prot · GG0946 · 1992-12-16 00:00:00 — Sanningen är att kärnkraftenhar slunkit undan en rättvis och riktigmarknadsekonomisk hantering.Jag skulle vilja fråga både ochBertil om ni är beredda att medverkatill att man når det som ni båda eftersträvar,nämligen en full och riktig inplacering avkärnkraften i ett marknadsekonomiskt system,vilket bl.a. innebär att man måste ta bort delagstiftningar som skyddar och bär uppkärnkraften. Om man gjorde det skulle naturligtviskärnkraften få arbeta i en berättigad uppström avekonomiska svårigheter.Bengt Dalström påpekar också möjligheten attskapa en ny exportvara genom den produktion somi dag förekommer i kärnkraftverken. Enligt debeslut som har fattats gällande kärnkraften skallöverskottet på el inte användas som exportvara.Överskottet skall i stället användas som ettutrymme för att kunna påbörjakärnkraftsavvecklingen.Slutligen vill jag nämna något om BertilDanielssons diskussion kring innehållet iutskottsbetänkandet, vilket också talman! Jag tycker i själva verket att det är ettmycket elegant och tolkningsfritt klargörande somutskottet gör när det gäller synen på år 2010.Det är alldeles uppenbart, herr talman, attutskottet med den formulering man har valt intefinner det motiverat med ett lagstadgat förbud motkärnkraftsproduktion , utan man sägeratt man inte ser någon avgörande skillnad mellanen sådan lagbestämmelse och gällanderiksdagsbeslut i frågan. Det är ett efterlängtat ochtydligt klarläggande att vi nu har en samstämmigheti att kärnkraften skall vara avvecklad . Medden utgångspunkten tycker jag, även om det på sättoch vis har varit angeläget med en lagstiftning, attklarläggandet är tillräckligt tydligt. I och med detförslag som regeringen har lagt fram och somutskottet har ställt sig bakom, har vi fått en tydlig,bra och angelägen skärpning avkärnkraftshanteringen så länge den finns kvar i vårtland.Anf. 145 ():Herr talman! Jag har begärt ordet för att göra ettkort inlägg med anledning av det uttalande BengtDalströms gjorde . Han sade: Vi harmajoriteten av svenska folket bakom oss när detgäller inställningen till att behålla kärnkraften förbiår 2010 och framöver. Det där ''och framöver'' ärmissvisande. Opinionsundersökningen som i stortsett stämmer med den som gjordes visar att5 % ville avveckla omgående, , 25 %fram till 2010 och ville avveckla meninte fullt så snabbt som . menadeatt kärnkraften inte bör avvecklas över huvudtaget.Bengt Dalström, det är som delaruppfattningen att vi skall behålla kärnkraftenframöver. av svenska folket vill avveckla den.Anf. 146 (nyd):Herr talman! Jag får ta frågorna i tur och ordning.Lennart us talade litet grand om att det vidfolkomröstningen var som stödde detbeslut som man då fattade om avvecklingen avkärnkraften. Jag hävdar att , enligt senasteSIFO-undersökningen, vill behålla kärnkraften till2010. Hur man definierar ''framöver'' kan jag integå in på, men jag vet att det fanns två hållpunkter iutredningen, vilka jag inte har nagelfarit på annatsätt än att jag tog fasta på huvudrubriken somomtalade att det var som ville ha kärnkraftenkvar . Beträffande ''och framöver'' kanjag eventuellt ta tillbaka något. Men vi fåråterkomma till den sifferexercisen.Att man inte får använda el som exportvara var ennyttig kunskap som jag fick. Det kände jag faktisktinte till. Då har man ju något att arbeta för.Anf. 147 ():Herr talman! Jag sade visserligen inget om några80 % i folkomröstningen. Men vad jag tydligtbetonade var att folkomröstningen och de därpåföljande riksdagsbesluten mycket tydligt har klaratut vad som skall gälla för kärnkraften i . Jagdelar uppfattning attriksdagsuttalanden är betydelsefulla och att de intekan viftas bort. Därför menar jag attfolkomröstningen och därpå följanderiksdagsbeslut skall vara vägledande, för att intesäga tvingande, när det gäller utvecklingen av vårenergipolitik. Detta betyder mer, ,än opinionssiffror.Jag hyllar uppfattningen att det är riksdagsbeslutoch folkomröstning som skall ange riktningen. Denriktningen är alldeles tydlig. Den är också brauppfångad i det förslag till ändringar ikärntekniklagen som vi just diskuterar.Anf. 148 ():Herr talman! Anledningen till att jag begärde ordetvar, som jag sade, att jag ville göra ettförtydligande. Huvudrubriken, som BengtDalström refererar till, var densamma vid denopinionsundersökning som då gjordes. Ingressenvisade att en klar majoritet ville behållakärnkraften. Men om man läser texten ochfrågorna får man klart för sig att en majoritetvisserligen ville behålla kärnkraften ,men av denna ville fortfarande ha enavveckling. Man tog praktiska och ekonomiskahänsyn när det gällde avvecklingstakten, men dock ha en avveckling. Klart var, enligtundersökningen, att oförbehållsamtville ha en fortsatt kärnkraftsdrift. Ungefär så varfallet . Det var en mycket liten avvikelse. Mendäremot var de som beställde undersökningenmycket intresserade av att skriva att en klarmajoritet ville ha en fortsatt drift, därför att detingick i propagandan. Men en klar majoritet villeha en avveckling, även om en del ville dröja litetlängre.Anf. 149 ():Herr talman! Jag tycker att vi måste få litet balans iden här debatten. Vi har på bordet ett betänkandesom handlar om en liten ändring i kärntekniklagen.Men debatten har utvecklats till en allmänenergidebatt. Man håller dessutom på att frångåfakta.Detta handlar inte om SIFO-undersökningar, omvad folk tycker eller om hur många röster det enaeller det andra alternativet får vid olika tidpunkter.Vad det handlar om är vilken energipolitik somligger fast enligt en trepartiuppgörelse och denregeringsförklaring som har lämnats. Jag skullegärna vilja läsa upp en mening från dentrepartiuppgörelse som också, som sagt, ärförankrad genom att den är upptagen iregeringsförklaringen:''Kärnkraftsavvecklingen, när den kan inledas och ivilken takt den kan genomföras, avgörs avresultaten av hushållningen med el, tillförseln av elfrån miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheten att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser. ''Här finns inget årtal nämnt. Men uppgörelseninnefattar också att man skall försöka bibehållaårtalet 2010, att det skall vara ett mål.Utgångspunkten är den folkomröstning som ägderum och där allmänheten sade att kärnkraften skallvara en parentes, men att de reaktorer som harbyggts skall användas.Det är den grunden som ligger fast, och det är detsom vi har att rätta oss efter. Det har ochkds faktiskt ställt sig bakom genomregeringsförklaringen.Jag kan referera vad Per sade i enartikel . Han sade:Trepartiuppgörelsen har blivit enfempartiuppgörelse.Det är oerhört viktigt för svensk energipolitik - förindustrin, för hushållen och för alla andra som ärberoende av den - att det finns en bred majoritet.Folkpartiet har mycket aktivt medverkat till attdenna breda majoritet har skapats, och det är densom ligger fast.Anf. 150 ():Herr talman! Jag vill bara fråga det i ingressen till denna uppgörelse finns någotårtal nämnt, eller om man refererar till ettriksdagsbeslut som innehåller ett årtal.Anf. 151 ()replik:Herr talman! Precis som jag sade står det klart itrepartiuppgörelsen att målet skall vara attavvecklingen skall vara slutförd till omkring år2010. Målet ligger fast. Men det viktiga är att detfinns alternativ och att det inte sker någonidiotavstängning, oavsett om det finns någonelförsörjning eller inte. Att ha den realistiskagrunden är det viktiga.Anf. 152 ():Herr talman! inlägg tydliggörden oklarhet som finns och som de som ärintresserade av att driva kärnkraften vidare byggersin argumentation på och hämtar sin näring ur. Detär samma demonstration av otydlighet hos departier som ingår i uppgörelsen.Jag har i debatter med fått klart ochtydligt besked om att 2010 är slutdatum. Samma sakhar sagts från socialdemokratiska debattörer. Nusäger att 2010 som ett slutdatumskall vara en målsättning.Jag bryr mig faktiskt inte för egen del så väldigtmycket om årtalet. Men det som jag bryr mig om äratt det ständigt vidmakthålls en oklarhet somutnyttjas av de starka ekonomiska intressen somvill driva kärnkraften vidare efter det årtal då vi harbedömt att kärnkraften är säker. Det ärproblemet, och det innebär ett hinder, eftersomman inte satsar på att fasa inalternativen. Det innebär att vår energipolitiksuccessivt kommer att bli omodern och inte kanmöta nya utmaningar.Anf. 153 ()replik:Herr talman! , det är inte någonotydlighet, det är en realism. Man kan inte barasäga att kärnkraften skall vara avvecklad ett visstårtal, om man inte vet att det finns alternativframtagna.Folkpartiet medverkade mest aktivt till attexempelvis en biobränslekommission tillsattes somskulle försöka utarbeta möjligheter att få frambiobränslen som ett av alternativen. Jag tror intealls att det räcker för att ersätta kärnkraften. Mendet är ett av alternativen.Om kraftindustrin inte skulle bry sig om ettriksdagsbeslut, bryr den sig väl inte heller om attdet har fattats två riksdagsbeslut? Det beslut somRolf L vill att skall fatta kan inteförstärka detta. Vi har tydligt sagt vad som skallhända. Kärnkraften skall avvecklas när desslivslängd har uppnåtts. Då skall alternativ varaframtagna. Tydligare kan man inte vara.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag är medveten om att vi är iutkanten av ämnet i denna debatt. Men jag villändå påminna om vad jag sade i samband meddebatten om energiuppgörelsen, nämligen att dethade varit bättre att ha ett startdatum föravvecklingen än ett slutdatum.Anf. 155 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag medger att ledamöterna nu är långt ute iperiferin av detta ämne. Men orsaken till att jaggodtar debatten är att utskottet har tagit upp alladessa yrkanden och att det finns reservationer därdessa tas upp.Anf. 156 ():Herr talman! Vi har hört att det inte handlarom SIFO-undersökningar och att debatten harurartat. Det kanske i viss mån är på det sättet. Meneftersom dessa siffror refererades fanns detanledning att förtydliga.För övrigt vill jag klargöra, så att inga oklarheterråder, att kds naturligtvis står bakomenergiöverenskommelsen, som vi har sagt.Självfallet är det av ett visst intresse att samtala omdessa frågor, avvecklingstakten, osv, eftersom det ienergiöverenskommelsen talas om behovet avenergi och att avvecklingen skall sättas i sambandmed det. Vi har dessutom en överskottssituationjust . Det är därför klart att detta är en aktuellfråga som intresserar oss. Vi står bakomöverenskommelsen. Kärnkraftverken har nugällande drifttillstånd. Vi vänder oss inte mot det.Anf. 157 ():Herr talman! Jag är medveten om att vi är iutkanten av ämnet för debatten. Men eftersomdebatten utvecklade sig som den gjorde frånbörjan, gick jag upp i den. Annars hade jag intetänkt göra det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § Kärnsäkerhetssamarbete med de baltiskastaterna och med , m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU20 Kärnsäkerhetssamarbete med debaltiska staterna och med , m.m. (prop.1992/93:99 delvis).Anf. 158 ():Herr talman! I det aktuella betänkandet omkärnsäkerhetssamarbetet med de baltiska staternaoch med , m.m. finns det egentligen enmycket stor samstämmighet mellan majoriteten inäringsutskottet och oss socialdemokrater,åtminstone i de delar som går att utläsa ibetänkandet och i den del av propositionen som vinu behandlar.Det är inget tvivel om att kärnkraftverken iÖsteuropa utgör en stor säkerhetsrisk för såväl deboende i som befolkningen i derasgrannländer. Vi har tyvärr fått alltför tydligaexempel på just detta.I princip är vi inte heller emot att ytterligare medelanvisas till förbättring av kärnsäkerheten ochstrålskyddet. Tvärtom, men det måste ske på bästamöjliga sätt.Kunskapsöverföring och åtgärder för att höjakompetensen i t.ex. dessa frågor är en oerhörtviktig del. I finns kunskap inom såvälenergiområdet som miljöområdet. Det är såväl ensjälvklarhet som en nödvändighet att vi delar medoss av våra erfarenheter, inte minst till de baltiskastaterna, då framför allt miljöfrågorna inte kännernågra nationsgränser. Därför vill jag slå fast att viär överens om principen om stödåtgärder.Anledningen till att vi socialdemokrater villreducera det belopp på ytterligare 43,1 miljonerkronor som regeringen föreslår till förbättringar avkärnsäkerheten och strålskyddet på de områdensom framgår av det aktuella betänkandet ärföljande.Regeringen måste återkomma med ett samlatprogram, där också en miljöanpassadenergiförsörjning finns med.Att dela ut pengar är en sak. Men det är minst likaviktigt att pengarna används på rätt sätt.Eftersom vi saknar en helhet, ett samlat program,är det rimligt att kräva att ett sådant kommer tillstånd.Vi säger alltså inte nej till att ge medel, men visocialdemokrater vill litet mer. Presentera ettsammanhållet program för energisektorn och visahur pengarna skall användas tillsäkerhetsförbättringar i olika anläggningar! Dessafrågor är alldeles för viktiga för att behandlas soms.k. trendfrågor, dvs. att man delar ut medel utanatt först och främst titta på hur de skall användas.Så till avsnittet om insatser för en ny energiteknik.Även här är vi i princip överens. Det är bra med ettinternationellt samarbete, och då inte bara iforskningsfasen utan också i utvecklings- ochdemonstrationsfasen.Regeringen begär ytterligare medel för att kunnahöja stödet till investeringar i solvärme från 25 %till . Inte heller här har något underlagredovisats som gör det troligt att en sådanförändring kommer att bidra till ökadeinvesteringar i solvärmeanläggningar.Däremot, herr talman, är det nödvändigt att fåfram en realistisk politik för att få till stånd ökadesatsningar på flera alternativa energikällor.Inte heller på det här området är frågan om hurbesvarad. Med anledning av detta anser vi att detbeträffande regeringens nu aktuella förslag i dennafråga bör ske en reduktion med 7,25 miljonerkronor.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 2 i näringsutskottetsbetänkande 1992/93:NU20.Anf. 159 ():Herr talman! Regeringen föreslår i proposition1992/93:99, som behandlas i här aktuellabetänkande, att medel anslås till samarbete medEstland, , och i frågorsom rör energi och säkerhet. Det gäller att dels ökasäkerheten vid kärnkraftverken, dels åstadkommaen energieffektivisering och en miljöanpassadteknikutveckling för energi.Vad gäller teknikutvecklingen krävs det både eneffektivisering vid energiframställning och nyatekniker för tillvaratagande av inhemskabiobränslen. Man räknar exempelvis med att de trebaltiska länderna har en trädbränslepotential istorleksordningen för uthålligt uttag,främst från gallringsskog.Om den resursen kunde utnyttjas, skulle detnaturligtvis betyda mycket för länder medotillräckliga finansiella tillgångar för oljeimport.Det skulle också vara betydelsefullt frånmiljösynpunkt, eftersom biobränslen inte medförökade koldioxidutsläpp. sker elproduktioneni huvudsakligen genom kondenskraft frånoljeskiffer samt kärnkraft, medan uppvärmningenhjälpligt med importerad olja.Stödbehoven är alltså stora. Men det kanske mestakuta är ändå samarbetet med dessa länder till gagnför ökad kärnsäkerhet och strålskydd.Kärnkraftverket i har mångagånger framställts som en säkerhetsrisk. Därtill ärdet geografiskt näraliggande.Svenska stödinsatser inleddes redan förra höstenoch har sedan fortsatt genom , , och , . Prioriteringar ochkostnadsberäkningar har gjorts av fackmän inomdessa myndigheter.Eftersom propositionen mycket tydligt anger hurpengarna skall användas är det förvånande attSocialdemokraterna valt att reservera sig motförslaget, med motiveringen att ett stödprograminte presenteras. Industri- ochkraftverkssamarbete, stöd tillsäkerhetsmyndigheter, tekniskasäkerhetsförbättringar i anläggningarna - särskiltvid - kunskapsöverföring, stöd tillstrålskyddsinsatser samt förbättrad och ökadberedskap mot olyckor anges i regeringens förslag.Det borde, herr talman, vara lätt att nå enighet omdessa åtgärder, som inte minst kan bli ettviktigt skydd för Sverige.Det andra avsnittet av betänkandet rör en annandel av propositionen, nämligen frågan om insatserför en ny energiteknik här hemma inom områdenavind- och solenergi. Man kan kanske säga att dethar varit mycket stiltje i fråga omvindkraften. Det har stannat vid någraförsöksprojekt, och därefter har utbyggnaden varitblygsam.Men det är inte svårt att se att intresset för mindrevindkraftverk har ökat . Det intressetbör uppmuntras, vilket sker genominvesteringsbidrag som förmedlar. Det ärangeläget att stimulera fler energislag och attutveckla förbättrade tekniker för elproduktion, omvi skall kunna klara elförsörjningenutan kärnkraft. Ett led i denna strävan är att höjainvesteringsstödet till för vindkraftverk ochsolvärmeanläggningar.Målmedvetna satsningar på olika alternativ ingårklart i trepartiuppgörelsen om energin och bordeinte föranleda protester från socialdemokratisksida. Jag kan inte hjälpa, herr talman, att jag mestuppfattar framställd reservation som onödig.Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandet ochavslag på reservationerna.Anf. 160 ():Herr talman! Jag återkommer till det faktum inte på något vis har presenterat ett samlatprogram i de här viktiga frågorna. Inte heller finnsdet någon övertygande argumentation för att justde föreslagna insatserna skulle leda till att sol- ochvindkraft får det genombrott som dessa energislagkanske bör få i fråga om den betydelsefullaenergibalansen.Jag kan endast referera till dagens debatt omstabiliseringen av den svenska ekonomin.Finansministern sade t.ex. att det gäller att intebara önska utan också ''veta hur''. Det gäller inteminst på det här området.Alltså: Ett samlat grepp i dessa viktiga frågor äroerhört nödvändigt.Anf. 161 ():Herr talman! Man kan kanske inte vänta sig att detgenombrott som talar om kommerförst och medlen därefter. I stället kanske det bliromvänd ordning - måhända måste det också bli så.Jag skulle vilja säga några ord om vad som sker isamarbetet med de baltiska länderna och Rysslandnär det gäller kärnkraftssäkerheten. Det gällersärskilt vid Ignalina.Man har ett myndighetssamarbete ilagstiftningsfrågor. Vid finns nämligen tvåav världens största reaktorer. Men det finns ingenlagstiftning på kärnkraftens område. Det finnsheller ingen tillsynsmyndighet. Man hjälper till ijobbet med dessa frågor. Det gäller att förse entillsynsmyndighet med olika hjälpmedel. Dethandlar både om kunskaper och om praktiskahjälpmedel - datorer o.d.Ett s.k. safe guard-system har byggts ut. Det finnsett inspektörssamarbete. Vidare tas tekniskaanalysinstrument fram, som vi i använderoch som vi hjälper till med vid Ignalinaverket.Vi har en kartläggning av materialtillståndet. Ochnu är vi inne på materialsidan, där man försöker attstötta och hjälpa till med vad som kallas för enverktygslåda - alltså olika instrument och sakersom behövs för tekniska delar.Man försöker mäta trycktåligheten iinneslutningarna. Man har en utbytesverksamhetnär det gäller kunskaper, seminarier osv. Dessutomgäller det brand- och översvämningsskydd,tryckavlastning beträffande reaktorn osv.Uppräkningen skulle kunna göras lång.Jag trodde inte att detta skulle strida mot denenergiöverenskommelse som det talats så mycketom . Också Socialdemokraterna säger i sinreservation att de är med på att det görs insatser.Men man vill veta mera om vilka det då är frågaom. Ja, jag tycker att det jag här har sagt borde varaklargörande på alla punkter där det eventuellt finnsfrågetecken. Jag utgår därför från att vi bör varaöverens om den saken.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § Vissa åtgärder inom klimatområdet och iÖstersjöregionenFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1992/93:JoU11 Vissa åtgärder inom klimatområdetoch i (prop. 1992/93:4).Anf. 162 ():Herr talman! Jag stödjer jordbruksutskottetsbetänkande men vill peka på hur viktigt det är medlångsiktiga lösningar för finansieringen av stöd tillinsatser på energi- och miljöområdet i ,och . Vi har stora förhoppningarpå den finansieringskonferens som kommer att gåav stapeln i i mars 1993.Jag är medveten om de gigantiska miljöproblemskifferhanteringen i ställer till med. Sverigemåste helt enkelt hjälpa till så att så snabbtsom möjligt kan ersätta den gamlamiljöförstörande process som krävs för att ta frambensin och olja ur skiffer.Koldioxidutsläppen från den här hanteringen ärmycket stora. De bidrar verksamt tillväxthuseffekten och den globala uppvärmning somhotar jorden. Utsläppet av svavel innebär ettallvarligt hot mot skogen i hela Norden.Människorna i de baltiska staterna får en svår vinterigen. Jag hade kontakt meduniversitetet i . Där har man bara sex graderinomhus . Man tvingas gå med pälsmössa och haöverrock på i lektionssalarna. Spåren eftersocialismens tid förskräcker. I Tartu varutbildningen i marxism obligatorisk. Man bordekanske ha forskat i och utvecklat alternativ energi istället.Medan man perforerade ett helt landskap åtNarvahållet till, i stil med vad som skett i Kvarntorpi , för att få drivmedel, lät man skogen ståogallrad under de som handlingsförlamningenvarade. Tack och lov finns det gott om gallringsträdnu.Låt oss inte blint tro att dessa 50 förlorade år kantas igen på en gång. Utvecklingen måste ske stegvis.Det är framför allt ont om pengar i de här länderna.Därför gäller det att hitta nästan kostnadsfrialösningar. Självbyggarna måste få en chans.Låt oss inte frestas att lägga ett nytt storskaligtenergisystem på de här människornas axlar. Jagblev faktiskt riktigt orolig när jag läste ipropositionstexten på s.11 i betänkandet attmiljöministern förutser att myndigheter somNUTEK, , , , lantmäteriet etc.,var och en inom sitt ansvarsområde, kommer att haen central roll när det gäller detmyndighetsanknutna samarbetet.Inte ett ord står det om den småskalighet somexempelvis SERO, Sveriges EnergiföreningarsRiksorganisation, eller andra organisationer somsysslar med småskalig energi representerar. villjag rekommendera SEI, en av de organsiationersom fått förtroende att arbeta med dehär frågorna i , att söka samarbete medSERO.SERO är en organisation som representerartusentals människor från hela landet, vilka byggtsolfångare, vindkraftverk, minivattenkraftverk,flispannor, rötanläggningar med gaspannor,jordvärme etc., och som är specialister på att sparaenergi.Jag beklagar, men har inte ens kunnatförmå sig till att göra en utvärdering av de tusentalssmåskaliga projket på energiområdet som redanfinns och fungerar i . , och tyvärräven , är oftastorskalighetsfixerade och stödjer sig nästan alltidpå , som helt vänder ryggen till denenorma innovationsverksamhet som faktiskt finnspå det här området.Det här är människor som ägnar sig åt ideellverksamhet och som skulle få mycket gjort för litetpengar. Låt de bästa av dessa innovatörer byggaprototyper i , och . Se tillatt människor i de baltiska länderna får sammamöjligheter som vi i har att gå istudiecirklar där de lär sig att med små insatserspara energi och där de lär sig att bygga småskaligaanläggningar som omvandlar energi.Vårt beslsut kan ge möjlighet för dessasvenska uppfinnare att få vara med ochvidareutveckla bra produkter.Herr talman! Jag vill med dessa ord ge tyngd åt desmåskaliga projekten i samarbetet med de baltiskastaterna. Det gäller också de reningsverk som manavser att satsa på. Vi har väl alla hört talas omreningsverk i som har satsat på ochsom har kostat mycket stora pengar, pengar somman kunde ha utnyttjat betydligt bättre och gettmer effekt om man sparat något steg i reningen ochsett till att fler projekt kom till stånd. Så har vijobbat i . Sedan har vi succesivt byggt utreningen i stället.Jag förstår inte riktigt socialdemokraternasinställning i den här frågan. Varför inte försöka selitet mer positivt på detta? Är det inte bra att vi nusnabbar på utvecklingen litet och går in för att geden första hjälpen? Borde vi inte hjälpas åt att styrade här medlen rätt?Herr talman! Jag instämmer i betänkandet ochyrkar därför bifall till jordbruksutskottetshemställan.Anf. 163 ():Herr talman! pekade berättigatpå de problem som finns i när det gälleratt skapa förutsättningar för en god miljö- ochenergipolitik.