frågor om rasismoch främlingshat. Det är viktigt att vi öppet tarinvandrarnas parti. Det är också viktigt att vi visaralla våra invandrare medmänsklighet ochgenerositet. Men det är också viktigt för osssjälva -- en förutsättning för att vi skall kunnabibehålla vår värdighet som människor och vårsjälvrespekt.Jag vill fråga statsministern om han är beredd att taledningen för en aktiv kamp mot rasismen ochinvandrarfientligheten i Sverige.1991/92:97 av () tillkulturministern om åtgärder mot rasism ochfrämlingsfientlighet:Den 11 juni 1990 förordnades JK Hans Stark attvara särskild utredare med uppdrag att bedömavilka alternativ som finns för att genom lagstiftningpå lämpligaste sätt utöka skyddet motorganisationer som i sin verksamhet främjar ochuppmanar till diskriminering, överväga möjlighetertill lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet samtse över lagen mot etnisk diskriminering.Utredningen (EDU) har framlagtett delbetänkande om organiserad rasism. Detföreslås bl.a. att en brottsbalksbestämmelse omorganiserad rasism och stöd åt organiserad rasisminförs, att tvångsmedelslag görs tillämpligpå organiserad rasism och stöd åt organiseradrasism samt att rasistiska inslag i brott införs somsärskild straffskärpningsgrund.Remisstiden har utsträckts mycket långt eller tillden , dvs. EDU beräknaratt återstående del av utredningen rörandelagstiftning mot diskriminering i arbetslivet kanvara slutförd i juni 1992.Dessa lagstiftningsfrågor har varit aktuella sedanlång tid. Kritik har vid upprepade tillfällen riktatsmot för att inte följa föravskaffande av alla former av rasdiskriminering.Konventionen ratificerades av 1971.Brottslighet med rasistisk och invandrarfientligbakgrund har ännu inte varit föremål för någrasärskilda regeringsförslag. Det finns starkt behovav att ge bekämpandet av denna brottslighet högstaprioritet. Det behövs intensifierad spaning efterpersoner som bedriver brottslighet, som riktar sigmot asylsökande, invandrare och andra medutländsk bakgrund. Det fordras nya polis- ochåklagarresurser för denna brottsbekämpning.Tidigare genomförda utredningar visar också attderas kompetens på här berörda områden behöverförstärkas.På grund av det anförda får jag ställa följandefrågor till kulturministern.1. Hur bedömer kulturministern den kritik somriktats mot för att inte följa för avskaffande av alla former avrasdiskriminering?2. När beräknar regeringen att förslag motorganiserad rasistisk brottslighet kan föreläggasriksdagen och varför har remisstiden utsträckts tillden ?3. När kan lagförslag om diskriminering iarbetslivet föreläggas ?4. Anser regeringen att bekämpnign av brott medrasistiska inslag, hets mot folkgrupp och olagadiskriminering skall ges högsta prioritet?5. Vilka åtgärder är erforderliga inom polis- ochåklagarväsendena för att göra nämndabrottsbekämpning mer effektiv?6. Anser regeringen att det behövs en särskildstraffskärpningsgrund för brott med rasistiskainslag?7. Vilka andra åtgärder planerar regeringen för attstärka skyddet av asylsökande, flyktingar ochinvandrare?33 § Kammaren åtskildes kl. 19.57.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. ajourneringen ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.