prot · GF09107 · 1992-05-07 00:00:00 — I den avlämnadekompletteringspropositionen föreslås attytterligare 2,2 miljarder skall satsas på bl.a.vägobjekt.Dessa satsningar är stora och mycket glädjande.Jag tror att vi är överens i utskottet om att det skallvara stora satsningar. De möjliggör också att detidigare årens eftersatta investeringar ochunderhållsåtgärder kan börja vidtas.Även om de senaste besluten innebär en glädjandeinsikt om vikten av att ha en väl utbyggd ochunderhållen infrastruktur på vägområdet, finns detanledning att inte luta sig tillbaka med armarna ikors. Det behövs ännu större tillskott för attkomma i kapp det uppdämda behovet.Om skall få en uthållig ekonomi med högproduktivitet, måste vägnätet tillhöra de yppersta.Vi vet också att välfärdsutvecklingen under hela1990-talet starkt hänger samman med en kraftigtvidgad rörlighet.Det förs ofta i dessa sammanhang diskussioner omdet är på de större, mest trafikerade vägarna somsatsningarna skall göras eller om det är på de vägarsom av regionalpolitiska skäl anses viktiga. Därförär det intressant att , som ju är expert påområdet, i en nyligen presenterad skrift''Gemensamma vägar'' gör ett intressantkonstaterande. Det har funnit att avSveriges huvudvägar har en stor och växandebetydelse för välfärden. Tillsammans tar dessavägar hand om nästan två tredjedelar av all trafik.Man konstaterar att detta vägnät ger nytta för bådepersonoch godstrafik och för både när- ochfjärrtrafik. Samma vägnät är faktiskt det mestbeydelsefulla för små liksom stora orter. Manframför vidare, mycket riktigt, att investeringar idetta när också ger stora positivatrafiksäkerhetseffekter, utöver de regionalpolitiskaeffekter som det talats om.Herr talman! Utskottet har också uttalat attresurserna trots en betydande utökningen ärotillräckliga för att de vägpolitiska målen skallkunna nås och för att kompensera denkonkurrensnackdel som perifera läge iförhållande till våra viktigaste marknader påkontinenten innebär.En viktig beståndsdel, nästan den viktigaste, iarbetet med att få till stånd ökandeväginvesteringar är att få fram pengar. En av deviktigaste inkomstkällorna är utförsäljningen avstatliga företag. Därför är det viktigt attutförsäljningen kommer i gång och att den bliromfattande. Jag och många andra hälsar medtillfredsställelse regeringens presenteradeförslag om att bredda ägandet i . Men det ärbara början.Möjligheten för oss i att prioriterainvesteringar i vägnätet ökar ju snabbare densvenska ekonomin får fart. Regeringensekonomiska politik har just denna inriktning ochkommer att underlätta infrastrukturinvesteringar.Det är också med denna bakgrund viktigt attregeringens föreslagna politik blir verklighet.Det finns också enligt utskottet all anledning att sepå andra möjliga finansieringskällor vid sidan omstatsbudgeten. Med anledning av en motion omprivat finansiering av genom Bohuslänuttalar utskottet att det är nödvändigt att finnaalternativa finansieringsformer omväginvesteringarna skall kunna öka i tillräckligomfattning. Med hänsyn till att det finns en hel deloklarheter i detta specifika projekt anser utskottetatt detta finansieringsalternativ bör utredas vidare.Regeringen aviserar att man har för avsikt att tillåtahögre drivaxel- och boggietryck på de svenskavägarna. Dessa skall ökas till 11,5 resp. 19 ton.Regeringen har för avsikt att fatta definitivt beslutefter det att de överläggningar som pågår mellanvägverket och berörda intressenter har genomförts.En ökning av viktgränserna vore bra, och utskottetdelar regeringens bedömning i denna del. Inteminst och förhoppningsvis detframtida EG-medlemskapet talar för att dennaförändring behöver göras.Sedan har Socialdemokraterna föreslagit attytterligare ca 1,3 miljarder, utöver regeringensförslag, skall avdelas för väginvesteringar.Utskottet har rent allmänt, vilket också framgår avbetänkandet, ingenting emot ökade anslag. Men,och detta är ett viktigt men, det krävs sans ochbalans när det gäller hur väl underbyggda förslagenär i fråga om finansieringen.Det är viktigt att den svenska statsbudgeten inteförsvagas ytterligare. När man dess värre vet påvilka lösa boliner som de här förslagen baseras blirman faktiskt orolig. Socialdemokraterna föreslårytterligare utgifter på en mängd områden, bl.a.detta område. är de hårdnackademotståndare till exempelvis den viktigautförsäljningen av statliga företag. Jag konstateraratt i talarstolen sade någonting i stilmed: Om socialdemokraternas politik genomförs,står väl rustat inför framtiden.Men jag är, herr talman, inte ensam om att varaoroad för Socialdemokraternas ekonomiskapolitik. Jag kan ta tillfället i akt att i kammarenstalarstol citera en annan person som är mycketoroad. Han heter och bör varaganska bekant i de här lokaliteterna. Han har sagt:''men vad man då bygger upp är en position införnästa val som gör att socialdemokratin iregeringsställning kan bli livsfarlig för landet''.Socialdemokraternas förslag är illa underbyggt. Serman till Socialdemokraternas politik i allmänhetfinner man att den skulle medföra mycket storanackdelar för , och möjligheten att få frammedel till ytterligare infrastrukturinvesteringar påvägområdet skulle minska betydligt.Jag skulle vilja kommentera några av de tidigareinläggen, som framför allt har gjort.Han frågade vad vi anser när det gäller underhålletav vägnätet och om vi verkligen vill minskaunderhållet av vägnätet.Nej, vet lika väl som jag att detregeringen har föreslagit är att man i dagenskonjunkturläge, med pressade priser vad gällernyinvesteringar, kan ta de pengar som av denanledningen blir över till att satsa just på underhållav vägnätet. Där behöver inte varaspeciellt orolig.Vad gäller inflytandet över planeringen inominfrastrukturen är det också så, , atttrafikutskottet har behandlat en skrivelsefrån revisorer, där de tar upp dettaproblem. Utskottet tar med anledning av de förslagsom revisorer för fram initiativ till attuppmana regeringen att skynda på det här arbetet.Det tycker jag också är speciellt glädjande.När man fattade beslut om de automatiskafartkamerorna, som Ny demokrati berör, sade manatt verksamheten skulle utredas och utvärderas.Det framhåller utskottet ganska klart i dettabetänkande, som jag ser det. Jag tycker att det ärrimligt att avvakta den utredningen.Dessutom vet vi att den här verksamheten idagsläget inte förekommer alls. Företaget som ärinblandat i verksamheten har gått i konkurs. Jagkan meddela att jag inte sernågon direkt nackdel i det. Men, som sagt, vi fåravvakta utvärderingen av detta.Jag vill yrka bifall till utskottets hemställan isamtliga delar och avslag på samtliga reservationer.Men jag vill också ställa två frågor till iden här debatten.Jag har visat att Socialdemokraternas ekonomiskapolitik vore skadlig för landet. Den skulle ocksåminska möjligheterna att få fram viktiga medel förväginvesteringar. Hur skall Socialdemokraternafinansiera dessa investeringar utan ekonomisktillväxt, som blir resultatet av deras politik?Socialdemokraterna motsätter sig också en viktiginkomstkälla till vägbyggandet, nämligenutförsäljningen av statliga företag. Hur skallsocialdemokraterna finansiera de här satsningarna?Blir det ytterligare skattehöjningar, exempelvis påvägtrafiken, eller vilken typ av skattehöjningar blirdet fråga om?Anf. 8 BO () replik:Herr talman! Först höll en relativtlång utläggning om att underhållet var eftersatt.Sedan har jag läst vägbetänkandet från i fjor, därModeraterna begärde 1,4 miljarder ytterligare förunderhållet av vägarna. Nog tycker jag att det härär konstigt, . Anser ni attvägunderhållet är eftersatt? Anser ni att det behövssatsningar på vägunderhållet? Då måste man satsa iår, precis som i fjor. Utskottet beställde i fjor ökademedel, och vi anslår nu ökade medel. Ni säger nejoch minskar anslaget med 220 miljoner. Nog harjag, och jag tror flera med mig, svårt att förstå hurdet här kan gå ihop.Sedan säger att det måste vara sansoch balans i kraven. Då kan man fråga sig om denhär sansen och balansen skall komma till just som vihar bytt regering. I fjor var det opportunt att satsamycket pengar på vägunderhåll, men skall manminska anslagen. Jag tror att det är viktigt att vi görsatsningarna nu i lågkonjunkturen, för detförbereder oss för nästa högkonjunktur. Men detskapar också viktiga arbetstillfällen. Det är nu dehär satsningarna behövs.När det gäller finansieringen kan jag lugna JanSandberg. Vart och ett av de förslag tillutgiftshöjningar som vårt parti föreslår ärfinansierat till sista kronan. De omfattandeinvesteringar som vi föreslår i samband medbehandlingen av kompletteringsbudgeten längrefram är också finansierade till . JanSandberg kan sova lugnt. Vi tar ansvar för Sverigesekonomi, nu och som vi alltid har gjort.Anf. 9 () replik:Herr talman! nämner att vi frånregeringspartierna inte vill satsa på underhåll ochbyggande av vägar. nämner Bo Nilssonkompletteringspropositionen. Har inte Bo Nilssonläst den? Där föreslås det att vi skall satsaytterligare ungefär 2,2 miljarder påinfrastrukturen. Jag hoppas att här kange besked om att även han tycker att detta är englädjande satsning. Jag kan ha mycket gott samvetenär det gäller regeringens politik.Sedan säger också att alla de utgiftersom Socialdemokraterna föreslår är finansieradetill sista öret. Jag hoppas få en viss klarhet i dettanär Socialdemokraternas motion i anledning avkompletteringspropositionen presenteras.Man skriver i en reservation till detta betänkandeatt man skall ha raka rör mellan vägtrafiken ochväginvesteringarna och att man den vägen skallplocka fram nya pengar. Det är möjligen ett sätt attfå fram pengar, i stället för att sälja de statligaföretagen, som vi vill. Vad innebär de här rakarören? Är det höjda vägtrafikskatter för bilisterna?Är det ytterligare höjda bensinskatter eller är detandra skattehöjningar som man skall ta till? Det ärden bristen i sans och balans som jag märker när jagläser Socialdemokraternas olika förslag. Ge migbesked på den punkten, . Hur mycketdyrare blir det med de här raka rören för densvenska vägtrafiken och de svenska bilisterna?Anf. 10 BO () replik:Herr talman! När det gällerkompletteringsbudgeten och de 2,2 miljarderna harjag åtminstone inte uppfattat att de skulle gåtill att förbättra underhållet av våra vägar. Oavsettdet är summan otillräcklig. De 2 miljarderna räckerinte långt.Vi kommer, som jag sade, med ett omfattandeprogram för att förbättra vägar och järnvägar samtinfrastrukturen över huvud taget. Jag tycker att viskall behandla det programmet i vår. Det kommeratt bli ett omfattande program, och jag skulleförmoda att t.o.m. blir imponeradöver det program som vi har skapat efter att hadammsugit hela det här landet på dess behov. Helavår partiorganisation har varit engagerad, och vikan verkligen redovisa många projekt som är bådenödvändiga och viktiga för landets infrastruktur.När det gäller de raka rören säger vi att man nogmåste titta på alternativa möjligheter att finansieravägunderhållet, och jag tror att det gäller oavsettvilken regering som sitter. Jag är nästan övertygadom att regeringen avser att komma tillbaka mednågon form av nya finansieringsmöjligheter för justvägunderhållet. Jag tror som sagt inte att det harmed färgen på regeringen att göra. Jag tror att vikunde vara överens om det här. Det hade varit enfördel för saken.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jo, vi är överens om att det är viktigtatt satsa på infrastruktur. Men när jag vill ha merkonkreta förslag från , något som så attsäga utgör basen för alla uttalanden om ökaderamar och ökade satsningar, då är det enda beskedjag får att det skall vara raka rör i form av nyaintäkter från vägtrafiken.Jag har frågat vad det är för nya intäkter. Skallbilisterna tvingas betala mer i vägtrafikskatt eller ärdet fråga om höjda bensinskatter? Då hänvisar BoNilsson -- tro det eller ej! -- till den nuvaranderegeringen och säger att man avvaktar välunderbyggda och intelligenta förslag därifrån.Då kan jag säga till att vi redan har settmånga väl underbyggda och intelligenta förslagfrån regeringen, och det lär komma fler. Men att BoNilsson hänvisar till regeringens kommandeförslag, efter att här i stora ordalag ha talat omökade satsningar på infrastruktur, innebär ju atthans kritik mot regeringen faller platt till marken.Det är det konstaterande som jag tycker att mankan göra efter att ha lyssnat till den här debatten.Förste vice talmannen anmälde att Bo Nilssonanhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 12 () replik:Herr talman! När jag tänker tillbaka på valrörelsen,vill jag minnas att de borgerliga partiernasföreträdare talade om ett budgetunderskott på 20--30 miljarder under det kommande budgetåret. Medtanke på politiken med nedskärningar av offentligverksamhet och sänkta skatter och den typ avpolitik mot arbetslösheten som de avsåg att föraansåg vi att budgetunderskottet skulle bli bortåt 90miljarder kronor. Tyvärr fick vi fel. Det visar sig nuatt det kommer att gå upp mot 100 miljarder.Jan sade att försäljning av de statligaföretagen, kanske också av verken, skulle geresurser för satsningar på infrastruktur. Men de gerju redan resurser genom den avkastning som delevererar in till statskassan. Säljs företagen,kommer avkastningen att tillfalla någon annan.Eftersom köparna kanske till stor del inte finns iSverige, kan de pengarna mycket vältillfalla utländska ägare. Det kan gälla , ochdet kan gälla och Televerket.Vi kan också hamna i den situationen att de somköper statliga företag gör det bara för att komma åtmarknadsandelar och att de sedan lägger nerföretagen. I värsta fall står vi då med eninfrastruktur men utan företag. är i så fallinte det första landet som har råkat ut för detbekymret.Jan hade i utskottet en möjlighet att fåfram mera resurser till drift och underhåll avstatliga vägar -- 1 350 miljoner eller, om han hadegått på vårt förslag, 700 miljoner -- men han valdeatt göra upp med Ny demokrati om en snabbutredning om privat finansiering av . Tror JanSandberg att det är någonting som är realistiskt?Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag tycker att man skall pröva allamöjliga vägar att satsa påinfrastrukturinvesteringar, dock inteskattehöjningar. Vi får se om utredningen visar attdet är möjligt att få fram pengar från privataintressenter. Vi har haft andra projekt, exempelvis iStockholmsregionen, där privata intressen har varitmed i diskussionen. Låt oss avvakta vadutredningen kommer fram till.Bengt nämnde budgetunderskottet. MenBengt vet ju att grundorsaken till detsvenska budgetunderskottet är de ekonomiskaproblem som har och som till mycketstor del är ett resultat av den politik som har förtstidigare.Att vågar ta ordet budgetunderskotti sin mun förvånar mig litet. Jag har anklagat för att ha ett dåligt underbyggtbudgetalternativ och dåligt underlag för sina förslagom satsningar på infrastruktur, men jag vill säga attde anklagelserna är en västanfläkt i jämförelse medde omdömen som jag är beredd att avge om detbudgetalternativ som har fört fram.Att de borgerliga partiernas representanter iutskottet var litet kallsinniga till de ytterligare 1,3miljarderna som skulle satsas på vägar kan delvis haberott på -- har tänkt på det? -- att vivisste att det var på gång ikompletteringspropositionen ytterligare medel,större medel, 2,2 miljarder, just för satsningar iinfrastrukturen, där huvuddelen skall gå tillvägarna.Så egentligen skulle ochSocialdemokraterna kunna dra tillbaka yrkandetom bifall till reservationen om ökade anslag, medhänvisning till att regeringen ikompletteringspropositionen föreslår ytterligaremedel utöver de 1,3 miljarder som de yrkade bifalltill i utskottet.Anf. 14 () replik:Herr talman! Det budgetalternativ som vi lade frami januari höll. Vi redovisade då möjligheter attplocka fram totalt 15 miljarder utöver vadregeringen har tänkt sig. Så de satsningar vi harvelat göra hade givetvis rymts inom de förändringari förhållande till regeringsförslaget som vi föreslog.De 2,2 miljarderna i kompletteringspropositionenkommer vi naturligtvis att få diskutera i en nyomgång. Det beloppet är inte heller tillräckligt. Vårsatsning i januarimotionen på det vi kallar förinfrastruktur rör sig totalt om ca 10 miljarder.Anf. 15 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Jag ämnar inte yrka bifall till minmotion A437. Jag vill däremot ta tillfället i akt attprata för det som jag har tagit upp i den motionen.Ärendet kommer snart tillbaka på bordi samband med behandlingen avkompletteringspropositionen.Vi som bor i tycker att vi möter fördålig förståelse för de problem vi har. I ochMunkfors, där väg 62 går förbi, finns en kraftfullexportindustri. I bygden, som har ungefär 21 000invånare, produceras exportvaror för litet drygt 3miljarder kronor , i varje fall ett normalt år.Nu är det ju lågkonjunktur.Den privatägda järnvägen lades ned för ett årsedan, och håller inte normalEuropastandard. Järnverken i ochMunkfors har fått en utländsk ägare, frånÖsterrike, där man är van att köra på vägar somhåller Europastandard. Om man lastar en bil iÖsterrike, med de regler som gäller där, kan maninte köra hela vägen till utan att lasta om,möjligtvis i , och köra med två bilar därifrån.Jag tycker att det är litet förvånande att viktigaexportindustrier kan behandlas på det viset och atttrafikutskottet inte har visat större intresse för denhär frågan.I dag ligger det varsel i järnverk på halvaarbetsstyrkan, 700 personer. Vi som bor och verkari området försöker få hjälp från alla håll för att lösaproblemen. Det kommer att bli fruktansvärdasociala problem också med arbetslöshetstal sommed all säkerhet kommer att gå upp emot 25 %nästa år -- det kanske blir mera.I den situationen skulle det vara bra med litet extraanslag, för det skapar dels sysselsättning underbyggtiden, dels bättre förutsättningar för denindustri som finns kvar. Det kommer fortfarandeatt finnas stora exportindustrier i området, även omhela varslet fullföljs.Det är av den anledningen som jag har begärtordet, och jag hoppas att trafikutskottetsledamöter, oavsett vilket parti de tillhör, tänker pådet jag har sagt och tar hänsyn till det när frågankommer tillbaka.Jag tror att trots problemen med minskadsysselsättning och hög arbetslöshet är den typ avindustri som finns i och ytterstviktig för svensk industri. Ja, jag inte bara tror det,utan det vet jag. Därmed kan det väl vara slut påresonemanget i den frågan.Herr talman! Jag måste något kommentera det somJan sade om utförsäljning av statligaföretag, kopplat till byggande av vägar. I detsammanhanget nämndes . Detta kommer visäkert att diskutera i kammaren längre fram. Mennog är det väl så, att regeringen inte nu säljer ut dehär andelarna i . Vad man gör är väl att mangår ut och lånar pengar på andelar somsedan kan förvandlas till aktier -- då det alltså blirfråga om försäljning. Låna pengar ,räntebärande lån, kan man väl göra i vilken banksom helst. För det behöver man inte skriva utägarandelar i ett statligt företag.Anf. 16 () replik:Herr talman! Bo Finnkvist har rätt när det gällerden tekniska uppläggningen av det här steget avutförsäljningen av . Men jag sade också i mittanförande att jag såg detta som ett viktigt steg, ochatt jag gärna såg att utförsäljningen fortsatte medandra företag och på andra sätt. Jag tror att BoFinnkvist och jag i varje fall är överens om att det ärviktigt att få fram pengar till investeringar i vägar.Sedan kan vi ha olika uppfattningar om på vilketsätt vi skall få fram pengarna -- men detta varhuvudbudskapet i vad jag sade.Anf. 17 BO FINNKVIST (s) replik:Herr talman! Det är klart att det är viktigt att fåfram pengar till investeringar i infrastruktur; det ärju det jag har talat för. Men att sälja ut de statligaföretagen för att klara detta -- det tycker inte jag ärrätt. Vi har ju under den socialdemokratiskaregeringsperioden försökt sköta dessa statligaföretag på ett bättre sätt, och fått till ståndavsevärda vinster i den här företagsgruppen. Ochde vinsterna kan ju användas till bådeväginvesteringar och andra utgifter som staten har.Då är det dumt att sälja -- i varje fall sälja mycketkonjunkturkänslig industri i en lågkonjunktur. Detär väl knappast rätt tidpunkt om man nu skall väljaden här vägen.Anf. 18 ():Herr talman! Jag hade inte tänkt delta i den härdebatten. Utskottsmajoriteten har ju företrätts påett utmärkt sätt av . Men när jaghörde första inlägg, tyckte jag ändå attdet fanns anledning att göra ett par reflexioner.Det är mycket nyttigt med litet ombytta rolleribland. Och det är av många skäl bra, tycker jag, attSocialdemokraterna nu har hamnat i opposition.En av de effekter som har uppnåtts genom attSocialdemokraterna har hamnat i opposition är attde nu t.o.m. har börjat intressera sig förregionalpolitiska satsningar inomkommunikationsområdet. Detta har vi saknat i storutsträckning tidigare från Socialdemokraterna, närde satt i regeringsställning.Bo Nilsson är ju ny i trafikutskottet, och jag vet intei vad mån han har hunnit läsa igenom gamladebattprotokoll, gamla utskottsbetänkanden osv.Men jag tror att det där finns mycket intressant attläsa när det gäller just regionalpolitiken.Reservation 6, som socialdemokraterna har avgiviti utskottet och som behandlar regionalpolitik, ärklart tillgodosedd redan i utskottsmajoritetensbetänkande. Framför allt på s. 30 och 31 finns fleraformuleringar som klart visar att det är en myckettydlig regionalpolitisk inriktning i den nuvaranderegeringens och i utskottsmajoritetens strävanden.De önskemål som framförs i reservation 6 ärtillgodosedda.Vi noterar på s. 30 att den nuvarande majoritetenstår fast vid det tidigare beslutet att en större andelav de ordinarie väganslagen skall specialdestinerastill vissa regioner, dvs. , ,och . Vi skriver också:''Utskottet anser att man i princip bör eftersträva enlikvärdig standard på vägar med likartattrafikarbete, oavsett vägarnas geografiskabelägenhet''. Detta står alltså i majoritetstexten,och socialdemokraterna väljer att upprepa det i sinreservation.Överst på s. 31 står: ''Vidare vill utskottet betonaatt det vägpolitiska mål som syftar till entillfredsställande vägstandard i landets alla delar,även på det lågtrafikerade vägnätet, ligger fast. ''Herr talman! Jag vill bara avslutningsvis konstateraatt reservation 6 är ett ypperligt exempel påfullständigt onödiga reservationer där man slår invidöppna dörrar.Anf. 19 BO ():Herr talman! tycker att det är braatt vi har hamnat i opposition. tror jag att detredan före sommaren kommer att gå upp för väldigtmånga människor här i landet, inte minst för demsom är beroende av vägar och järnvägar, att dethade varit en stor fördel med en socialdemokratiskregering. Jag tror att kommer atthamna på defensiven i de här frågorna, och det ärhonom väl unt som regeringens representant.När det gäller regionalpolitik vill jag påstå att visocialdemokrater har gjort stora insatser förregionalpolitiken. Jag har själv tidigare suttit iarbetsmarknadsutskottet, och vet att det är så.Elving har betydligt svårare, tror jag,att umgås med sina moderata vänner än med ossnär det gäller regionalpolitiken.Sedan undrade om jag hadehunnit läsa gamla protokoll. En del har jag hunnitläsa, och när det gäller vägväsendet har jag lästförra årets betänkande. Man ser klart och tydligtskillnaden mellan dåvarande oppositionspartieroch nuvarande regeringspartier. Då var man rättpigg på att öka utgifterna. vill man t.o.m.minska dem, såsom jag har sagt i mitt tidigareinlägg.När det gäller reservation 6 har vi velatunderstryka, ännu litet mer än vadregeringspartierna gör, hur viktigt det är medsatsningarna på regionalpolitiken. Och jag tror attdet finns alla skäl att göra sådana markeringarframöver.Anf. 20 ():Herr talman! säger att fram i sommarskall folk få klart för sig att det hade varit en storfördel om man hade haft kvar en socialdemokratiskregering. Jag utgår från att då avser detregionalpolitiska perspektivet, eftersom det är detvi diskuterar.Det kan hända att det är så, men det måste i så fallinnebära att socialdemokraterna har svängt 180grader i sitt sätt att hantera regionalpolitiken.