prot · GF09125 · 1992-06-03 00:00:00 — Detta bekräftar ju våra farhågor.Vi anser att den som inte har kvalifikationer för enviss befattning skall placeras i en annanbefattningsgrupp, inte i utbildningsreserven till enbefattning för vilken han inte är kvalificerad.När pliktutredningen lämnat sitt betänkande börfrågan om uttagningsförfarande återkomma tillriksdagen för beslut. Jag yrkar därför bifall tillreservationen nr 30.I beslutet avbröt regeringenförsöken med förkortad grundutbildning avvärnpliktiga och uppdrog åt överbefälhavaren atthemförlova de värnpliktiga som omfattades avbesluten. Som skäl anförde regeringen delsbesparingsbehov, dels en utvärdering avverksamheten som visade på mindre goda resultat.Försöken avbröts av regeringen utan att riksdagenhördes och utan att hänsyn togs till de berördavärnpliktiga. De ställdes inför ekonomiskaproblem, arbetslöshet och ofrivilligastudieuppehåll. Regeringens behov av att visahandlingskraft vägde säkert tyngre änbesparingsskälen, som verkligen kan ifrågasättas.Kostnaderna kvarstod ju för lokaler, för materieloch för personal.ÖB:s underkännande av femmånadersutbildningensom för kort är också anmärkningsvärt, eftersomhan tidigare själv föreslagit förvärnpliktsutbildningen, nämligen två och en halvmånad, ett förslag som underkändes av förreförsvarsministern till upphävande av lagen om förkortadgrundutbildning ligger , efteravbrytandet, på bord, eftersom det inteär en fråga som regeringen själv kan besluta om.Den borde redan före avbrytandet ha underställtsriksdagen. Den nu aktuella omstruktureringeninom försvaret kommer i största utsträckning attberöra den civilanställda personalen genom attantalet tjänster minskar mer än vad som blev falletför den militära personalen, men också avseendeyrkesmässig utveckling ochavancemangsmöjligheter.I regeringens proposition om värnpliktsutbildningföreslås ändring av värnpliktslagen för att utbildamobiliserings- och förplägnadsvärnpliktiga.Besparingar skulle uppnås genom att civil personalskulle kunna ersättas med värnpliktiga. Frågan hartidigare hänskjutits till pliktutredningen förgenomlysning. De ursprungliga förutsättningarnaför förslaget har på grund av propositionens förslagatt i fred inte utbilda alla värnpliktiga heltförändrats. Behovet av särskilda förband förförplägnad och mobilisering har inte heller kunnatstyrkas på ett övertygande sätt.Det är i strid med värnpliktslagen att sökabesparingar i stödproduktionen genom attöverutbilda värnpliktiga. Den enda godtagbaragrunden för en värnpliktsutbildning är att den skallutgå från behov i krigsorganisationen eller frånkrav på försvarsmaktens beredskap i fred.Totalförsvarspropositionen och propositionen omvärnpliktsutbildning anger heller inga andra motiv.Beslutsunderlaget har ifrågasatts från många hålloch kan inte ligga till grund för ett beslut i dagensläge. Vi har därför föreslagit att pliktutredningensförslag skall avvaktas innan frågan kommer tillbakatill för beslut.Vi har med stor tillfredsställelse noterat attutskottet enats kring detta ställningstagande och attdetta har utmynnat i ett tillkännagivande. Motpropositionens förslag till förkortad utbildningstidför vapenfria tjänstepliktiga har vi inget attinvända. Det är ett steg i riktning mot ennormalisering av denna grupp. Nya möjligheter förutbildning av värnpliktiga behandlas avpliktutredningen, som kommer att lägga framförslag härom.Herr talman! Det är glädjande att så många haranmält sitt intresse för att deltaga i dagensförsvarsdebatt. Det skulle vara av stor vikt omdebatten kunde engagera utan atthandla om det egna regementet eller den egnaflottiljen eller huruvida vi skall ha en vissflygplanstyp. När vi fattar beslut om pliktlagarnapåverkar detta många människors personligahandlingsfrihet. När vi fattar beslut om ett svensktförsvar tar vi ansvar för den utrustning ochutbildning som de värnpliktiga är beroende av, omde skulle ställas inför uppgiften att försvara oss motett väpnat angrepp. Jag ser fram emot attförsvarsdebatten också kommer attomfatta ställningstagande i dessa viktiga etiska ochmoraliska frågor.Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag vill på en enda punkt replikera påKarin Wegeståls anförande, nämligen där honifrågasatte regeringens motiv för att avbrytafemmånadersutbildningen. Jag har gett uttryck för att det kanske gav en mindrelyckad effekt att skicka hem värnpliktiga som redanpåbörjat utbildningen. Det ger ytterligare kraft åtatt det faktiskt inte var fråga om att visahandlingskraft, som det gjordes gällande.Det var en dålig utbildning som vi avbröt, vilkethade fördelaktiga ekonomiska effekter. Men jaggav också uttryck för att det hade mindrefördelaktiga effekter för den enskilde värnpliktige.Jag vill alltså på det bestämdaste ifrågasätta vadsom sades om motivet för att göra detta. På denpunkten har helt enkelt fel.Anf. 35 () replik:Herr talman! och jag är inteöverens i denna fråga, men jag anser inte attbeslutet på något sätt skulle ha blivit sämre, omparlamentarikerna i denna kammare hade haftmöjlighet att lämna sina synpunkter innan manverkställde ett beslut som vi faktiskt inte kan fattaförrän i dag.Anf. 36 ():Herr talman! För många av oss i denna kammare --och jag tänker då inte bara på oss som är här ,utan på alla dem som är här när kammaren ärfullsatt -- medförde valet storaförändringar. För min egen del är det onekligen enviss omställning att byta kyrkans predikstol ochfridsbudskap mot arbete i riksdag ochförsvarsutskott -- och det inför ett nyttförsvarsbeslut.Det känns för mig glädjande men också naturligt attkunna konstatera den stora enighet som råder omSveriges säkerhetspolitik. För att bevara vårt landsfrihet och nationella oberoende krävs också ifortsättningen en betryggande försvarsförmåga.För den nu aktuella försvarsbeslutsperioden är detfortfarande en huvudlinje i säkerhetspolitiken att viskall vara militärt alliansfria i syfte att kunna varaneutrala vid en militär konflikt i vår omvärld.Man skulle kunna jämföra försvaret med enförsäkring -- där försvarskostnaderna är den premievi får betala för att säkra vår fred och frihet.Det försvarsbeslut som kommer att tas framåteftermiddagen eller kvällen emotses med litetblandade känslor runt om i vårt land, beroende påhur man själv berörs -- glädje, lättnad, resignation,kanske t.o.m. ett stänk av bitterhet. Förändringarsom innebär omflyttningar -- minskning avpersonal, nedläggningar -- är alltid svåra, oavsettvilket område det gäller.I turbulensen som följer av dessa förändringar --enligt försvarsminister ''den mestgenomgripande strukturförändringen sedan andravärldskriget'' -- är det ändå viktigt att inte tappabort det positiva som försvarsbeslutet ocksåmedför.Herr talman! Det är nödvändigt att den alltför storakostym som försvaret dragits med alltför länge numinskas. Därom råder det stor enighet. Vikristdemokrater ansluter oss naturligtvis tillregeringens förslag när det gäller bantningen avarmén, som föreslås minskad till 16 brigader.Den minskningen är enligt vår uppfattning enförutsättning för den materiella förnyelse som ärnödvändig. Kvaliteten måste gå före kvantiteten.För att möjliggöra nödvändig kvalitetshöjningbehövs också det i propositionen föreslagnatillskottet på 7,3 miljarder under kommandefemårsperiod.Ett av de mera uppmärksammade förslagen iutskottets betänkande, ett förslag som har skapatmycket turbulens, gäller nedläggning av F 13. Jagvill helt kort nämna att försök har gjorts bl.a. frånkds sida att undersöka möjligheten att avvakta medbeslut om flygflottiljerna tills koncessionsprövningskett.Tyvärr visade det sig inte vara möjligt att klarafinansieringen av en sådan väntan. Det skulle hainneburit ett ofinansierat åtagande på ca 500milj.kr. under försvarsbeslutsperioden.Motiveringen till vårt, regeringens,ställningstagande redogörs för i särskilt yttrande nr3, s. 199-200 i utskottets betänkande.För oss kristdemokrater är totalförsvarets civiladel -- det som av många kallas civilförsvaret --mycket viktig. Den kommer att närmare beröras avÅke Carnerö i hans inlägg litet senare i dag.Väsentligt för oss är -- för att ta ett exempel på detsom vi tycker är bra och som rör den enskilde på ettsärskilt sätt -- att den personligaskyddsutrustningen för den enskilde soldatenförbättras.Detsamma gäller den kanske lilla men ändåprincipiellt viktiga förändringen för vapenfriatjänstepliktiga, som föreslås få en minskning avutbildningstiden. Den är helt befogad.Herr talman! Det må vara mig tillåtet att somångermanlänning också något beröra frågan omSollefteå, I 21 och regionalpolitik. Det jag nu sägerär främst ett försök att bemöta något av denfelaktiga historieskrivning som enligt minuppfattning skett i den frågan.Det är klart att man blir glad när ansträngningarnaatt få med I 21 i laget igen ger resultat, får enrespons bland försvarsberedningsledamöter somleder till att ÖB får direktiv att ta fram ett annatförslag till nedläggning. Det var ett beslut somockså fick ett fantastiskt stöd i en massivmanifestation i Sollfteå den 7 december.Jag vill citera ur regeringens proposition1991/92:102, där det står bl.a.: ''beslutadsamlokalisering av (I21/Fo 23) och (T 3) iSollefteå skall genomföras. Överbefälhavaren harlämnat alternativ till avvecklingen av Sollefteågarnison. Regeringen anser i likhet medöverbefälhavaren att (I 14/Fo21) i bör läggas ned och etablissementetavvecklas. - - - Ekonomiskt är förslagen likvärdigaeftersom förslaget avseende ger utrymme förrationaliseringar i . ''Herr talman! För att inte onödigt förlänga debattenvill jag avslutningsvis uttala min glädje över att vitrots alla svårigheter ändå kan fatta ettförsvarsbeslut , ett beslut som förhoppningsvisskall kunna ge ett rimligt mått av arbetsro ochframtidstro för alla dem som i olika funktioner harett ansvar för vårt framtida försvar.Jag vill också ta tillfället i akt att säga tack till HansLindblad för en mycket intressant och lärorik tidtillsammans.Med dessa ord vill jag, herr talman, yrka bifall tillutskottets förslag.Anf. 37 ():Herr talman! Om vi tittar något i backspegeln, kanvi konstatera att försvaret genomgått en ganskakraftig minskning, volymmässigt sett, . Det har berörts tidigare i debatteni dag att vi tog ett beslut om att minskaantalet brigader från 29 till 21. Beslutet innebar attde gamla IB 66 avskaffades. Tydligen haderiksdagen tidigare, 1972, fattat beslut i den fråganutan att beslutet blivit verkställt.I den proposition som vi behandlar föreslåsminskning till 16 brigader, men vi socialdemokraterhar den uppfattningen att nivån borde dras ned till13 brigader, för att få balans mellan driften ochbehovet av investeringar i t.ex. ny materiel.Jag har tittat i protokollet från kammardebattenden och funnit att då inleddeArne sitt anförande med att ondgöra sigöver rubriceringen av den då aktuellapropositionen. Rubriken på propositionen var''Arméns utveckling och totalförsvaretsplaneringssystem''.Om den rubriceringen hade attsäga följande: ''Som var och en lätt kan förstå är detutomordentligt grovt vilseledande att försökabeskriva nedläggning och omflyttning av ett stortantal förband som en effektivisering, när motivenenbart är ekonomiska. ''Det är inga dåliga motiv, anser jag. Jag tycker attdet här citatet säger någonting om hur moderaternai varje fall då såg på förhållandet mellan ekonomioch organisation.Nu är inte inne i kammaren, menjag skulle helt stillsamt vilja fråga honom: Omrubriceringen då var så utomordentligt grovtvilseledande, vad har då att sägaom rubriceringen av den nu aktuella propositionen,som talar om en fortsatt utveckling, när det i självaverket handlar om mera omfattande nedläggningaroch förändringar än i proposition 1989/90:46?Herr talman! Det finns anledning att markera attdet finns en samstämmighet mellan osssocialdemokrater och regeringen om behovet avökad kvalitet i utbildningen och materiell förnyelseinom försvaret. I varje fall finns det en verbalsamstämmighet.För att åstadkomma ökad kvalitet är vi överens omatt utrymmet framför allt skapas med hjälp av enfortsatt hård omstrukturering inomgrundorganisationen.Men i sak har det visat sig att regeringen -- och dethar också andra framfört -- inte har hafttillräcklig kraft och förmåga att genomföra denomstrukturering av grundorganisationen som ärnödvändig för att åstadkomma en långsiktig balansmellan tillgängliga resurser och försvaretsorganisation. Regeringens förslag tillomstrukturering av armén är således otillräcklig.Att det förhåller sig på det här sättet tror jag harett samband med de alltför långt gående utfästelsersom företrädare för Moderata samlingspartietställde ut i den senaste valrörelsen. Då var en del avModeraterna ute på galejan med de storaspenderbyxorna på, och då cirkulerade uttalandenom påslag till försvaret i storleksordningen 20--27miljarder kronor. berörde ocksådetta tidigare i sitt anförande.Nivån lär hasvarat för. var något blygsammareän och utlovade ''endast'' ett påslag om 20miljarder kronor.Men av de här utfästelserna återstår inte mycket.Inför den kalla verkligheten bleknar snabbt destorvulna uttalandena, och har fåttinta en mera måttfull hållning i försvarsfrågan medtanke på uttalandena i valrörelsen.Herr talman! Jag är övertygad om att det kommeratt visa sig under den kommande försvarsperiodenatt regeringens förslag i det här avseendet inte ärtillräckligt långt gående och att ytterligareomstruktureringar blir nödvändiga. Jag är ocksåövertygad om att och hans''drabanter'' i försvarsutskottet inser attregeringens förslag till omstrukturering av armén ärotillräckligt.Det var olyckligt att redan i regeringenskompletterande planeringsanvisningar till ÖB ioktober 1991 låsa fast nivån till 16 brigader. Dettasärskilt med tanke på att ÖB i sin programplan ÖB92 ansåg att de tillgängliga resurserna endastmedger en nivå på 10 brigader. Folkpartietsrepresentant i försvarsberedningen förespråkade14 brigader, dock under förutsättningen av enanslagsökning på 7,8miljarder kronor.Herr talman! Jag tycker att detta visar att visocialdemokrater, när det gäller nivån på antaletbrigader, har en mera realistisk syn på det framtidaförsvarets utformning när vi förespråkar enneddragning med ytterligare tre brigader. Jag trorockså att de borgerliga ledamöterna i utskottet tillsist insåg att vi socialdemokrater hade rätt i vårabedömningar. Jag är också övertygad om att det vardenna klarsyn hos de borgerliga ledamöterna iutskottet som öppnade möjligheterna till enöverenskommelse, att i enlighet med densocialdemokratiska partimotionen förorda att enparlamentarisk beredning nu tillsätts med uppgiftatt följa försvarsbeslutets genomförande och attutarbeta kompletterande förslag.Det är synd att inte är här när hannu skall få en eloge av mig. Jag får tillstå attutskottets ordförande i det här avseendet harådagalagt en oanad självständighet gentemotförsvarsminister . Den härsjälvständigheten från sida harmedfört att vi socialdemokrater har fått medväsentliga delar av våra förslag iutskottsbetänkandet. Försvarspolitiken har blivitbättre, skarpare och klarare.Herr talman! Det är på sin plats att ArneAndersson får en guldstjärna i protokollet för sinainsatser på just det här området.Det är klart att alla de diskussioner som har förtsom nedläggningar av förband har varit smärtsammaför alla dem som har drabbats av förslagen.Utskottet har fått en mängd uppvaktningar frånberörda regementen, förband och kommuner.Alla som är involverade i försvarspolitiken inser attdet är nödvändigt att genomföra dessastrukturförändringar. Men det är naturligtvissamtidigt smärtsamt.Precis som sade bor jag i Sollefteåoch har på nära håll kunnat följa de reaktioner somkom till uttryck i när ÖB föreslog att allmilitär verksamhet skulle flyttas därifrån. Det ärklart att känslorna upprördes. Det var en enormtstor demonstration i med13 000--14 000 deltagare.Det här är naturligtvis ett problem, inte minst på ensådan ort som och andra liknande orterdär försvaret spelar en så fantastiskt stor roll. Detär något av ''brukssamhällets'' problem. Den storaoffentliga sektorn har utgjort en stor trygghet.Det finns en skrivning i betänkandet med en litenuppmaning till alla de kommuner som är beroendeav försvaret, nämligen att kommunerna bör aktivtförsöka minska detta beroende och höjaberedskapen inför kommande militärastrukturförändringar . Det är klart attdetta är lättare sagt än gjort. Men ändock är detviktigt att markera att det militära försvaretkommer att fortsätta att genomgå förändringar.Jag är faktiskt ganska stolt över att man i minhemkommun i har mentalt insett dettaoch börjat att kreativt satsa på att försöka finna nyaverksamheter. hyrde manKungsträdgården i . Där fannsrepresentanter från företag, kulturellaverksamheter och försvaret osv. som visade uppkommunen. Unga friska krafter hade sprungit meden budkavle från som överlämnades tillriksdagens talman, som välvilligt ställde upp underdenna dag. Det här var imponerande, och jag troratt det framför allt hade en betydelse förbefolkningen hemma i . Jag vet inte omdetta kommer att leda till några stora resultat, menjag tror att det är ofantligt viktigt att börja tänka iandra banor och försöka åstadkomma något annat.Även om man i var först på plan idecember med demonstrationerna, har man nuockså snabbt gått ut och visat att man har dennamentala beredskap.Herr talman! När det gäller den materiellaförnyelsen delar vi socialdemokrater regeringensuppfattning, som vi även angivit i vår partimotion,att arméstridskrafterna bör tillföras en förbättradkvalitet. Men i fråga om anskaffning av en nystridsvagn anser vi att ett sådant beslut bör anstå till1994. Regeringen bör ge ÖB i uppdrag att göra ensamlad bedömning av pansarvärnsförmågan, ochdå inte endast väga in behovet av stridsvagnar utanockså behovet av lättare stridsfordon,pansarbrytande vapen och pansarvärnshelikoptrar.Först då kan vi få en samlad bedömning som kanutgöra ett underlag för att ta ställning tillutformningen av vårt framtida pansarvärn.I regeringens proposition föreslås att Wendesartilleriregemente, A 3, skall samlokaliseras medSkånska dragonregementet, P 2, i ,vilket också utskottsmajoriteten tillstyrkt. Visocialdemokrater anser att om A 3 flyttas tillHässleholm får inte hela trängutbildningen platsdär, utan måste flyttas till . Vi anser ocksåatt A 3 skall ligga kvar i . Skälet för våruppfattning är att besparingseffekten avsamlokaliseringen blir marginell i ett längreperspektiv. Till detta kommer att om A 3 blir kvari ges möjligheter till störreutbildningsvolym och mindre resekostnader.Utskottsmajoriteten har också tillstyrktregeringens förslag om att samlokalisera Götaluftvärnsregemente, Lv 6, med Hallandsregemente, I 16. Vi socialdemokrater motsätter ossen flyttning av Lv 6 av det skälet att vi anser att denkompetens -- den är ganska unik -- som byggts uppi i stor utsträckning skulle gå förlorad viden samlokalisering med I 16. Denna faktor har intevägts in i den lönsamhetskalkyl som legat till grundför regeringens förslag.Vi anser vidare att armén bör avstå frånnyinvesteringar i avvaktan på den översyn avluftvärnets struktur som skall göras i samband medatt luftvärnet ombeväpnas senare under 1990-talet.Vi tycker också att det inte är oväsentligt att detfinns ett arméregemente i . Här kanbesparingar åstadkommas genom en organisatorisksamverkan med kustartilleriet och I 15 i . Somen följd av detta motsätter vi oss också att LvTSflyttas från Göteborg.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservationerna 6, 8, 16 och 17.Anf. 38 HANS () replik:Herr talman! Det är mycket sant det SvenLundberg sade om att orter där militärendominerar till karaktären mycket liknarbrukssamhällen. Jag kommer från ett län där vi harbrukssamhällen. Man börjar arbeta på bruket ochblir kvar där tills man pensioneras.Det är stor skillnad om man har en högskola. Närmänniskor har gått ut därifrån gör de något annat,och lärare startar också eget.Det är ett problem att den som har börjat på ettregemente stannar där. Det finns även av andra skälett mycket starkt önskemål att folk skall sluta tidigt.Om man inte skall bli general eller överste är detegentligen en fördel om man lämnar försvaret i 30--35-årsåldern. Varför är det så? Jo, det finnsosäkerhet om framtiden, och vi skall ha enflexibilitet.När det gäller flygvapnet kan vi få flexibilitet närJAS kommer, genom att behålla ett antal utgåendeflygplan så att vi får en fredsorganisation med 16divisioner och en krigsorganisation med kanske 19divisioner. Man kan använda reservofficerare etc.På armésidan kan vi klara detta genom attvärnpliktiga kan utbildas oerhört snabbt eller ocksåkan vi förlänga förbandsomsättningstiden, men dettar att få fram en kompanichef. Då är deten fördel om människor lämnar försvaret. För varjeperson som lämnat försvaret kan man anställa en nyså att man får många officerare i åldern 20--35 åroch betydligt färre i åldrarna däröver. Detta är braför att få en föryngrad officerskår. Det väsentliga äregentligen inte pensionsåldern, utan att manverkligen får dessa avgångar. Det är oerhörtmycket värt för dessa orter.Det innebär att man i t.ex. skullefå ett antal personer som säger att de varitofficerare och gärna vill göra något annat framöver.Då kan vi låta dem gå på utbildning för att kunnastarta ett företag. Man skulle kunna få ett antalkonsulter i ledarskap eller vad det vara månde.Detta skulle också vara oerhört värdefullt för dessaorter. Det är bra att få en föryngrad officerskår urflexibilitetssynpunkt. Det är dessutom oerhörtvärdefullt för de här orterna.Detta gäller de förband som blir kvar. När manlägger ner förband är det en självklarhet att manskall stimulera varenda en som kan hitta en annanverksamhet. Så är det hemma i . Det är inteönskvärt att de följer med någon annanstans. Detär tvärtom bra att försvaret får en föryngring. Den24-åring som säger att han absolut vill vara officerskall vi naturligtvis inte hindra att flytta med någonannanstans. Det väsentliga är att ge dessamänniskor möjlighet att starta på nytt.Det samma gäller för den civila personalen. Det hari alla tider talats om att den civila personalen skallstöttas, men det har ju inte blivit så. Med så mångaäldre officerare har man inte fått ett bra utnyttjandeav den kompetens som finns hos den civilapersonalen. Jag håller med om kan komma bort från karaktären avbrukssamhälle genom att slå två flugor i en smäll.Vi skulle få bättre flexibilitet i försvarsmakten ochlitet mer liv på de orter där det finns förband. Detär en långsiktig process som skulle betyda oerhörtmycket för dessa orter, t.ex. , ,, etc.Anf. 39 ():Herr talman! Det försvarsbeslut som vi är på väg attfatta gör inte mig som sydsvensk representantsärskilt lycklig. Jag har i valrörelsen talat ombetydelsen av ett starkt svenskt försvar somtillgodoser hela vårt land och verkligen kanförsvara hela vårt land. Jag har inte någon annanuppfattning än vad jag hade före valet den 15september . Jag beklagar den åderlåtningav vårt försvar som sker i Sydsverige.I bor över en miljon människor. Det är enåttondel av vårt lands befolkning. Många är oroligaoch känner stor olust inför detta beslut. Jag blir nupåmind om löften som jag gav vid olikaframträdanden i valrörelsen. Jag säger än en gångatt en förutsättning för infriandet av dessa löftenvar att vi moderater hade fått ett starkare stöd avväljarkåren. Men räcker inte till för attgenomföra hela vår målsättning.Nu gäller det att fördela de resurser som står tillbuds i en knapp ekonomi och som ger den störstamöjliga effekten. Som politiker måste vi lita på attden fördelning som görs av försvarsledningen ärrätt och riktig. Men som skåning har jag fortfarandesvårt att förstå den prioritering av fjällvärlden somsker, som man missgynnar dettättbefolkade och övriga Sydsverige.Jag beklagar nedläggningen av pansarregementetP 6 i . Jag anser fortfarande att vibehöver tre pansarbrigader i . I det skånskalandskapet är det pansarförband ochflygstridskrafter som gäller.Det är också beklagligt att trängförbandet T 4, somingår i Hässleholmsgarnisonen, skall flyttas tillSkövde. Alla moderna krig visar den vikt ochbetydelse som underhållsförbanden har.