prot · GG0945 · 1992-12-15 00:00:00 — I detinstämmer också finansutskottet.Det andra förtydligandet gäller ordet''utbildningsintressen'' i propositionen.Utbildningsutskottet skrev i sitt yttrande attrepresentanter för berörda universitet ochhögskolor bör ha majoritet i de lokala bolagen.Även i detta instämmer finansutskottet ochförutsätter att det beaktas av regeringen.Det tredje förtydligandet gäller propositionens textom koncernbidrag. Texten förorsakade vissaoroande reaktioner från högskolorna. Därförinhämtade utbildningsutskottet av regeringen attdet skall tolkas så, att det skall vara möjligt förkoncerner att t.ex. via lån finansiera de lokaladotterbolagens nyinvesteringar. Det är alltså intefråga om att överföra resurser mellan olikahögskolor, vilket skulle försvåra en samlad ochlångsiktig planering för den enskilda högskolan. Delokala dotterbolagen måste ha en rimlig kontrollöver sina tillgångar och investeringsbehov för attkunna ta ansvar.Jag har blivit övertygad om att det inte är möjligtför staten att avhända sig det startkapital somhögskolornas lokaler och fastigheter innebär.Därför kan inte heller den lösning som högskolornasjälva önskade se genomföras. De ville ju själva ägasina lokaler. Jag menar att den lösning som nuföreslås av regeringen accepteras av högskolorna.Viktigt är att garantera deras inflytande i dessafrågor.Till dessa förtydliganden vill jag lägga att jag utgårfrån att vid genomförandet av förändringarnakommer högskolornas erfarenheter av ochkunskaper om de egna lokalerna att både behövasoch komma till användning.Anf. 143 ():Fru talman! Socialdemokraterna iutbildningsutskottet delar reservanternasuppfattning att förevarande förslag till nyorganisation för förvaltning av statens fastigheter ärmycket splittrat och svåröverskådligt.Vi står fast vid vår tidigare uppfattning attuniversitet och högskolor bör ges möjligheter attskapa egna förvaltningsenheter för sina fastigheter.Att splittra upp förvaltningen av universitets- ochhögskolefastigheter på flera myndigheter anser vidock vara synnerligen betänkligt.Trots att det uppenbarligen finns en majoritet ifinansutskottet bakom föreligganderegeringsförslag måste jag mot bakgrund av ettutspel av utbildningsministern ställafrågan: Vilken är egentligen regeringens linje?Enligt ett pressmeddelande av den 8 decembermeddelar utbildningsminister iregeringens namn att tre högskolor -- KTH iStockholm, i och högskolan iJönköping -- skall erbjudas att överföraverksamheten i stiftelseform. Som stiftelsekapitalingår aktuella byggnader och aktier i nu statligtägda företag, enligt förslaget. Stiftelserna är tänktaatt bedriva högskoleverksamhet och förvalta sinafastigheter i helägda aktiebolag -- ett högskolebolagoch ett fastighetsbolag.Stiftelsen tillförs aktierna i de båda bolagen.Dessutom bör, säger , staten kunnatillföra kapital i form av aktier ur den statligaaktieportföljen i sådan omfattning att avkastningenvid stiftelsebildningen kan beräknas till iChalmersfallet maximalt 75 miljoner kronor.Detta komplicerar ytterligare den träffande bildsom har tecknat tidigare. Det ärockså intressant att notera vad , nämligen att det inte är möjligt att staten skallavhända sig det kapital man förfogar över. Det härär alltså den linje som majoriteten i finansutskottetföreträder. I fråga om vem som skall äga kapitaletär det också Socialdemokraternas linje.Den modell som ochPer har lagt fram stämmer dåligt överensmed den modell för högskolefastigheter somFinansdepartementet och majoriteten ifinansutskottet fastnat för. Eller, är detta möjligenytterligare ett tillskott i den flora av olikafastighetsbolag som har börjat avsöndra sig efterByggnadsstyrelsens hädanfärd?Är den nya stiftelsemodellen förfastighetsförvaltning förankrad iFinansdepartementet? att modellen inte har stöd avåtminstone ett av partierna i det nuvaranderegeringsunderlaget, fick kammaren ett otvetydigtbesked om i gårdagens debatt omhögskolepolitiken.Kan utskottets talesman skingra dimmorna kringdessa oklarheter vad gäller den framtidaförvaltningen och ägandet av högskolefastigheter?Anf. 144 () replik:Fru talman! Det förslag som har presenterats avutbildningsminister får diskuteras iriksdagen när det förslaget har lagts på riksdagensbord.Det förslag som ligger på bord gällerrelationerna mellan högskolorna och universiteten.Nu kan man konstatera, att med tanke på deförändringar som har gjorts tycks högskolorna ochuniversiteten vara nöjda med detorgansiationsförslag som har lagts fram.Vidare vill jag säga följande om den allmännaprincipiella frågan. Det här förslaget har lagts påriksdagens bord i en situation där universiteten ochhögskolorna är statliga. Om beslutar attsläppa fram universitet och högskolor med andrahuvudmän får naturligtvis en anpassning ske avbruket och ägandet av fastigheterna. Vi får sedan taställning till om staten skall hjälpa till medfinansieringen.Anf. 145 ()replik:Fru talman! När vi skall fatta ett principiellt viktigtbeslut -- och vi är överens om att det skall vara frågaom ett statligt ägande -- är det ändå inte ointressantatt få veta om ett förslag som delvis går på tvärs haren förankring också hos . Detär inte bara så att ett förslag skall komma såsmåningom, utan här har man uttalat sig iregeringens namn, bekräftat i gårdagens debatt,och sagt att vissa högskolor nu skall erbjudas att fågå över i stiftelseform. Detta är förknippat medoerhört stora finansiella åtaganden. Då kan det intevara särskilt förnuftigt att först ge en signal till deberörda för att sedan ge dem en annan signal.Förvisso ligger ännu inte någon proposition påriksdagens bord. Men utspelet har den karaktärenoch den detaljeringsgraden att det bör vara rimligtatt diskutera frågan. Har denna fråga över huvudtaget diskuterats bland de borgerliga partierna?Centerpartiets representant kände inte till saken.Det är oerhört anmärkningsvärt. Det räcker intemed att säga att förslaget skall komma. BengtWittbom har väl ändå en uppfattning i frågan?Anf. 146 () replik:Fru talman! Det kan inte vara någon hemligheteller okänt för någon att den här regeringen strävarefter ökad mångfald i sin utbildningspolitik. Nuråkar högskolorna och universiteten varastatligt ägda och styrda. Det kommer de i huvudsakatt vara även efter genomförandet av denförändring som Per har föreslagit. I förstasteget är det endast en mindre del som skallförändras. Självfallet är denna syn förankrad iregeringen.Låt oss ta debatten om denna fråga när det förslagetligger på bord. Vi har och tidigareägnat denna fråga mycken tid. Låt var sak ha sintid. Om har några ytterligarefrågor som rör betänkandet, skall jag gärna svarapå dem.Anf. 147 ()replik:Fru talman! I det här betänkandet behandlas fråganom hur statens fastigheter skall förvaltas iframtiden. En mycket väsentlig del av dem utgörsav universitets- och högskolefastigheter.Universiteten och högskolorna har länge kämpatför större självständighet, och det har vi bejakat. Vibejakar också mångfalden. Mångfald kan nås påmånga olika sätt.Det är också viktigt att få klara besked frånföreträdare för regeringen om vilken linje somegentligen gäller. Detta är en signal som innebär attde berörda högskolorna troligtvis anpassar sig efterriksdagens beslut. Jag kan efter många samtal frånrepresentanter för högskolor och universitetförsäkra om att de är oerhörtkonfunderade över över vad som är regeringenslinje. Jag tycker fortfarande att denna sak har meddagens betänkande att göra. Är det nu detta somgäller? Kan de inrätta verksamheten efter detbeslut som skall fattas ? Eller skall det kommanya signaler och besked?Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 148 (nyd):Fru talman! Först och främst vill jag tala om att jagbär denna klädedräkt av utomordentlig respekt fördetta parlament. Det här är nämligen enhögtidsdräkt i . När blir medlem iEG kommer vi att bli vana vid att se alla möjligaklädedräkter i dessa beslutande församlingar.Dessutom kan jag trösta er med att det inte är jagsom har satt på mig denna dräkt.Vi har samlats för att diskutera en sakfråga, och jaglovar att vara mycket saklig. Det gäller frågan omatt dela upp i bl.a. två bolag.Enligt min mening handlar detta om politiskautnämningar. Jag är förvånad, eller kanske är jaginte förvånad, över vad som sker.När statlig verksamhet bolagiseras är det för attåstadkomma effektivitet. Man vill rationalisera,och man vill ta in kompetens. Allt detta stödjer vifrån Ny demokrati. gäller det t.ex.universitetens fastighetsbolag.Fru talman! Jag vill då påminna kammaren om, attredan innan bolaget fanns -- beslutet skulle hakunnat fattas i denna församling , men blirdet -- tillsattes en chef för detsamma, varsmeriter är att i hårdaste tänkbara konkurrens hagenomfört uslaste fastighetsaffärer.Regeringen nonchalerar på något sätt riksdagengenom att göra politiska utnämningar i förväg. Manbetraktar denna församling -- som är litet gles,men det kommer fler -- som ett renttransportkompani och går händelserna i förväg.Jag vet att i tidigare valrörelser har representanterför de flesta partier här -- som då var i opposition,t.ex. moderater och folkpartister -- talat mycketemot politiska utnämningar. är vi inne i ettskede där det skall ske privatiseringar ,effektiviseringar, bolagiseringar och det skall bli enstark, effektiv och rationell ledning. Då går det inteatt fortsätta på det här sättet. har alltså...Anf. 149 TALMANNEN:Jag måste erinra om att ämnet förkammarens överläggningar är ny organisation förförvaltning av statens fastigheter och lokaler m.m.och inte frågan om utnämningen av en chef fördenna myndighet. Det är en fråga som enligtregeringsformen ankommer på regeringen. Jagmåste be att hålla sig till ämnet.Anf. 150 (nyd):Fru talman! Det skall jag göra. Detta är att hålla sigtill ämnet. Vi menar att denna fråga skallåterförvisas till utskottet för att vidarebehandlas.Det är vårt yrkande. Det förslag vi har till tillägghandlar just om hur man utser chefer i dessa bolag.Vi vet mycket väl vad det handlar omorganisatoriskt. Vi har i och för sig också stött detorganisatoriska upplägget. Men organisatoriskaupplägg är inte kompletta förrän de sätts i kraft iverkligheten, och då handlar det om hur man gör.Jag vill därför yrka på att denna fråga återförvisastill utskottet. Det kommer vi att rösta för i morgon.Anf. 151 (nyd):Fru talman! Jag skall fatta mig kort. I denna frågahar det varit en hel del turbulens i partiet. Jaguppfattar det som att vi har blandat ihop äpplen ochpäron. Därför tycker jag, liksom min partiledare,att det skulle vara bra om frågan kundeåterförvisas, så att vi kunde få en lugnareuppsortering av synpunkterna och möjligtviskomma till ett konsensus.I princip fanns ett konsensus. Detta har ändrats,beroende på att enligt min uppfattning heltovidkommande faktorer har påverkat mitt partisbeslut.Jag yrkar alltså i första hand på en återförvisning.Om en återförvisning inte kommer till stånd, yrkarjag, i likhet med vår representant i finansutskottet,bifall till finansutskottets hemställan i betänkande8.Jag har också en vädjan. Det är en vädjan till minapartikamrater och till Socialdemokraterna, att deinte skall blanda ihop personfrågor med sakfrågor.Jag håller fullständigt med om att det är heltfelaktigt med politisk tillsättning. Men den fråganhör inte hemma här.Vi har att ta ställning till finansutskottetsbetänkande 8. Politisk tillsättning får vi diskuteraen annan gång. Låt mig hoppas att vi kan få enåterförvisning och sedan kunna samla ihopsynpunkterna.Vad händer om vi återförvisar ärendet och detkommer tillbaka, och vi sedan inte går på sammalinje som utskottets majoritet? Då kommer det attbli en socialdemokratisk linje som går igenom. Vardet meningen med vårt agerande? Detta visar ocksåatt vi måste skilja på personfrågor och sakfrågor.Slutligen har jag ett tillkännagivande. Det ärmycket tråkigt för mig. Jag har mött många godakamrater i Ny demokrati. Vi har arbetat på sammasätt, med en friskhet, en fräschhet och varitrespektlösa. Men jag ställer inte upp bakom denpersonförföljelse som vi har fått se här. Jag tyckerinte att en politisk debatt skall drivas på detta sätt,att man blandar ihop personförföljelse medsakfrågor. Därför får jag härmed annonsera att jagutträder ur Ny demokrati.Anf. 152 ():Fru talman! Det är onekligen en märklig situationvi upplever. Sedan Ny demokratis företrädare ifinansutskottet här ställt sig bakom majoritetensförslag, går upp och yrkar pååterremiss. Vi får också höra hur vice gruppledarenannonserar sitt utträde ur partigruppen och urpartiet.Om jag förstår det rätt är syftet med IanWachtmeisters yrkande om återremiss attfinansutskottet på något sätt skulle fatta beslut somförhindrar regeringen att utnämna viss person tillchef för ett av bolagen som uppstår i samband medombildningen. Jag kan tala om för IanWachtmeister att finansutskottet är förhindrat göradet, helt i enlighet med det uttalande somtalmannen gjorde här. Om utnämningsmakt skalldiskuteras i över huvud taget, skall detske i , som i så fall får prövahela frågan och naturligtvis inte kan göra det medinriktning på en enda befattning och en endaperson. Jag tycker att det är ett ovärdigt gyckelspel,att på detta vis driva en personkampanj vidare.Man kan också av anförande draslutsatsen att det i Ny demokratis planer ligger, omman inte får återremiss och den precisering somangavs, att man tänker försäkra sig om att dennaförhatliga person inte kan få uppdraget genom attgå samman med Socialdemokraterna i sak och avslåpropositionen. Jag talar om att ni inte får stöd föryrkandet om återremiss, för på regeringssidankommer vi inte att stödja ett yrkande på dengrunden, och vad jag förstår kommer inte hellerSocialdemokraterna att göra det.Det skulle betyda att man säger nej till bolagiseringoch effektivisering av statens fastighetsförvaltning,att man inte respekterar det förhållandet att vi i denstatliga budgetprocessen har infört ramanslag,vilket innebär att myndigheter numera själva kanförfoga över sina lokalfrågor. De kan förhyralokaler av statliga uthyrare eller av privata. Dettanödvändiggör den ombildning avByggnadsstyrelsen som är på väg. Det framgår ävendärav att detta arbete påbörjades av den förraregeringen. Som framgått av debatten i övrigt varen hel del gjort när den borgerliga regeringen komtill. Till yttermera visso har arbetet inför dennaproposition och det utredningsarbete sombehövdes slutförts av ett tidigare statsråd. Detta ärväl utrett. Förberedelsearbetet har gått långt.Vad uppnår nu med sin aktion?Jo, gamla blir kvar underåtskillig tid, allt medan en, som det heter ireservationen, bred parlamentarisk utredning medrepresentation även för lokalnyttjarna kommer tillstånd.Var det därför ni nydemokrater kom till ,för att slå vakt om gamla byråkratiska myndigheteroch tillsätta utredningar i syfte att fördröja beslut?Jag tycker som sagt att detta verkligen är att sättaperson före sak. För att driva en personlig vendettadrar man på sig avsevärda merkostnader -- ni drarpå staten merkostnader. Man åstadkommer ocksåett dröjsmål som inte på något vis vittnar om dragunder galoscherna. Till råga på allt, ironiskt nog, ärdet faktiskt inte så, , att ChristinaRogestam är utnämnd till chef för det blivandebolaget för högskolefastigheter. Hon har blivittillfrågad om intresse för detta. Om IanWachtmeister med sin aktion lyckas förhindra attdetta bolag kommer till stånd, blir hon kvar i sinnuvarande befattning, som chef förInvandrarverket. Jag vet inte om det är det nisträvar efter. Jag hoppas att det finns ledamöter iNy demokratis grupp i övrigt, utöver Bo G Jenevalloch , som tänker på detta.Vi är här för att fatta viktiga beslut i sakfrågor. Viskall se till att vi skiljer oss från det uppdraget utanatt göra oss skyldiga till övertramp av det slag somnu är på väg.Anf. 153 TALMANNEN:Innan jag ger ordet vill jagmeddela att jag uppmärksammades på att efter IanWachtmeisters första anförande instämde LarsMoquist, , ,, , ,, , ,i , ,, , , och (alla nyd).Anf. 154 (nyd):Fru talman! Jag vill än en gång påpeka att på grundav omständigheter som jag inte råder över, har tvåsaker sammanfallit i dag.Det ena är att jag ser ut på det här viset. Det har attgöra med att några människor firar min födelsedag.Jag anser att jag gör det med stor respekt förkammaren, som jag förut sade.Det andra är att vi diskuterar en fråga som vi tyckerär mycket viktig. Till vill jag barasäga att vi anser att det är väsentligt, att när mangör dessa omorganisationer inom statligverksamhet -- de är i och för sig alldeles riktiga attgöra -- skall man enbart utgå från kompetens närman tillsätter befattningar. Det är vad det handlarom. Det handlar inte om en person eller två, treeller fyra personer. Det handlar om precis denfrågan.Vi måste få effektivitet och rationalitet. Till detbehövs de bästa människor vi kan få. Då skall viockså söka efter dem. Det är det tillägg vi vill ha närdetta ärende återförvisas till utskottet.Överläggningen var härmed avslutad.Beslut skulle fattas den 16 december.17 § Upphävande av lagen om betalningar tilloch från utlandet m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1992/93:SkU10 Upphävande av lagen (1990:750)om betalningar till och från utlandet (prop.1992/93:65).Anf. 155 ():Fru talman! får alla banksparare,små som stora, kontrolluppgifter från sina banker.Vi kan ha olika åsikter om skatten på våra räntorbör vara eller . Men nog känns det, frutalman, ganska just att veta att vi allihop behandlaslika och att inte den som är så där alldeles extrasmart kan bidra mindre till äldreomsorg, skola,försvar och annat vi betalar gemensamt. Det finnsinte ett enda parti i som i modern tid harföreslagit att vi inte skall ha någon skatt på räntoroch andra kapitalinkomster.Den senaste tidens debatt har handlat ganskamycket om ekonomisk brottslighet och orättvisormellan den som hederligt försöker göra rätt för sigoch den som till varje pris försöker sko sig på andrasbekostnad. Om vi på lång sikt skall kunna ha ettsolidariskt samhälle, krävs det att vi slår vakt omrättvisan och att vi tar krafttag för att bekämpaskattefusk och svarta affärer.Utskottsmajoriteten lägger ändå fram förslag omatt avskaffa den s.k. betalningslagen. Lagensviktigaste syfte är att garantera att vi betalar skattpå utländska kapitalinkomster och förmögenheter,precis som vi gör på svenska. I betalningslagensställe förslår regeringen nya regler. De är heltberoende av den enskildes initiativ.Riksskatteverket säger så här om dessa regler:Möjligheterna att kontrollera att de föreslagnareglerna efterlevs är mycket begränsade. Hurkontrolleras att alla som öppnar ett utländskinlåningskonto eller förvärvar utländskafondpapper lämnar medgivande om insyn i kontoteller depån? ifrågasätter t.o.m.om man över huvud taget når längre medregeringens förslag än med den allmännaskyldigheten att uppge alla inkomster ideklarationen.Lagrådet är lika tveksamt och skriver att det äruppenbart att de föreslagna bestämmelserna inteannat än marginellt kan tillgodose det avseddasyftet med lagstiftningen. Lagrådets torrakanslisvenska talar om vad det handlar om. Densom vill försöka komma undan skatten påutländska kapitalinkomster får det lätt närbetalningslagen avskaffas. Det kommer inte attvara de många småspararna som går direkt ut ochskaffar utländska inlåningskonton, utan personersom bollar med stora pengar. De som borde ha bästråd att bidra till välfärden blir de som med enbristfällig lag får det lättast att ställa sig vid sidan av.Regeringens argument för att avvecklabetalningslagen är . Man åberopar dets.k. Menregeringen tar inte konsekvenserna av att artikel 4i samma direktiv säger att direktivet inte skallinskränka medlemsstaternas rätt att vidta åtgärderför att förhindra att skattelagarna överträds.I 22 § i lag om självdeklaration och kontrolluppgiftbegränsas uppgiftsskyldigheten på de utländskakontrolluppgifterna till räntan. Kapitalet finns intealls med. Det är mycket allvarligt ochanmärkningsvärt. Departementschefen skriverbara om att avkastningen på kapitalet skallkontrolleras. Förmögenheten glömde han bort.Varför?I departementspromemorian förutsätts attförmögenhetsskatten skall försvinna. Hur kandepartementet vara så övertygat om det? Det finnsi dag en överenskommelse om attförmögenhetsskatten skall behållas till 1995. Innandess kommer det att hållas ett val. Mycket talar föratt det hos svenska folket finns en bred majoritetför att förmögenhetsskatten skall finnas kvar.Anser inte utskottets talesman det är rimligt att förmögenheterna redovisas,när vi faktiskt har både beslut ochöverenskommelse om en förmögenhetsskatt till1995, och förmögenhetsskattens långsiktiga ödelångt ifrån är avgjort ?EES-avtalet och ansökan om medlemskapi EG har enligt vår mening inte tillkommit för attEuropa skall bli en arena där de stora gossarna skallspela utan att vara med och ta ansvar för välfärd ochtrygghet i sina hemländer.Ett ökat internationellt samarbete måste utformasså att vi får konkurrens på ärliga villkor. Vi skallalla betala vår skatt, vare sig vi tjänar våra pengarutomlands eller hemma. Det kan finnas anledningatt avveckla eller förändra betalningslagen, mendet måste vara ett oavvisligt krav att en sådanförändring görs på ett sätt som garanterar rättvisaskatter, tillgodoser rimliga krav på enskattekontroll och verklig konkurrensneutralitetmellan svenska och utländska banker ochfinansinstitut.Vi socialdemokrater menar att propositionen inteuppfyller rimliga krav på god skattekontroll. Vi hardärför begärt att avslår propositionen. Vibegär ett nytt förslag som verkligen bidrar till eneffektiv skattekontroll. Det borde inte vara svårtens för den borgerliga majoriteten att yrkabifall till det socialdmokratiska förslaget, sedan vityvärr tvingats konstatera att kommerett dröja ytterligare något halvår.Departementschefen medger ju själv att det förslaghan lämnat inte är bra. Även med den mycketsnäva tolkning av EG:s direktiv som regeringengör, finns det nu tid att bearbeta regeringsförslaget.Det kan väl ändå inte vara så, ,att ni är angelägna om att försämra lagstiftningenpå det sätt som föreslås i betänkandet?Jag yrkar bifall till Socialdemokraternasreservation betänkandet.Anf. 156 ():Fru talman! har redovisatSocialdemokraternas syn på den här frågan. Detsägs ibland att vi vänsterpartister har svårt attkomma överens med Socialdemokraterna. I denhär frågan finns det ingen motsättning.Vänsterpartiet och Socialdemokraterna är helteniga om att den här propositionen skall avslås.Jag satt och funderade på vad jagborde säga i den här kammardebatten. Jag tittadepå propositionen, och då slog det mig att jag intebehöver säga så värst mycket om propositionen.Det räcker att läsa upp valda delar ur den.Argumenteringen för ståndpunkten attpropositionen bör avslås finns i propositionen. Deträcker med att citera den för att finna gott omargument för att kammaren borde biträda ettavslagsyrkande.Fru talman! Jag skall kanske inte roa kammaren,utan mer oroa kammaren med att citera en hel delur propositionen. Den inleds med formuleringenatt det är tveksamt om betalningslagens depåkravoch förbud mot inlåningskonton är förenliga medvad som föreskrivs om kapitalets fria rörlighet.Detta syftar på den fria marknaden och EG:sregler. Man säger att det är tveksamt om vårbetalningslag står i överensstämmelse med EG:sregler. Att någonting är tveksamt gör att regeringensäger att reglerna därför bör slopas eller i vart fallarbetas om. Blotta tveksamheten om huruvida ettregelverk i står i överensstämmelse medEG:s regelverk leder vår svenska regering tillslutsatsen att lagarna måste ändras. Så förhåller siginte någon medlemsstat i EG till . Mendenna supplikant, som tydligen den svenskaregeringen skall vara, skall anpassa sig vid blottamisstanken och tveksamheten. Det är ungefär sommed gamla principen om hustru; hon fårinte ens misstänkas.Om regeringen hade nöjt sig med att reglerna skullearbetas om kunde det varit en infallsvinkel. Närman läser propositionen kan man föranledas att troatt det föreslås en omarbetning.