prot · GF09100 · 1992-04-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:100Fredagen den 24 aprilKl. 9.001 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanAnf. 1 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får meddela följande ändringar i kammarenssammanträdesplan.Fredagen den 8 majInget arbetsplenum denna dag. Kammarensammanträder för interpellationssvar kl. 9.00.Fredagen den 15 majInget arbetsplenum denna dag. Kammarensammanträder för interpellationssvar kl. 9.00.Fredagen den 29 majKammaren sammanträder förbordläggningsplenum kl. 9.00.Fredagen den 5 juniKammaren sammanträder förbordläggningsplenum kl. 9.00.2 § AvsägelseTredje vice talmannen anmälde att HansRagnemalm avsagt sig uppdraget att varajustitieombudsman fr.o.m. den 1 september 1992.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § LedighetSonja Rembo (m) hade ansökt om fortsattsjukledighet --den 15 maj.Kammaren biföll denna ansökan.Anita () skulle även i fortsättningentjänstgöra som ersättare för § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1991/92:165 till utrikesutskottetMotionerna1991/92:L18--L22 till lagutskottet5 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 23 aprilFöretogs till avgörande socialutskottetsbetänkanden /92:SoU15 och SoU16,försvarsutskottets betänkande 1991/92:FöU10,näringsutskottets betänkanden /92:NU22,NU23 och NU24 samt bostadsutskottetsbetänkande /92:BoU18 (beträffande debatteni dessa ärenden, se prot. 99).Socialutskottets betänkande SoU15Mom. 1--4 (inriktningen av socialpolitiken)Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot119 för reservation 1 av m.fl. imotsvarande del.Mom. 5 (utvecklings- och förnyelsearbete ivälfärdspolitiken)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 161 röster mot119 för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservation 1 av m.fl.i motsvarande del.Mom. 6 och 7 (utvecklingen av hälso- ochsjukvården, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot119 mot reservation 2 av m.fl. imotsvarande del.Mom. 8--12 (avskaffande av landstingens monopol,m.m. )Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 161 röster mot120 för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservation 2 av m.fl.i motsvarande del.Mom. 13 och 14 (inriktningen av familjepolitiken,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot119 för reservation 3 av m.fl.Mom. 15 och 16 (rättvise- och kvalitetskrav inomsocialtjänsten m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot120 för reservation 4 av m.fl.Mom. 22 (medelsanvisning till Insatser mot aids)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 23 (smittskyddslagen)Först biträddes reservation 5 av m.fl.med 111 röster mot 11 för meningsyttringen avGudrun i motsvarande del. 159 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan -- somställdes mot reservation 5 av m.fl. --genom uppresning.Mom. 24 (anonymitet vid hivtest)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 25 (smittspårning)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 26 (rekommendation)Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 32 (barnbidragets storlek)Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot120 för reservation 7 av m.fl.Mom. 54 (andra yrkesgruppers roll i etthusläkarsystem)Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot111 för reservation 11 av m.fl. 8ledamöter avstod från att rösta.Mom. 60 (tobaksreklam)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 64 (åldersgräns för inköp av tobak)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 65 (rökfria miljöer)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 66 (gränsvärden för tjärhalt i cigaretter)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 68 (en aktivare alkoholpolitik)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 15 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 70 (information)Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 22för utskottets hemställan med den ändring däri somföranledes av bifall till motion So249 av IanWachtmeister m.fl. i motsvarande del. 3 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 72 och 74 (Systembolagets försäljning m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 24för det av under överläggningenframställda yrkandet. 2 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 85 och 86 (medelsanvisningen till Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik,m.m. )Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot109 för reservation 16 av m.fl.Mom. 95 (plötslig spädbarnsdöd)Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 9för meningsyttringen av imotsvarande del. 3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 113 (lag om rätt till barnomsorg)Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot120 för reservation 21 av m.fl.Mom. 114 (full behovstäckning av förskoleplatser)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 115 (resurser till barnomsorgen m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 117 (kvalitet i barnomsorgen)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 120 (personalinflytande)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 121 (vidareutbildning m.m.)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 122 (barnomsorgen i glesbygd)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 141 (byggande av ålderdomshem m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 23för yrkandena 2--7 i motion So250 av samt motion So260 av IanWachtmeister m.fl.Mom. 161, 162, 163, 165, 166 och 171(rättighetslag, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot121 för reservation 30 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU16Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU10Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottetsbetänkande NU22Mom. 1 (organisationen på kärnavfallsområdet)Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot121 för reservation 1 av m.fl.Mom. 5 (kärnkraftens avfall)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 12för meningsyttringen av . . 1 ledamotavstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU23Mom. 4 (biståndsmål vid garantigivning)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 10för meningsyttringen av . imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 9 (inriktningen av den exportfrämjandeverksamheten inom exportråd)Utskottets hemställan bifölls med 144 röster mot138 för reservation 1 av m.fl.Mom. 10 (uppgifter för exportråd ituristfrågor)Reservation 2 av bifölls med 141röster mot 140 för utskottets hemställan.Mom. 12 (exportfrämjande m.m. avseendemiljöskyddsteknik)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 9för meningsyttringen av . imotsvarande del.Mom. 13 (ökad inriktning av exportfrämjandet motu-länderna)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av . i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU24Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU18Utskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade attjustitieutskottets betänkanden JuU22 och JuU23samt socialförsäkringsutskottets betänkande SfU9skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.6 § Anslag till kriminalvården, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU22 Anslag till kriminalvården, m.m.(prop 1991/92:100 delvis).Anf. 2 ():Herr talman! Detta ärende handlar om anslag tillkriminalvården, och det gäller justitieutskottetsbetänkande JuU22.Vi Socialdemokrater menar att kriminalpolitikeninte får kännetecknas av ryckighet och kortsiktigahänsyn. Den måste utgöra ett uttryck för synen pårättssäkerheten. Vi tycker också att den samladestraffrättsliga lagstiftningen nu är mogen för enöversyn.Vi vet vad det är för människor som är intagna påvåra kriminalvårdsanstalter. De har som regel haftsvåra hemförhållanden. De är dåligt utbildade ochhar ofta missbruksproblem och svårigheter medarbete och bostad. Mer än hälften av dem somdöms till fängelse är arbetslösa. avrattfylleristerna har betydande alkoholproblem.Mer än 40 % av de intagna ärnarkotikamissbrukare. Någon utbildning utöverfolk- eller grundskola är mycket ovanlig. Förmånga intagna gäller att de inte ens har avslutatgrundskolan. Mer än hälften har tidigarefängeleseerfarenhet.Oavsett möjligheterna att inom kriminalvårdensram komma till rätta med dessa problem måsteverkställigheten utformas med hänsyn till att dedömda ofta har allvarliga sociala, fysiska ochpsykiska problem. Det är ett rättfärdighetskrav attde som redan har det svårt inte i onödan utsätts förytterligare lidande och obehag. Tvärtom måstedessa människor ges stöd och hjälp till ett normaltliv.Vi socialdemokrater menar att vid verkställighetenav fängelsestraff bör de principer tillämpas somlades fast genom kriminalvårdsreformen 1974. Detinnebär att de intagna enligt den s.k.närhetsprincipen i största möjliga utsträckning skallavtjäna sitt straff på lokalanstalt eller i närheten avhemorten. Avsikten med detta är att de intagna påså sätt skall kunna upprätthålla kontakter medanhöriga och få den service inför och efterfrigivningen som hemkommunens myndigheter kanerbjuda.En annan princip som låg till grund förkriminalvårdsreformen varnormaliseringsprincipen. Den innebär attkriminalvårdens klienter skall ha samma rätt tillsamhällets stöd, hjälp och service som andramedborgare.Regeringen har aviserat en översyn avkriminalvårdslagstiftningen och i anslutning härtillifrågasatt närhetsprincipen. Vi menar att degrundläggande principerna årskriminalvårdsreform alltjämt står sig. Dessa börtjäna som vägledning för den översyn avlagstiftningen som skall göras.Herr talman! En fråga som diskuterats mycket i denoffentliga debatten är missbruket av permissioner.Massmedierna utgår då ifrån några mycketuppmärksammade fall. Detta föranledde dendåvarande socialdemokratiska regeringen att vidtaen rad åtgärder för att höja säkerheten särskilt vidspecialavdelningarna. Det bör vara en självklarprincip att man inte skall kunna rymma från sådanaavdelningar.Det kan även framöver finnas behov av attfortlöpande vidta åtgärder för att höja säkerhetenvid anstalterna. Vi kan dock konstatera att antaletrymningar totalt sett har minskat kraftigt de senasteåren. Under den socialdemokratiskaregeringsperioden halverades antalet rymningar.Också antalet misskötta permissioner minskade.Av över 33 000 permissioner under enniomånadersperiod missköttes i någon form.1989 ändrades reglerna för permissioner ochtillämpningen av dem i avsikt att motverkamisskötsamhet. Den ändringen ledde till attandelen permissioner som missbrukades minskademed 20 %.Det är angeläget att understryka att permissioner ären mycket viktig del i arbetet med att förberedafrigivningen. En alltför sträng lagstiftning ochtillämpning kan leda till stor oro på våra anstalteroch öka risken för rymningar och annanmisskötsamhet.Vi menar också att permissioner är nödvändiga föratt ge de dömda en chans att klara sig efterfängelsevistelse. Att kunna behålla de socialakontakter man har utanför fängelset och att kunnasöka arbete och bostad är viktigt för att minskarisken för återfall i brott. Vi säger därför nej tillnågon allmän skärpning av restriktionerna vidkriminalvårdsanstalterna.Ett annat stort problem på våra anstalter ärnarkotikan. Det finns en differentiering i fråga omanstalterna. Ett mål är att man skall hanarkotikafria anstalter. Men då får det inte hellerbli någon hög beläggning på anstalterna. Det kanockså försvåra rehabiliteringen av människor somhar dessa problem.För att de intagna skall kunna anpassa sig till ettnågot så när normalt liv efter frigivningen är detmycket viktigt att man ökar satsningarna pågrundutbildning, yrkesutbildning och socialträning. Socialdemokraterna vill därför att vård-och behandlingsinsatserna skall byggas ut och attmedvetenheten hos och medverkan frånmyndigheter och organisationer utanförkriminalvården skall öka redan underverkställighetstiden.Jag vill påstå att frivården är en av deorganisationer som spelar en oerhört stor roll inomkriminalvården. Fungerar inte frivården, fungerarinte heller eftervården. Frivården skall medverkatill att den dömde inte återfaller i brott och till atthans anpassning till samhället i övrigt befrämjas. Vivet att många av våra frivårdsklienter är arbetslösa.Det gäller inte minst dem som är villkorligt frigivna.Även bostadssituationen är svår. Arbete och bostadär de grundläggande förutsättningarna för ennormal tillvaro efter anstaltstiden.Det är också nödvändigt att insatserna förfrivårdens klienter ökas, så att deras möjlighet atterhålla arbete och bostad förbättras. Frivården är istort behov av kvalificerade övervakare. Vi menarockså att ökade insatser bör göras för rekryteringoch utbildning av övervakare. Här tror vi att defackliga organisationerna, idrottsrörelsen ochandra ideella organisationers engagemang har storbetydelse. Det är viktigt att fastslå att 1974 årskriminalvårdsreform kommer att stå fast.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till vårareservationer i utskottets betänkande.Anf. 3 (nyd):Herr talman! En mängd motioner har väckts om attbevara Karlskronaanstalten, både undernuvarande och tidigare budgetår. Under riksmötet1990/91 beslutade den socialdemokratiskaregeringen att anstalten i skulle läggasned, efter majoritetsbeslut i justitieutskottet. Deborgerliga ledamöterna reserverade sig. I och mednuvarande representation i utskottet fick jag underhösten 1991 en förfrågan från vilkeninställning till anstalten jag och vårt parti hade,Efter att ha satt mig in i ärendet fann jag sakskälenövervägande för att bevara anstalten, därav mittengagemang.Under årets allmänna motionstid har förutom jagsjälv , centerpartisten ,kristdemokraten samtsocialdemokraterna till förmån för anstaltens bevarande iKarlskrona. Vid behandlingen i utskottet har barajag reserverat mig. Det skall bli intressant att se ommitt parti kommer att få stöd av de nyssuppräknade motionärerna.Argumentationen i dessa motioner är mycket starkoch väl motiverad. Moderaten t.o.m. under valrörelsen ha lovat att en röst påModeraterna skulle innebära att anstalten iKarlskrona skulle räddas. Detta uttalande måsteväl ändå ha varit väl förankrat hos den moderatapartiledningen. Det var förmodligen av denanledningen som jag blev kontaktad från olika hålli för att höra om Ny demokrati skullestödja ett eventuellt förslag från den nuvaranderegeringen att riva upp nedläggningsbeslutet.Herr talman! Jag kan förstå att man är besviken påden moderata justitieministern, som under mångadebatter i kammaren kategoriskt fört den nyaregeringens talan i frågan och inte ansett sig finnaskäl att ompröva beslutet, trots att anstaltenmycket väl svarar upp mot de intentioner som manfrån regeringen säger sig stå bakom. Utan tvivel ärdet prestige som ligger bakom beslutet. Talet omkänsla för ansvar och om hurregeringen på lång sikt skall klara kriminalvårdengäller knappast då man skall söka motiveranarkomaner att under anstaltsvistelse komma ursitt missbruk. Ändå handlar det om ett klientel påKarlskronaanstalten som har knarkat så länge.Missbrukarna är i det stadiet att de egentligen intevill eller orkar missbruka narkotika längre.Herr talman! När narkomaner kommit i det stadiet,finns det en viss möjlighet att motivera dem till attså småningom komma ur sitt missbruk.Anledningen till att de inte självmant kan lägga avsitt missbruk är att deras droger styr dem somindivider. De är i det stadiet att de behöver hjälpav duktiga motivatörer. Dessa motivatörer finns påKarlskronanstalten.Det är tragiskt att just en sådan anstalt som den iKarlskrona skall läggas ner och att regeringensföreträdare tyvärr saknar insikt om hur ennarkoman fungerar. Hade man den kunskapen,skulle inte en anstalt som den i läggasned.När det gäller denna del av kriminalvården -- hurman säger sig vilja ta hand om narkomaner påanstalterna -- är regeringens åtgärder intetrovärdiga, när man låter prestige gå före suntförnuft.Avslutningsvis yrkar jag bifall till min reservationvid moment 4 till förmån förkriminalvårdsanstalten i Karlskrona.Anf. 4 ():Herr talman! Det första som slår mig när jagkommer hit till kammaren är att debatten förs i enväldigt lugn ton och att det råder en lugn stämning.Det brukar alltid vara någon som dundrar omhårdare tag, men så är det inte i dag.Utvecklingen går, som vi ser, ändå mot ett ökatantal fängelsedömda, överfyllda fängelser och hotom ökade kostnader för fler fängelseplatser. Attbryta den utvecklingen blir alltmer angeläget, ochför att göra det måste man satsa påalternativen, satsa på frivården. Det är ju ingenbrist på forskningsrapporter som visar vad fängelseleder till. Det råder ingen brist på kunskap om atten fängelsevistelse varken rehabiliterar elleravskräcker.Sverige var länge internationellt känt som ettföregångsland i sina strävanden att humaniserakriminalvården och i sina strävanden att sökaalternativ till frihetsberövande. Vi har fåttsamhällstjänst och kontraktsvård, men dessavårdformer bör utvecklas ytterligare och fleralternativ införas. Fängelse som påföljd är detdyraste och sämsta alternativet. Vi behöverfängelseplatser men inte i den omfattning som vihar , det är jag helt övertygad om, och det ärbeklagligt att utvecklingen mot bättre alternativ gårså sakta.Som sade, kan vi konstateraatt våra fängelser till stor del är fyllda av socialthandikappade människor som stulit, misshandlateller begått alkohol- eller narkotikarelateradebrott.Samhällets syn på frihetsberövanden som ettallvarligt brott framgår av 4:2, där detanges att olaga frihetsberövande ger upp till tio årsfängelse.Vad beträffar kostnaderna bör nämnas attskillnaden mellan fängsligt förvar och frivård per individ och år. De 2,7miljarder som kriminalvården får motsvarar enårskostnad på per fånge. Det ärdagkostnad på 1 304 kronor.En ny och växande grupp interner är de psykisktsjuka. är ett av få länder i världen därsinnessjuka personer kan straffas för brottsligahandlingar. Konsekvenserna av den lagändring somdet beslutades om , om en striktaredefinition av begreppet psykisk störning, medföratt antalet psykiskt störda som får avtjänafängelsstraff har ökat.Att antalet psykiskt störda som blir föremål förkriminalvård ökar är delvis ett resultat av denofullständiga reform som avvecklingen avinstitutionerna för psykiskt sjuka har inneburit.Den var ofullständig därför att man inte gav dessamänniskor förutsättningar för att klara ett värdigtliv ute i samhället.Dagens förhållande innebär en större påfrestningpå kriminalvården vad gäller både utbildning avpersonal och utveckling av vård och behandling.Jag vill nämna den undersökning som McLellangjorde om behandlingsmetoder för intagna meddrog- och alkoholproblem och som visar att ettbehandlingsprogram som var bra för majoriteten avnarkotikamissbrukare inte bara var verkningslöstutan försämrade tillståndet för dem som även hadeen djup psykisk störning.Normalitetsbegreppet, att intagna skall få frivilligpsykiatrisk hjälp inom den allmänna sjukvården, ärinte realistiskt. Kriminalvården måste få deresurser som den behöver för att själv klarabehandling och vård av de psykiskt störda inne påanstalterna.För att snabbare nå bättre resultat ekonomiskt ochvårdmässigt och som en följd av att fler har dömtstill kontraktsvård och fler får avtjäna sitt straff inomsamhällstjänsten, anser att 50 slutnafängelseplatser kan omvandlas tillöppenvårdsplatser. Det skulle ge en besparing på10 miljoner, och de pengarna bör gå till frivården.Jag anser att en avsevärd frivårdssatsning, värdnamnet, är den enda vägen för att hålla kvar enhuman kriminalvård, vars inriktning ärrehabilitering till ett värdigt liv.Herr talman! Vi kommer att rösta förreservationerna 3, 4, 5, 6 och 7.Anf. 5 (nyd) replik:Herr talman! Men, , inte är det barasocialt handikappade och personer som gjort sigskyldiga till alkohol- och narkotikarelaterade brottsom sitter på anstalterna. Många av dem har på ettcyniskt sätt sålt och överlåtit narkotika och dömtstill hårda fängelsestraff. Samhället måste ändåmarkera att vi tar avstånd från den hanteringen.Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag sade inte att bara sådanamänniskor sitter i fängelser. Egentligen är välsanningen att de verkliga bovarna bakom dem somär utslagna och sitter i fängelse får vi sällan elleraldrig fast. De skulle behöva sitta i fängelse, mendet är inte de som sitter där.Anf. 7 (nyd) replik:Herr talman! Jag håller med om att en stor mängdav dem som sysslar med den brottslighet jag talarom finns utanför anstalterna. Men många som sitterdär har medvetet, bl.a. för att finansiera sitt egetmissbruk, cyniskt överlåtit och försålt narkotika tillandra människor, även till ungdomar.Anf. 8 ():Herr talman! Kriminalvården karakteriseradesfram av en ganska hög grad avspecialisering. Den kriminalvårdsreform somgenomfördes och som fleratalare redan har nämnt innebar att man därefter iallt väsentligt har arbetat enligt de principer somlades till grund då. Det handlar alltså omnärhetsprincipen och normaliseringsprincipen.Låt mig inledningsvis instämma i av situationen för väldigt många avdem som är intagna och är föremål förkriminalvårdens omsorger. Det gäller inte alla,såsom påpekats, men en mycket stor del. Det ärnaturligtvis därför som frågan om normalisering,hjälp att kunna återvända till ett normalt liv, harfått vara så starkt vägledande för arbetet inomkriminalvården. skall det ske en övergripandeutvärdering av kriminalvårdsreform. Dettakan vara motiverat av flera skäl. Det har i praktikenskett en förändring av sättet att arbeta;specialisering har av praktiska skäl återinförts. Detfinns ett behov av att skapa möjligheter förnarkotikamissbrukare, som vill bli kvitt sittmissbruk, att dra sig undan. Det handlar vidare ommöjligheter för dem som är narkotikafria att slippabeblandas med sådana som kanske utövar dåligtinflytande, så att narkotikamissbruket ökar.Det finns en rad skäl till att specialiseringen kommittillbaka. Man har speciella anstalter för kvinnor,man har speciella anstalter med inriktning påbehandling av rattfyllerister osv. Det är såledesnödvändigt, beroende på den faktiskautvecklingen, med en genomgripande översyn.Ett av inslagen i översynen är att bedöma om deförändringar som skett har negativ eller positivinverkan -- om de tankegångar som låg till grund för1974 års reform fortfarande skall vara alltöverskuggande eller om det finns anledning tillstörre flexibilitet för att uppnå målen. Egentligen ärju det intressanta inte vilka metoder man använderutan vilka resultat man uppnår. Detta är vi nogöverens om, och det är klart att man måstebestämma sig för vad man tror på och vilkahuvudinriktningarna skall vara. Men som sagt: Detfinns anledning till en ordentlig översyn av den härfrågan.1980 antogs här i ett principprogram fördet framtida anstaltssystemet. har dettillkommit 21 lokalanstalter på grundval avprogrammet, och man kan väl konstatera attprincipprogrammet i stor utsträckning har kunnatgenomföras. gäller en indelning avanstalterna i riksanstalter och lokalanstalter.