prot · GG0941 · 1992-12-09 00:00:00 — Kvinnor i hade t.ex. konstrueraten spis som innebar en förbättrad arbetsmiljö ochsom minskade energibehovet. Från Kenyaredovisades trädplanteringsprojekt initierade ochutvecklade av kvinnor. Från redovisadesjordbruk med en bra miljöanpassning, som gavsysselsättning också i förädlingsledet.Jag skulle kunna stå här länge och räkna uppkonkreta exempel på miljöskyddsarbete som utförsdagligen av kvinnor runt om i världen.Problemet är inte att få kvinnor delaktiga.Problemet är att kvinnors erfarenheter ochkunskaper ständigt nedvärderas. Det är precis vadpropositionen och utskottets betänkande också gör.Det verkliga kvinnoproblemet när det gäller miljönär att män i maktposition inte förmår ta till sig ochvärdera kvinnors erfarenheter, kunskaper ochinsatser.Det var därför som jag i min motion föreslog att vii kunde ta initiativ till en konferens där alladessa tusen och åter tusen exempel på kvinnligtmiljöarbete lyftes fram. Utskottet sade tyvärr nej.Inte heller mitt yrkande om en mer pådrivande rollför i förhållande till transnationella företaghar funnit nåd hos utskottet. Man hänvisar till attdet finns ett kapitel i som berör detta.Visst är det så. Men det är ingen ersättning förytterligare initiativ. Det är den nödvändiga grundenför ett fortsatt arbete.Enligt en FN-studie dominerar transnationellaföretag de sex industrisektorer som bidrar mest tillväxthuseffekten. De sektorerna är produktion avfossilbränslen, transport, elproduktion,energikrävande metallproduktion, produktion avkonstgödsel och tillverkning av CFC, s.k. freoner. Iallmänhet är transnationella företag storaförbrukare av energi och resurser. Beslutsfattarnai de här koncernerna har nyckelpositioner när detgäller att påverka teknisk och annanproduktutveckling.De transnationella företagen svarar för av deninternationella handeln. Det är en handel som oftasker på ett sätt som ger negativa miljöeffekter. Detkunde vara en uppgift för att vara med ochdriva på processen för att påverka detransnationella företagen. Inte ensamma, givetvis,utan i samarbete med andra länder. Men någramåste vara mer pådrivande än andra.Jag instämmer i det som har sagtom sambanden mellan militära aktiviteter ochmiljön. Jag ansluter mig också till det som sagts omtillsättandet av en kommission för det fortsattauppföljningsarbetet och beklagar attutskottmajoriteten avstyrkt även detta förslag,särskilt som motiveringen inskränker sig till att detfinns ''skäl att avvakta''. Är det något som det intefinns skäl till när det gäller miljöpolitiken så är detatt avvakta.Det finns åtskilligt mer att säga, men tiden här ärknapp. Det blir många fler tillfällen att diskutera,och inte bara att diskutera utan också attgenomföra uppföljningen av Riokonferenserna.För UNCED var inte slutet på en lång process, utanbörjan på en mycket större.Herr talman! Jag står givetvis bakom samtligaförslag i min motion, men yrkar trots det endastbifall till meningsyttring, som gällerhemställans mom. 2, som baseras på yrkande nr 9 imin motion. I övrigt instämmer jag i de yrkandenom bifall till reservationer och meningsyttringarsom har framförts i debatten.(forts. )Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att pågående ärende samt de tvååterstående ärendena på dagens föredragningslista,arbetsmarknadsutskottets betänkanden AU2 ochAU5, fick företas till avgörande vid morgondagensarbetsplenum.14 § (forts.)f415 om miljö ochutveckling -- UNCED(forts. JoU8)Anf. 150 ():Herr talman! Det är många riktiga iakttagelser somAnnika gör på miljöområdet medanledning av den här skrivelsen. Men hon missarnågra av de viktigaste poängerna.Det är riktigt att utskottet säger att man skallavvakta i fråga om en kommission. Men detmissförstår och tolkar det som omdet var samma sak som att avvakta med agerandenoch åtgärder som hänger samman medRioprocessen. Det är faktiskt inte riktigt sammasak.Själv är jag direkt tveksam till en kommission av detslag Socialdemokraterna har föreslagit. Jag tror attAnnika måste instämma i att det viktigasteändå är det snabba agerandet, med vilket vi inte fåravvakta. En kommission som lösning på den fråganär inte intressant. Det intressanta är att regeringen,som man har demonstrerat i skrivelsen, kraftfulltagerar såväl i budgetpropositionen som i andrakonkreta och tydliga förslag till . Det ärdet som är det angelägna.Herr talman! resonerar på precissamma sätt. Skrivelsen är inte tillräckligt konkret,säger hon, den är inte ett bra underlag för vårtfortsatta agerande.Man skulle kunna försöka sig på en recension avdetta genom att hänvisa till det som vi har hyllat heladen här debatten, nämligen den internationellajämförelsen. Då skulle man i stället kunna frågaAnnika : Kan tala om ivilka parlament, med ett språk som inte ärrepresenterat i de tryckta alstren från konferensen,man har haft möjlighet att på ett utförligt sättta del av och diskutera den aktuella regeringensbedömning och framtidsambitioner samt ettfullständigt översatt material? I vilka andra länderhar det förekommit?Det skulle möjligen ge ett mått på med vilkenskyndsamhet och den svenska regeringenvelat föra in Riofrågorna i miljöarbetet och imiljödebatten. Det är det som är det intressanta.Genom att debattera den här frågan , med dethär materialet som grund, skickas signalen till allaaktörer i det svenska miljöarbetet: Sätt i gång!Uppdraget finns här. Ta del av det, ge er i väg imiljöarbetet! Regeringen kommer att göra det.Anf. 151 (-):Herr talman! Jag tycker att det är mycket bra attregeringen kom så snabbt med den här skrivelsen tillriksdagen. Jag vill gärna säga det.Men det kan också vara bra om regeringen väljer attlyssna på det som sägs i den här kammaren medanledning av skrivelsen. Det kan vara en poäng tar till sig de synpunkter som förs fram här, såatt de också kan bidra till att utveckla regeringensarbete.Det finns ett drag av självgodhet i att tala om regeringens kommande, och ständigtregeringens kommande, insatser. Det är mycketsällan vi får höra någonting om vad regeringen justhar gjort eller håller på att göra. Det handlar alltidom någonting som skjuts in . Jag tyckernog att det finns anledning för dem i regeringen somvärnar om miljön att söka det stöd som finns att fåäven i riksdagen.Frågan om en kommission är inte intressant, sägerLennart . Det intressanta är vad regeringenkommer att göra. Jag tycker inte att frågan om enkommission är helt ointressant, därför att jag troratt det här handlar om frågor där det finnsanledning att söka ett brett samarbete som gårutöver det som finns i regeringen. Jag tror t.o.m. attdet när man vill ha stöd för miljöarbetet kan finnasmer att få utanför regeringskretsen än i den.Anf. 152 ():Herr talman! Det är klart att regeringen har storlyhördhet för vilka synpunkter som kommer fram iriksdagsdebatten och i riksdagsagerandet, liksomfrån de olika grupper som vi nu har talat om ochsom har ett uppdrag från . Jag pekade särskilt utde ungdomar som med kraft engagerade sig i de härfrågorna, såväl före som efter konferensen. Det äralldeles uppenbart att de kommer att spela stor roll.Men att tillskapa nya administrativa organ, ellerorgan av den karaktär som alltid har varit ettklassiskt socialdemokratiskt påfund, en kommissionsom skall lösa alla problem och alla arbetsuppgifter,är inte ett praktiskt sätt att gå till väga. Detpraktiska sättet är att ta sig an arbetsuppgifternamed det ansvar man har. Regerigen har ett ansvarnär det gäller de här arbetsuppgifterna. Riksdagenhar ett ansvar. Olika aktörer i samhället i övrigt harett ansvar att ta sig an arbetsuppgifterna från Rio.Det är inte med självgodhet, vilket , som vi skrider till verket, utan med storödmjukhet och naturligtvis med stor lyhördhet fördet breda engagemang kring miljöfrågorna och inteminst kring Rioarbetet som man kan se i densvenska miljöopinionen i dag.Anf. 153 (-):Herr talman! När man hör hur vad man har kommissioner till, kan manverkligen börja fundera på vad regeringen har tänktsig med den för jordbruketsom man har tillsatt. Jag tror nog att många skullekänna sig litet besvikna och t.o.m. litet upprörda omde hörde hur definierar syftet medden typen av arbete. Men det är en annandiskussion.Jag tror att det finns mycket i miljöpolitiken somverkligen är djupt partiskiljande. Men det finnsockså mycket som vi kan vara överens om överpartigränser. är det olyckligt att man frånolika håll försöker profilera de egna partierna påjust miljöpolitikens område. Det leder till ganskameningslösa debatter.Jag tror faktiskt på det konstruktiva samtaletmellan olika politiska företrädare. Jag tror att vi harnågot att lära av varandra. Det är det enkla skälettill att jag tycker att en sådan här kommission skullekunna vara ett värdefullt bidrag. Vi behöver allavärdefulla, konstruktiva bidrag, för det brådskarmed lösningar på miljöproblemen.Jag tycker nog fortfarande att det är olyckligt attregeringen, som faktiskt i praktiken har visat sigvara mycket svag på miljöområdet, frånhänder sigden här möjligheten, som man i stället borde ta tillvara.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § betänkande1992/93:AU2 Lönegarantifonden (prop.1992/93:117).Anf. 154 (nyd):Herr talman! Lagen om statlig lönegaranti vidkonkurs gäller . Garantin innebär attstaten betalar de anställdas fordringar hos enarbetsgivare som har försatts i konkurs. Inomgarantin ryms utbetalningar som omfattar lön ochlöneförmåner under de anställdas uppsägningstidoch under konkursförvaltarens fortsatta drift avföretaget.Det maximala utbetalningsbeloppet minskades den1 och uppgår nu till 100 000 kr.Lönegarantin finansieras genom enlönegarantiavgift som utgör avlönesumman. Utbetalningen till löntagaren skergenom handläggare på varje länsstyrelse efteruppgifter som lämnas av resp. konkursförvaltare.Arbetsuppgifterna förefaller att utföras i sannbyråkratisk anda.En rationalisering av verksamheten bör enligt minmening kunna genomföras och ge besparingar. Jaganser det oansvarigt att nu ge lönegarantifondenytterligare medel för att täcka underskott ifinansieringen, utan att förändravillkoren för lönegarantin.Herr talman! Efter det att jag lämnat in min motionom avskaffande av lönegarantin har jaguppmärksammat att ett sådant avskaffande tordestrida mot de åtaganden som finns i det av riksdagennyligen godkända . Därför avstår jagifrån att framställa yrkande, även om vi nu kommeratt få ett nytt EES-beslut.Det är oroande att ökningen av fondens rörligakredit till , som blir resultatet avutskottets hantering av frågan om lönegarantin, intemedför någon djupare konsekvensanalys ellerreaktion i riksdagen.Enligt chefspersonal vid fonden är den föreslagnafinansieringen omöjlig. Den nuvarandelönegarantiavgiften på täcker inteutbetalningarna. En sänkning av det maximalautbetalningsbeloppet behövs . Orsakenär att fondens lån på skallåterbetalas med gällande marknadsränta. Räntanär som bekant alltför hög för att de flesta kalkylerskall gå ihop.Det går inte att jämföra dagens läge med det lägesom rådde 1982 och 1983, då fonden hade etttillfälligt underskott på . I daghar vi en allvarlig situation som delvis orsakats avett systematiskt överutnyttjande av lönegarantin.Insolvensutredningen har i sitt nya betänkande tagitupp dessa effekter. Jag förutsätter att utredningensförslag leder till lagstiftning som gör att dessaoönskade effekter upphör.Jag noterar också med tillfredsställelse attregeringen beslöt att göra en översynav lönegarantin. Jag utgår från att man kommer attdiskutera lönegarantins omfattning för att begränsastatens åtaganden. Det är min fasta övertygelse attmissbruket av garantin måste stävjas.För några minuter sedan fick jag utredningensdirektiv. Jag är mycket nöjd medarbetsmarknadsministerns åtgärder, men jagtycker att utredningen får på sig. Denskall lämna sina åtgärdsförslag ,och det är i dagens situation en alltför lång tid.Herr talman! Ursprunget till lönegarantin var attden skulle utgöra ett socialt skydd. Den planeradesnär arbetslösheten var , och då detfanns väldigt få trixande medborgare. är lägetpå många sätt förändrat. Arbetslösheten ochkonkurserna är mångdubblade.Den nya lönegarantihandläggningen, som gällersedan den 1 juli 1992, medför betydande merarbeteför konkursförvaltarna. En känd advokatkarakteriserar vår lönegaranti som ett system somär världsunikt i generositet kombinerat medavancerad byråkrati.Vi skall i detta sammanhang också påminna oss omatt lönegarantin snedvrider konkurrensen blandföretag, eftersom verksamheten får personalengratis under en övergångstid. Detta leder i sin tur tillprispress och följdkonkurser.Från såväl taxi- och pizzabranschen sombyggbranschen finns det exempel på en osundanvändning av garantin.Enbart vid ligger i dag800 konkurser, där misstanke om brott finns, ochväntar på behandling. Att gå igenom dessa skulle . har, vid engenomgång av konkurser, konstaterat att vid 75 %av konkurserna har brott i någon form skett. I 39 %av fallen rörde det sig om planerade konkurser. Detär oanständigt av regeringen att med en lönegarantistödja denna ruttna verksamhet. Ju mindre detslösas, desto bättre mår Sverige.I år beräknas 22 600 konkurser inträffa. De mestutsatta branscherna är beklädnads-, turist- ochfinansbranschen samt partihandeln.Märk även att bara inom tillverkningsindustrin,som vårt land egentligen skall få välstånd genom,berörs 30 000 personer av lönegarantin under dethär året.Jag noterar alltså med tillfredsställelse att någothänder, men jag tycker att utredningen börpåskyndas, och att den skall komma med förslagtidigare än arbetsmarknadsministern avser.Missförhållanden kan inte fortgå på det här sättet.Slöseriet måste stoppas.Anf. 155 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. I propositionen föreslås en rörlig kreditpå högst för utbetalning enligtlönegarantilagen. Det är en höjning med 2 miljarderkronor. Anledningen till detta är naturligtvis attantalet konkurser har ökat, konkurser vilka berörflera anställda som får sina pengar vialönegarantifonden.Statens kostnader för det här budgetåret när detgäller lönegarantin beräknas till 6 miljarder kronor.Utskottet avstyrker de två motioner som väckts idetta ärende. En av motionerna har väckts av ClausZaar, som föreslår att lönegarantin helt och hålletavvecklas. Det är en aning märkligt. Attlönegarantisystemet kan diskuteras är vi överensom, och att risk för en osund konkurrens har funnitsoch fortfarande finns kan man finna exempel på.Riksdagen har begränsat garantibeloppet till högst100 per arbetstagare, mot tidigare belopp påöver . Att, som föreslår, heltavveckla denna nya lönegaranti är en smulakonstigt. En lag som började att gälla den 1 juli 1992måste få verka längre än innan dendöms ut. Även har skydd förarbetstagare vid arbetsgivares konkurs.I det här sammanhanget vill jag, precis som ClausZaar, hänvisa till insolvensutredningen, som kantänkas ge upphov till ändringar av lönegarantin isinom tid. Även vid regeringens sammanträde den 3december har detta uppmärksammats, och ensärskild utredare har tillsatts för att se över reglernaom lönegaranti vid konkurs. Uppdraget förutredningen är att analysera omlönegarantireglerna är ändamålsenligt utformade,att föreslå lagändringar, att undersöka omutgifterna för garantin går att begränsa och att göraen effektivitetsgranskning avgarantibestämmelserna.I utredningsdirektiven sägs också att skyddet äralltför omfattande och att det finns risk för attgarantin missbrukas. I begreppet lön innefattas nuäven ackord, arvode, provision, risktillägg,resekostnad, traktamente, egen bil, osv. Det ingår iutredningsuppdraget att se över även detta.I utredningsuppdraget ingår att undersökahuruvida man bör återgå till den tidigare formenmed lönegaranti -- den är sexmånader . En begränsning med exempelvis tvåmånader nämns. Utredningen skall vara klar den 1oktober 1993.Mycket av det som säger i sin motiontillgodoses genom utredningsdirektiven. Jag harockså noterat att en partikollega till integör någon reservation beträffande detta tillutskottets hemställan utan finnerinsolvensutredningens uppgifter tillräckliga. har de nya direktiven frånregeringen kommit. Därför är det helt logiskt attinvänta vad utredningsmannen kommer fram till.Vi får därefter se vad resultatet blir. I samband medutredningen bör man få på sig. Vissaförändringar har ju också gjorts, nämligensänkningen av garantibeloppet från till100 . Jag finner detta vara ett för tillfälletvettigt sätt att handskas med situationen.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 156 (nyd):Herr talman! Jag tackar för att han harläst motionen. Jag har tidigare motionerat i det härärendet. Underskottet är inte så litet, utan det ärfråga om 300 miljoner under den gångna månaden.Underskottet har alltså inte minskat i någon störreomfattning. Chefen för fonden säger att han måsteha mer pengar , och då kommer viatt stå här igen och resonera om detta.Det är därför som jag anser att det är viktigt att detblir ännu mera drag i utredningen, , såatt den helst blir klar , då fondenskall fyllas på igen.Anf. 157 ():Herr talman! Jag uppfattar egentligen inte att vi ärspeciellt oense. Jag har heller ingenting emot attutredningen blir klar före -- det ärbara positivt -- men det har sagts att den skall varaklar senast den 1 oktober.I det här läget ökar vi fonden med ett antal miljarderdärför att det finns behov av det, men vi har ingenanledning att tro att det finns ytterligarebehov.Anf. 158 (nyd):Herr talman! De beräkningar som jag har gjortvisar att det finns ytterligare behov av att ge pengartill fonden . Jag menar att utskottetåtminstone bör ta något initiativ i frågan och se tillatt vi inte slösar bort pengar . Det är lånadepengar, och vi har inte mandat från folket att slösabort de pengar som vi lånar.Anf. 159 ():Herr talman! Vi är helt överens om att man inteskall slösa bort pengar. Men det var inte så längesedan som vi antog den här lagen, och vi bör följade regler som finns och inte ändra dem så oerhörtsnabbt. Vi kan också vara överens om attutredningen bör bli klar så snabbt som möjligt.Anf. 160 (nyd):Herr talman! Jag skulle vilja se att det händernågonting snabbt för . Vi vet att det sker enmassiv utslagning av verksamheter och av svenskindustri. Vi kan inte hålla på i den här ankdammen.Vi måste agera med blåljus. Det skall alltså gåmycket snabbt. Vi måste ta ett extra initiativ innanden här utredningen är klar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Semesterlöneförsäkring för små företagFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1992/93:AU5 Semesterlöneförsäkring för småföretag (prop. 1992/93:40).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § Kammaren åtskildes kl. 18.18.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 5 § anf. 42 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 84 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf.110 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 14 § anf.139 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.