prot · GF0995 · 1992-04-09 00:00:00 — Arbetet bedrivs medmålsättningen att översynen skall vara färdig senastden 1 juli 1992.I ett interpellationssvar sade detansvariga statsrådet att hon ville invänta och seresultatet av utvärderingen avbruksvärdessystemet. Statsrådet sade också: ''Jagkan lugna såväl som BirgerAndersson med att regeringen avser att ta sig andessa frågor med stor kraft.'' Som jag redan tidigarehar framhållit bereds, eller kommer att beredas, idepartementet de flesta av de frågor som tas upp ireservationerna till betänkandet.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag blev litet konfunderad när jaghörde . Vem pratar BirgerAndersson egentligen för? Pratar han i sinegenskap av utredare i hyreslagskommittén, sominte fick fortsätta, eller representerar hanmajoriteten, som anser att man skall försvagahyresgästernas ställning?Jag respekterar mening att manbör stärka hyresgästernas ställning. Men den gårtvärtemot det resonemang som regeringspartiernanu för, inte minst med utgångspunkt i det vi hördei morse. Där talades det från sidaom att man skulle göra det lättare att vräkastörande hyresgäster. Det rimmar illa med detBirger här sade, att det inte skulle varaså enkelt att vräka människor.Vi har i vårt land en folkrörelse som representeraren stor mängd hyresgäster i en fin demokrati. Föratt kunna bemöta fastighetsägarna och derasjuridiska expertis och kompetens har man bildat enstark hyresgäströrelse. Regeringen driver , eftervad man kan förstå, den politiken att man skall slåsönder dessa fria organisationer, i syfte att försvagahyresgästernas ställning till förmån förfastighetsägarna, så att de kan sparka ut folk litethur som helst.Jag skulle vilja ställa en fråga till ,och jag hoppas att jag får ett rakt svar. Jag är oroligför att man är på väg att avvecklabruksvärdessystemet. Det var inte avsikten medutvärderingen. Den skulle gälla på vilka punkterman skulle göra förändringar. Är hans Centerparti förespråkare för att vi skall haett bruksvärdessystem även i fortsättningen? Jaghoppas att jag kan få ett svar på det. Jag respekterarBirger synpunkter ochsamförståndsanda när det gäller dessa frågor. Mentyvärr är det bara att konstatera att de rimmar illamed den verklighet vi lever i, med denfyrpartiregering vi har.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag skall svara på genom att säga följande. I 1989 årshyreslagskommitté ingick fyra politiker: tvåsocialdemokrater, en moderat och jag själv frånCentern. Jag tycker därför att det fanns anledningatt redovisa huvuddragen. I kommittén fanns samstämmighet. En del av de synpunkter somframförs i reservationer från densocialdemokratiska gruppen sammanfaller med detvi diskuterade i hyreslagskommittén. Det ärnaturligt att man inväntar remissvaren och denbehandling och beredning som behöver göras. Såvar det också Socialdemokraternasatt i regeringsställning. Detta är kompliceradefrågor.När vi hade interpellationsdebatten med statsrådetLaurén fick vi intrycket att man skulle ta itu meddessa frågor med kraft så fort man hade fått inremissvaren och synpunkterna när det gällerbruksvärdessystemet från statens institut förbyggnadsforskning. och jag fick ettlöfte i detta sammanhang att en proposition skullekomma under nästa riksmöte.Det uttalande i tidningen som syftar på gäller hyresförhandlingslagen.Där har och även ochModeraterna reserverat sig. Jag har härdet senaste betänkandet framför mig,1990/91:BoU9. Vi vill förenklaförhandlingssystemet. Vi anser att hyresgästerna iberörd fastighet skall kunna förhandla. Det skallvara en grupp eller förening av berörda hyresgäster.I dag är det en stor organisation som absolut skallstå bakom förhandlingarna för hyresgästernas del.Detta är ingen nyhet för , om hanhar läst reservationerna i tidigare betänkanden.Vi har från sida sagt att vi vill behållabruksvärdessystemet. Men vi har också sagt att vivill göra en utvärdering. har sagt även från sida är beredd attgöra justeringar i bruksvärdessystemet. Jag är litetförvånad över att Socialdemokraterna inte alls ärberedda att göra några ändringar. Vi vill vänta påutvärderingen och se vilket resultat den visar.Sedan får vi utifrån det ta ställning till vilkaförändringar som eventuellt kan behöva göras isystemet.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag måste säga till atthyresgäströrelsen inte har något monopol påförhandlingar om hyrorna.Anf. 21 HANS ():Fru talman! Jag tar till orda i denna debatt därföratt jag dels har varit ledamot och ordförande ilokalhyreskommittén, dels har varit ledamot i denhyreslagskommitté som harberört.Jag är förvånad över att man från majoritetens sidainte kan gå med på en behövlig utvärdering avlokalhyreslagstiftningen. Från praktiskt taget allade organisationer som företräderlokalhyresgästerna, nu senast frånKöpmannaförbundet, har man påtalat attutvecklingen har blivit allvarlig förlokalhyresgästerna. Lagstiftningen har varit ikraft . Det finns möjligheter att göraen utvärdering. Jag vill fråga omhan och hans parti inte ställer sig bakom att ensådan utvärdering kommer till stånd.När det gäller hyreslagstiftningen är jag någotförvånad över att det tog mansände ut det förslag som vi hade framlagt frånkommitténs sida. Sedan utsträcker man remisstidenså långt som till . Slutligen talarstatsrådet, som naturligtvis inte är närvarande, omatt en lagrådsremiss kan komma först till hösten.Då undrar jag verkligen: När kommer dennaproposition, om den över huvud taget kommer?Det är en form av förhalningstaktik som man härbedriver i en fråga som är en het potatis för delarav regeringen. Jag är inte överraskad över att vissadelar av regeringen gör det. Däremot är jagförvånad över att de inom bostadsutskottet som harvarit pådrivande nu inte har mera kurage. Det ärolyckligt att man inte driver på mera, för det finnsnu verkligen behov av de ändringar som harföreslagits av hyreslagskommittén. Särskilt tänkerjag då på det mycket stora antal vräkningar som nuförekommer; det var 6 000 under förra året.Det märkliga med det uttalande av statsrådetLaurén som vi lyssnade på var att hon inte nämndenågonting om det oroande med detta stora antalvräkningar. Vad hon talade om -- åtminstone i detpressmeddelande som gick ut -- var att det skulle blibättre bestämmelser för att avvisa störandehyresgäster. I övrigt tog inte uttalandet fasta på depositiva och konstruktiva förslag som syftade till attstärka hyresgästernas ställning. Men på den härpunkten är möjligtvis merainformerad om vad regeringen har för avsikter.Till sist vill jag säga något om att man har lagt neddenna hyreslagskommitté. Jag hörde aldrig någoninvändning från , att även denandra delen av hyreslagskommitténs uppgifterskulle behandlas och utredas på parlamentarisktvis. Det gällde hyresgästinflytande vid ändrings-och förbättringsarbeten, det gälldebostadsförvaltningslagen och tillstånd till förvärv avhyresfastighet. På alla dessa områden finns det ettbehov av en förändrad lagstiftning.Nu säger regeringen att detta skall handläggas inomdepartementet. Då undrar man verkligen vad detkan bli, med hänsyn till att de ministrar som harhand om dessa frågor ju inte har en överdrivetpositiv inställning till dem. Den parlamentariskautredningen hade behövt fortsätta sitt arbete, omman verkligen vill stärka hyresgästernas ställning.Anf. 22 ():Fru talman! Jag vill börja med hyreslagstiftningen.Hans Göran satt ju som ordförande ilokalhyreskommittén. De ändringar somgenomfördes efter det att kommittén hade lagt framsitt förslag trädde i kraft . Vi harfrån sida ibostadsutskottet lagt fram förslag om vissa smärrejusteringar. Men till allmän överraskning har HansGöran inte anslutit sig till våra förslag, utanhan har följt majoritetslinjen.När det gäller önskemålet om utvärdering avlagstiftningen säger vi från sida: Vi har juhaft den här lagen . Ofta är dessahyreskontrakt mångåriga. Det har varit mycketstora skiftningar i konjunkturen. Vi har haft enöverhettning, och har vi alltså en lågkonjunktur.I varje fall på de flesta orter har man nu en starkställning som hyresgäst när det gäller attomförhandla, eller förhandla sig till nyakontraktsbestämmelser. Vi tycker att det ärvärdefullt att man även får ta del av vad som harhänt . Jag tror att även HansGöran , om han tänker efter litet, vill se vadsom har hänt när det gällerhyresutvecklingen för lokalhyresgästerna.Jag vill gärna säga att jag tror att det blir nödvändigtmed en utvärdering. Men jag tycker att önskemåletfrån Socialdemokraternas sida kommer alltförtidigt. Låt oss vänta ett tag till och se påutvecklingen! Hyreskontrakten mellanlokalhyresgäster och fastighetsägare är mångåriga,och för att vi skall få ett tillförlitligt resultat måstevi alltså vänta ytterligare innan det kankomma en utvärdering.Hans Göran nämnde också 1989 årshyreslagskommittés arbete. Jag tycker inte att det ärfel med en lång remisstid, utan jag tycker tvärtomatt det är riktigt. I vårt arbete i kommittén upplevdeåtminstone jag att det var mycket kompliceradefrågor. Det innebär alltså att de remissorgan somfår ta del av det betänkande vi lämnat verkligenmåste ha tid på sig att komma med synpunkter.I interpellationsdebatten -- som Hans GöranFranck tyvärr inte hade möjlighet att närvara vid,trots att det var han som hade framställtinterpellationen -- lovade ju statsrådet att ta itumed de här frågorna med kraft.Anf. 23 HANS ():Fru talman! Min linje när det gällerlokalhyreslagstiftningen har varit alldeles klar. Jaggick på samma linje som majoriteten i kommittén,och jag har också vidhållit den ståndpunkten.Men det som är avgörande i nuvarande läge, ochäven har varit det i åtminstone , är att manverkligen får till stånd en utvärdering. Och enutvärdering tar tid, om man vill göra den seriöst. Enutvärdering när det gäller dessa frågor kan inte varakonjunkturanpassad, utan det är nödvändigt att fåden till stånd . På den här punkten ärkonsumentorganisationerna ense. Att inte BirgerAndersson delar den uppfattningen kan jag integöra så mycket åt.Slutligen: När det gäller bostadshyresgästerna kanman enligt min mening mycket väl tala om att manmed kraft skall göra saker och ting, men då bör juockså orden motsvaras av handlingar. Det somhittills är gjort är en fördröjning och en långhalningav frågan. Dessutom har det gjorts uttalandensom är negativa ur hyresgästernas synpunkt.Anf. 24 ():Fru talman! Till att börja med vill jag påminnaHans Göran om att lagutskottet redan1983/84 uttalade att hyreslagen var svårtillgängligoch svåröverskådlig. Men det dröjde ganska mångaår innan Socialdemokraterna kom med förslaget atttillsätta en utredning. Jag tycker att vi tillsammansarbetade mycket fint i utredningen och lade frampositiva och konstruktiva förslag.Men jag kan också understryka att det var mycketkomplicerade frågor. Jag tycker alltså att det ärvärdefullt med en lång remisstid. Ofta blir det ju såatt man från oppositionshåll, oberoende av om detär Socialdemokraterna eller vi som sitter iopposition, klagar över att remisstiderna är förkorta; vi hörde ju det tidigare här i en annan fråga.Att hyreslagskommittén inte blev helt färdig medvad man skulle göra enligt direktiven,sammanhänger bl.a. med att ordföranden självbegärde entledigande beroende på att han hade enmängd andra arbetsuppgifter. Sedan har man ocksåfrån departementets sida sagt att man är beredd attta itu med det som återstår enligt direktiven. Detbereds alltså inom departementet.Anf. 25 HANS ():Fru talman! Det är mera angeläget att BirgerAndersson driver på i dessa frågor, i stället för attförsvara en långhalning.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande bostadsutskottetsbetänkanden /92:BoU16 och betänkande BoU16Mom. 1 (det grundläggande bostadspolitiskamålet)Först biträddes reservation 1 av . med 113 röster mot 13 för meningsyttringenav i motsvarande del. 136ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 140röster mot 127 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 2 (införande av det s.k. räntelånesystemet)Utskottets hemställan bifölls med 141 röster mot127 för reservation 3 av m.fl.Mom. 8 (uppdrag till angående ekologisktbyggande m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 16 (ägarförhållandena i )Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 139 röster mot126 för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservation 15 av . 23 (stöd till ROT-verksamheten)Utskottets hemställan bifölls med 141 röster mot126 för reservation 18 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 28 (begränsning av räntebidragen för ny-och ombyggnader av bostäder)Utskottets hemställan bifölls med 140 röster mot128 för reservation 21 av m.fl.Mom. 38 (utbetalning av förnyelsebidrag)Reservation 27 av m.fl. bifölls med139 röster mot 128 för utskottets hemställan. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 42 (investeringsbidraget)Utskottets hemställan bifölls med 140 röster mot127 för reservation 30 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU15Mom. 1 (åtgärder för att stärka hyresgästernasställning)Utskottets hemställan bifölls med 139 röster mot127 för reservation 1 av m.fl.Mom. 4 (bruksvärdessystemet)Utskottets hemställan bifölls med 141 röster mot126 för reservation 4 av m.fl.Mom. 7 (bostadsanvisningsskyldighet)Utskottets hemställan bifölls med 197 röster mot 14för meningsyttringen av . 42ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.7 § Information från regeringen om densvenska EuropapolitikenAnf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Händelserna följer slag i slag påintegrationsområdet, och det är kanske inte heltlätt att få en överblick av läget. Jag finner det därförangeläget att från tid till annan -- och somuppföljning av tidigare lämnad information här iriksdagen -- redogöra för vad som hänt och vad sompågår. Detta sker inte minst mot bakgrund av denallt bredare debatt som börjar komma i gång.I dag vill jag informera om-- läget vad gäller EES-- förberedelserna för medlemskapsförhandlingen-- den särskilda informationssatsning som nuförbereds i regeringskanslietFru talman! EES-förhandlingarna, som inleddes ijuni 1990, avslutades som bekant iår. Då enades man om lösningar av de sistautestående frågorna, som rörde den judiciellakontrollen av hur skall tillämpas ochtolkas, hur tvister mellan parterna skall lösas samthur konkurrensrättsliga ärenden skall handläggas.De kompromisser som förhandlarna har enats omär klart tillfredsställande för svensk del.På initiativ av EG-parlamentet har delar av avtaletvarit föremål för en andra granskning av . Förhoppningsvis kan vi få ett positivtbesked från domstolen . Ominga komplikationer tillstöter kan avtaletundertecknas i samband med ettministermöte i inom utarbetaddepartementspromemoria har gått utpå remiss. Med den tidtabell som gäller avserregeringen att förelägga en propositionom anslutning till underandra hälften av maj. Siktet är fortsatt inställt på attavtalet skall träda i kraft , menen viss försening kan inte uteslutas.Ratificeringsproceduren kan dra ut i någotannat medlemsland.Fru talman! innebär ett viktigt stegnärmare EG. Men det utgör inte en tillräcklig basför vårt förhållande till EG i ett längre perspektiv.Skälet är enkelt: Gemenskapen är inne i endynamisk utvecklingsfas med siktet inställt på enfortsatt breddning och fördjupning avintegrationen.Det handlar inte längre enbart om dengemensamma, gränslösa marknaden -- hur viktigdenna än är -- utan om något mycket mera:-- ett närmare utrikes- och säkerhetspolitisktsamarbete,-- ett ekonomiskt och monetärt samarbete somskall leda fram till en ekonomisk och monetärunion,-- sociala frågor inkl. arbetsmarknads- ochjämställdhetsaspekterna,-- miljövård,-- energifrågor,-- forskning m.m.Det handlar om vår rätt att på likställd fotmedverka i detta arbete.Det ligger i vårt nationella intresse att delta fullt uti den process som pågår för att bygga ett nyttEuropa, grundat på en varaktig fredsordning ochstabil ekonomisk tillväxt. Vi delar Gemenskapenslångsiktiga mål -- det som kallas ''la finalitépolitique''. Och vi har välkomnat möte i , som har tagit ett historisktsteg på vägen mot ett allt närmare förbund mellande europeiska folken. Ett fritt och öppet Europadär demokrati, mänskliga rättigheter,marknadshushållning och välfärd för de enskildamänniskorna är ledstjärnor för politiken -- inte barapå vår kontinent utan också utanför Europasgränser -- ett som slår vakt om fri handeloch ett vidgat utbyte över gränserna.Vårt mål måste vara att gemensamt med andraeuropeiska länder lösa de problem vi alla står inför.Den övervägande delen av besluten kommer attfattas i de enskilda länderna och av de enskildamedborgarna. Det är detta som är avsikten mednärhetsprincipen.Fru talman! Det finns ett starkt stöd inom EG fören svensk anslutning. skulle, tillsammansmed de övriga EFTA-länder som delar vår ambitionatt bli medlemmar, stärka gemenskapen -- politisktoch ekonomiskt -- i ett skede där stora utmaningarväntar.Det Europeiska rådets möte i den 26--27juni blir en viktig mätare på hur snart vi kan räknamed att inleda våra förhandlingar. Kommissionenförväntas då lägga fram en särskild studie iutvidgningsfrågan, som bl.a. kan antas belysafrågan om EG:s institutioner införutvidgningsperspektivet. Förhoppningsvis kommerockså Kommissionens yttrande om Sverigesmedlemskapsansökan, den s.k. avin, att då ligga påEG-ländernas bord.Vi tror att förhandlingarna när de väl kommer igång kan gå rätt snabbt. Tack vare harvi redan klarat av kanske drygt hälften avförhandlingsmaterian.Vår preliminära analys av de förhandlingsområdensom återstår har visat att vi inte har anledning atträkna med några grundläggande svårigheter attgodta . Vi måste i sammanhangetvara medvetna om att EG normalt inte godtarnågra permanenta undantag från regelverket.Strävan bör därför vara att lösa uppkommandeproblem genom övergångsarrangemang av olikaslag.Bland viktigare områden och sakfrågor somaktualiseras i medlemskapsförhandlingarna vill jagsärskilt peka på följande områden, som inte täcksav :-- den gemensamma jordbruks- ochfiskeripolitiken,-- den gemensamma handelspolitiken (alltsåtullunionen och de handelspolitiska relationernamed utomstående länder),-- den regionalpolitiska utvecklingen,-- indirekta skatter,-- den ekonomiska och monetära unionen,-- den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken,-- vissa energipolitiska frågor,-- frågor om vårt bidrag till Gemenskapens budgetsamt vår medverkan i dess institutioner.Under varje rubrik aktualiseras en rad frågor, somvi nu utreder närmare och som jag gärna vill fästauppmärksamheten på:-- Inom ramen för tullunionen måste vi finna enlösning för hanteringen av textil och konfektion.EG avser, enligt förslag i , att behålla sinarestriktioner fram . Vi har redanavskaffat våra. Någon form av övergångslösningkan komma att behövas. Vi måste också säkra attEES-avtalets lösningar vad gäller väsentligaskyddsnormer för hälsa, miljö och säkerhetbevaras.-- På jordbruksområdet står vi inför något av ettrörligt mål, eftersom en större reform av EG:sjordbrukspolitik är kopplad till Uruguay-runda. Viktigt för svensk del blir att se till att denåkermark som omställs genom förändringarna i våregen jordbrukspolitik kan tillgodoräknas oss när viblir medlemmar. Fortsatt Norrlandsstöd är ettannat väsentligt svenskt intresse. Dessa frågoranalyseras i .-- Vad gäller fiskerifrågorna kommerförhandlingarna att koncentreras på beräkningenav fångstkvoter med utgångspunkt i vad vitillför EG i form av fiskevatten.-- Beträffande den ekonomiska unionen kankonstateras att klarar de s.k.konvergenskriterierna, som mäter ett landsekonomisk-politiska förmåga i förhållande tillövriga -- t.ex. inflation, statsskuld,budgetunderskott och valutastabilitet. Vårambition är att också skall föraen politik som motsvarar högt ställda krav på dessaområden. Vi kommer då också att hållaoss inom de ramar som uppställs i Maastricht-paketet.-- På skatteområdet, som avser den indirektabeskattningen, hänvisar jag till den promemoriasom presenterats av .-- EG planerar att avskaffa gränskontrollernainternt inom Gemenskapen både för varor och förpersoner. Regeringen har tillsatt eninterdepartemental arbetsgrupp för en genomgångav de alternativa kontrollmekanismer som i ställetkan aktualiseras. Självfallet måste den aktivakampen mot narkotika och terrorism fortsätta.-- De sociala frågorna inkl.jämställdhetsaspekterna har givits större vikt i EGsom följd av Maastricht-överenskommelsen. EG:snuvarande och kommande regler syftar till att läggafast ambitiösa miniminivåer, inte att hindra ettenskilt medlemsland från att gå längre än vadminimikraven föreskriver. Resultatet av mötet iMaastricht har stärkt oss i vår övertygelse omvikten av att i EG-samarbetet lyfta fram områdetarbetsmarknad och sociallagstiftning.-- Regionalpolitik är också i ljuset av ett EG-medlemskap framför allt en nationellangelägenhet. För att den gemensammamarknaden skall fungera måste alla medlemsländerrespektera för statsstöd. Dessa gerutrymme för att bedriva en aktiv regionalpolitik.Den svenska regionalpolitiken är till heltövervägande del förenlig med dessa regler. EG görockså stora satsningar på en gemensamregionalpolitik. Regeringens mål är att dessasatsningar även skall komma till del.-- Gemenskapen kan vilja aktualisera frågan omtillämpningen av våra vin- och spritmonopol. Denfrågan har dock i princip redan reglerats i . Vår uppfattning är att monopolen ärförenliga med Rom-fördragets bestämmelser,eftersom vi inte avser diskriminera utländskaprodukter till förmån för inhemska produkter.-- Vad gäller de institutionella och budgetäraspörsmålen skall nämnas sådana frågor somSveriges medverkan i unionens institutioner,effekterna på den svenska budgeten i ljuset av EG:sförestående budgetreform, medverkan ochdeltagande i de regionala och strukturellastödarrangemangen, biståndsfonden, EuropeiskaInvesteringsbanken etc.-- Sist, men förvisso inte minst, miljöpolitiken. Härblir utgångspunkten också imedlemskapsförhandlingarna att vi skall värna vårhöga skyddsnivå.Fru talman! Jag har från dennatalarstol understrukit att det är nödvändigt med ensaklig och allsidig debatt kring en så viktigframstidsfråga som vår anslutning till EG.I regi har en heldel informationsmaterial om EG och om vårarelationer med Gemenskapen givits ut. Eftersommedlemskap i kommer att få betydelse för helasvenska folket är det angeläget attinformationsverksamheten kring EG-fråganintensifieras. Alla i vårt samhälle bör besitta enkunskapsbas om EG och effekterna av det vägval vistår inför, detta så att alla kan följa med och ta aktivdel i den debatt som förs i EG-frågan.Regeringen avser i samband medkompletteringspropositionen förelägga riksdagenförslag om särskilda medel, totalt 50 milj.kr., förutökad och allsidig information om de europeiskaintegrationsfrågorna under det kommandebudgetåret. En informationsplan, som omfattarnästa budgetår och /94, kommerockså att presenteras. För att nå så stora delar avbefolkningen som möjligt är det betydelsefullt attorganisationer som studieförbunden, med redanväl upparbetade informationskanaler ochdokumenterad vana av folkbildning, beredsmöjlighet att delta i informationsverksamheten.Från sida kommer vi attintensifiera den informationsverksamhet som i dagbedrivs, fortfarande med avsikten att presentera enallsidig belysning av den europeiska integrationen.Vad gäller medel för kampanjskedet införfolkomröstningen, kommer regeringen attåterkomma i ett senare skede. Det är min ochregeringens förhoppning att dessa förslag kommeratt vinna ett brett stöd bland ledamöter.Anf. 27 ():Fru talman! Jag skall be att få ställa följande frågormed anledning av informationen.Den första frågan gäller hur man i regeringskanslietoch hur ministern själv har reagerat på den mycketmassiva kritik i de remissvar som inkommit.