prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Vifår möjlighet att återkomma till frågan i höst.Överläggningen var härmed avslutad.59 § Svar på fråga 1991/92:811 omfinansieringen av ett vårdnadsbidragAnf. 354 Socialminister ():Fru talman! har frågatstatsministern vilken finansiering som kommer attföreslås för det av regeringen aviseradevårdnadsbidraget. Frågan har överlämnats till migför besvarande.Regeringen har ännu inte tagit ställning tillomfattningen eller utformningen av ettvårdnadsbidrag och inte heller till finansieringen.Som regeringen har aviserat ikompletteringspropositionen är avsikten att i höståterkomma till i detta ärende.Då , som framställt frågan, anmältatt han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att JanAndersson i stället fick delta i överläggningen.Anf. 355 ():Fru talman! Jag tackar socialministern för svaret.Martin är tyvärr förhindrad att ta emotsvaret, och jag har därför lovat honom att göra det.Jag är själv motståndare till vårdnadsbidrag, ochjag har inte tyckt att något av alla de förslag som harkommit har varit bra. Jag skulle därtill vilja säga atttidpunkten är synnerligen illa vald för att lägga framett förslag till vårdnadsbidrag. Jag säger detta medtanke på den statsfinansiella situationen.Utrymmet för reformer är ju synnerligen litet pågrund av budgetunderskottet och den allmännaekonomiska situationen. Jag kan finna andrareformer, exempelvis på handikappområdet -- ochdär tror jag att jag är överens med socialministern --som är mycket mycket angelägnare än högsttvivelaktiga förslag när det gäller ettvårdnadsbidrag.För min del hoppas jag därför att man lägger dethär förslaget i papperskorgen och lägger på locketför gott.Överläggningen var härmed avslutad.60 § Svar på fråga 1991/92:838 om ochFN:s barnkonventionAnf. 356 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen avser göra för att skall leva upptill sina åtaganden enligt FN:s barnkonvention.Jag besvarade så sent som eninterpellation av i delvissamma ämne. Jag redogjorde då för en rad av deåtgärder som regeringen vidtagit för att bättreanpassa svenska förhållanden tillbarnkonventionens regler och principer. Jag ber attfå hänvisa till detta interpellationssvar.Flera av de områden som behandlas i den rapporttill Rädda barnen som refererartill har redan varit eller är nu föremål för åtgärderfrån regeringens sida. Detta gäller t.ex.asylsökande och flyktingbarn, barn och ungdomari fängelse, sexuellt exploaterade barn samt utsattabarn och deras familjer.I mitt svar till aviserade jagäven min avsikt att återkomma tillriksdagen med en proposition om inrättandet av enbarnombudsman.Anf. 357 ():Fru talman! Jag tackar för det något knapphändigasvaret på min fråga. FN:s konvention om barnetsrättigheter antogs 1989 och trädde i kraft ett årsenare när 20 länder hade ratificerat den. Sverigevar ett av de första länder som gjorde det. Iseptember skall lämna en rapport till ensärskilt utsedd kommitté om hur lever upptill konventionen.Mot bakgrund av allt detta tycker jag att det är rättallvarligt att det i en rapport till Rädda barnenredovisas att visserligen har en lagstiftningsom är helt i klass med vad konventionen krävermen att det på många områden brister när det gällerefterlevnaden av lagstiftningen. Socialministernnämnde i sitt svar att regeringen nu hanterar ochbehandlar åtgärder för flera av de grupper avutsatta barn som berörs i rapporten, men detframgick inte av svaret vilken typ av åtgärder manhar för avsikt att vidta.Jag funderar över om socialministern delar minuppfattning att det är mycket allvarligt att Räddabarnen bedömer det som att inte lever upptill sina åtaganden enligt konventionen. I rapportenredovisas t.ex. att det i den grupp som ibland kallasgatubarn i finns barn för vilka man harbeslutat om ett omhändertagande enligt lagen omvård av unga men för vilka det aldrig har funnitsnågon plats att komma till. De har i stället lämnatsvind för våg. Rapporten handlar dels om brister ivårt sätt att ta hand om de utsatta barngrupperna,dels om vad vi rent allmänt gör för barnen i vårtland. Det handlar om att maskorna i det vi kan kallaskyddsnätet kring barnen blir allt glesare, attfritidsgårdarna stänger, att det inte finnsfritisledare, att det inte finns personal i skolorna,att vi på många olika områden utarmar barnenshela livsmiljö och därmed inte lever upp tillkonventionen, eftersom den kräver att varje landtill det yttersta av sina resurser skall tillgodosebarns rättigheter.Anf. 358 Socialminister (fP):Fru talman! Jag delar inte riktigt när det gäller den generellabeskrivningen av hur barn har det i . Detfinns en hel del internationella studier sombekräftar att svenska barn har det väldigt bra,kanske bättre än barn i något annat land i världen.Men det finns förvisso problem, och jag tyckernaturligtvis att det är mycket allvarligt när man kanpåvisa -- om man kan påvisa -- att vi inte i Sverigeefterlever t.ex. eller de högrekrav vi ibland ställer från svensk sida.Vi har uppmärksammat flera av de här problemen,t.ex. flyktingbarnen, som jag nämnde i mittfrågesvar, och också många andra grupper av barn.I den interpellationsdebatt jag hade medEwa Hedkvist redovisade jag en lång radåtgärder som i alla fall delvis är ett resultat av attproblem och brister har uppmärksammats isamband med införande.Annika frågade konkret om barn som intehar kunnat placeras efter beslut enligt LVU. Det ärriktigt att det finns sådana problembarn, och dethar lett till att sedanbeställde ett förstatligande av den s.k. § 12-vårdeni . Det finns nu ett utredningsbetänkandesom är ute på remiss, och jag räknar med att tillhösten kunna återkomma till också idenna fråga med ett förslag. Syftena med ettförstatligande är dels att kunna erbjuda en merdifferentierad vård än vad som är möjligt förnärvarande, dels att säkerställa att det faktiskt finnsplatser i de fall då platser efterfrågas, så att vi kanundvika sådana situationer som på.Anf. 359 ():Fru talman! Socialministern delar inte minuppfattning, och det var inte min avsikt att målaupp någon dyster skräckbild av situationen iSverige. Men eftersom konventionen kräver attvarje land till det yttersta av sina resurser skallgarantera barnen deras rättigheter enligtkonventionen, måste det naturligtvis innebära attdet ställs större krav på i det avseendet,eftersom jämfört med många andra länderi världen är ett land med förhållandevis godaresurser. Det är mot den bakgrunden jag menar attdet kan finnas anledning att fundera över om viverkligen till det yttersta av våra resursergaranterar barn deras rättigheter.Jag tog ett konkret exempel när det gällersocialtjänsten, men man kan också nämna att detredan på 1970-talet riktades kritik mot det sätt påvilket familjehemsvården ofta utformades och motatt man inte lyssnade till barnen, att man inte utgickfrån barnens bästa, vilket också är ett krav somställs i konventionen. Vi skriver nu 1992, och vi harännu inte förmått förbättra heller idet avseendet. Jag tycker att det är mycketallvarligt.Anf. 360 Socialminister ():Fru talman! Jag delar att det finns stora brister isocialtjänsten vad gäller förhållandet till barnen.Som jag nämnde i en tidigare frågedebatt har detunder satts in speciella resurser, ochvi fortsätter med det också nästa budgetår för attbl.a. satsa på utbildning i barnkunskap försocialtjänstemän. Jag tror att det finns mycket storabehov på det området.Jag delar också uppfattningen att det är barnensbästa som skall vara utgångspunkten för många avvåra åtgärder. Det finns stora brister i det svenskasamhället. Vad jag reagerade mot i AnnikaÅhnbergs anförande var en beskrivning av attsvenska barn generellt sett skulle ha det dåligt. Denuppfattningen delar jag inte. Svenska barn har detväldigt bra, men för att det inte skall bli storaskillnader mellan barn i är det därför destomer angeläget att vi sätter in särskilda åtgärderriktade mot de barn i som far illa. Det finnstyvärr alltför många sådana barn.Anf. 361 ():Fru talman! Jag tycker att åtgärderna som redovisasär bra. Jag tycker också att det är mycket bra somsocialministern har sagt, att det troligenkommer ett förslag om inrättande av enbarnombudsmannainstitution . Jag troratt det är helt nödvändigt.Men jag funderar ändå över en sak som nämns irapporten till Rädda barnen. Det är att vi i ,som annars är ett statistiskt väl genomlyst land, fårman nog säga, saknar samlad kunskap om barnslivsvillkor och barns förhållanden.Jag undrar om rapporten som skall lämnatill FN kommer att innehålla en samladanalys, om den kommer att varaproblemorienterad, om den kommer att redovisade problem vi har och vilka åtgärder vi skall vidta.Jag hoppas att det blir en rapport som bliranvändbar i det fortsatta arbetet och inte enrutinrapport, där man så att säga redovisar hur detser ut på olika områden.Jag undrar också om man inte borde begära avlandets kommuner att de funderar över barnsförhållanden så att vi på det sättet får en samlad bildav situationen där.Anf. 362 Socialminister ():Fru talman! Låt mig nämna att vi har till FN:sbarnfond överlämnat en rapportdär vi gör en beskrivning av barns situation iSverige. Det är ett resultat av det barntoppmötesom hölls 1991, om jag minns rätt.Som jag redovisade, kommer vi med enrapport till som är föranledd avFN:s barnkonvention. Jag kan inte för dagen svaraexakt på hur den rapporten är upplagd, men jagutgår ifrån att den kommer att innehålla en hel deluppgifter av det slag talar om.När vi överväger hur barnombudsmannen eller detämbetet skall fungera, är en av de idéer som finnsatt barnombudsmannen eller med en annanperiodicitet skulle lämna en redogörelse tillregeringen om barns situation i som sedanskulle vidarebefordras till . Det skullenaturligtvis kräva en hel del insamling av speciellstatistik och information om hur situationen är förbarn i . Så vi hoppas att det skall kunna blien förbättring på det här området under dekommande åren.Anf. 363 TALMANNEN:Jag föreslår att debatten avslutas efter ett inläggfrån vardera sidan.Anf. 364 ():Fru talman! Avslutningsvis vill jag bara säga att jagockså tror att det är nödvändigt att man görinformationsinsatser för att se till attbarnkonventionen verkligen finns förankrad i heladet svenska samhället.Vi är alla medvetna om att kommunerna harknappa resurser, men jag tror att det är oerhörtviktigt att man förankrar så attdet i alla kommuner finns en medvetenhet om vilkaåtaganden vi har gjort när det gäller barnenssituation och att man har konventionen som ettunderlag och arbetar utifrån den på alla nivåer --kommunalt, regionalt och även nationellt.Anf. 365 Socialminister ():Fru talman! Det har gjorts ganska storaekonomiska satsningar från statsmakternas sida,med hjälp av arvsfondsmedel, för att spridakunskap om . Fleraorganisationer -- Rädda barnen, och andra --har framställt ett mycket bra informationsmaterialom barnkonventionen.Jag fick så sent som några trevligatecknade böcker, avsedda för små barn, för att deskall lära sig vilka rättigheter de har. Jag skall gärnaskicka över några exemplar till såsmåningom.Överläggningen var härmed avslutad.61 § Svar på fråga 1991/92:779 omkärnkraftsavvecklingenAnf. 366 Miljöminister ():Fru talman! . har frågat mig hurregeringen kommer att agera för att säkerställakärnkraftsavvecklingen i ljuset av att utländsktägande i svenska kärnkraftreaktorer kan bli enrealitet i framtiden.Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet gällerför kärnteknisk verksamhet i , oavsett vemsom bedriver verksamheten eller vem som ägerkärntekniska anläggningar.Också uttalande att kärnkraften skallvara avvecklad gäller kärnkraften iSverige, oavsett vem som driver kärnkraftverkeneller vem som äger dem.I regeringsdeklarationen slog regeringen fast attden s.k. energiöverenskommelsen ligger fast.Denna innebär att omställningen av energisystemetmåste, vid sidan av säkerhetskraven, ske medhänsyn till behovet av elektrisk kraft förupprätthållande av sysselsättning och välfärd. Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilkentakt den kan ske avgörs av resultaten avhushållningen med el, tillförseln av el frånmiljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga elpriser.Anf. 367 . ():Fru talman! Jag vill först tacka miljöministern försvaret. Jag har i min fråga fäst uppmärksamhet påen utveckling där regeringen är drivande, kan manväl säga.Det är två moment i den utvecklingen. Det ena äratt det pågår en privatisering av kraftindustrin iSverige. är bolagiserat, och regeringenhar uttalade planer på att sälja bolaget.Kommunerna, som är majoritetsägare iSydkraft, har planer på att sälja ut sitt aktieinnehav.Sydkraft är väl det bolag som har nått längst i sinaplaner att skaffa sig internationella partners. Detinnebär, som jag påpekade i min fråga, att vi ganskasnart ser tyska ägare till svenska kärnkraftverk, detvå reaktorerna i Barsebäck.Mitt antagande är då att den här utvecklingen, bådeprivatiseringen och internationaliseringen,kommer att innebära komplikationer när det gällerkärnkraftsavvecklingen. Det är väl klart att svensklag gäller för alla som verkar i , men vad jagförstår innebär kärntekniklagen i stort sett att detfinns laglig grund för att avveckla kärnkraftenendast när säkerhetskrav inte är uppfyllda ochingenting annat.Jag kan tänka mig att intresserade företagsjuristerskulle vilja ha överläggningar med statsmakten omnär man kan avgöra att säkerhetskrav är uppfylldaeller inte är uppfyllda. Det här kompliceras ocksåav -- om jag får anknyta till en debatt -- de stora investeringar som görs ikärnkraftsanläggningar, t.ex. nu i 3.Anf. 368 Miljöminister ():Fru talman! Jag håller inte med . ihans beskrivning att avstängning eller avvecklingkan ske enbart när säkerhetskrav inte är uppfyllda.Det var därför jag i svaret lade till formuleringarnafrån energiöverenskommelsen. Det handlar alltsåom en årlig avstämning av tillgång och efterfråganpå el och energi, med vissa restriktioner, och det äravgörande. Sedan kan naturligtvis säkerheten spelain när det gäller i vilken takt man avvecklarkärnkraftsreaktorer, liksom deras ålder.Det finns en annan aspekt på det här som nämner i frågan, och det är de uttalandensom har gjorts av . Jag har viamina medarbetare fördjupat mig i det ämnet.Företaget i fråga har mycket klart dementerat attdet skulle vilja göra anspråk på svenska förvar förkärnkraftsavfall.Man kan naturligtvis ha olika synpunkter på hurmycket tro eller misstro man skall rikta mot ettföretag, men jag bara konstaterar och noterar attde uppgifter som har förekommit i svensk press hardementerats direkt till de tidningarna. Jag harkopior på brev i det fallet.En tredje faktor som är viktig att komma ihåg närman diskuterar internationaliseringen avelförsörjningen är ju att samma effekter som vi harhaft av Nordelsamarbetet inom mycket välkan utsträckas till att gälla också större delar av våromvärld och . Det betyder i allmänhetbättre reservsituation och bättre möjligheter.Anf. 369 . ():Fru talman! Miljöministern var steget före mig. Jaghar över huvud taget inte syftat på vad tyskarnatänker göra med sitt avfall, utan jag har bara fästmig vid själva ägarfrågan och de komplikationersom jag anser att den kan innebära.Jag tror nog ändå att jag har rätt i sak, att går manpå lagtexten så är bristande säkerhet det endalagliga stöd man kan få för avveckling avkärnkraft. Energiöverenskommelsen får välnärmast betraktas som en utfästelse av de partiersom har skrivit under den och sedan som enavsiktsförklaring av regeringen.Vi hade en mycket kort men, tycker jag, belysandedebatt här i kammaren omenergipolitiken. Utskottsmajoritetens företrädareHadar , som varit med och förhandlat framenergiuppgörelsen, sade då att det inte alls är klartatt vi får en avveckling 2010, utan den kan mycketväl ligga betydligt längre bort.Anf. 370 Miljöminister ():Herr talman! Jag har klart angett vad som står ienergiöverenskommelsen. Sedan går det att göraolika bedömningar av frågan. Det är riktigt somRolf L. säger att det är en politiskavsiktsförklaring och ett uttalande av en bredmajoritet i . Åtminstone fem partier ståri dag bakom denna överenskommelse och dettariksdagsbeslut.Frågan om förvaring av avfall har diskuterats ianslutning till . I övrigt gällersvensk lag för utländska företag som köper in sig isvenska anläggningar likaväl som för svenskaägare.Anf. 371 . ():Fru talman! Har jag rätt när jag säger att det i dagbara finns lagligt stöd för avveckling av kärnkraftenpå grund av bristande säkerhet? När avserregeringen påbörja det lagstiftningsarbete som kanmöjliggöra en kärnkraftsavveckling? Det börjar blikort om tid.Jag har räknat på följande enkla modell. som utgångspunkt och hävdar att detinte är praktiskt möjligt att avveckla mer än enreaktor , är man framme vid . Detligger ganska nära i tiden, och åtminstone bordeskisser och tankar på hur en lag skall se ut prövasnågonstans.Anf. 372 Miljöminister ():Fru talman! Vi talar här om två olika principer. Dethandlar om en lag som regel och som norm för hurkärnkraftsverk skall hanteras, och det handlar heltriktigt om säkerheten. I övrigt är det fråga om enpolitisk överenskommelse och en politik som syftartill att förverkliga denna överenskommelse. Denpolitiken står vi för i den nuvarande regeringen.Sedan är det resultatet som avgör i vilken taktreaktorerna avvecklas -- precis som jag sade i mittsvar.Överläggningen var härmed avslutad.62 § Svar på fråga 1991/92:810 ombomullsodlingen och miljönAnf. 373 Miljöminister ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder miljöministern har vidtagit för att kommaåt problemen kring bomullsodlingens storamiljöeffekter.Sverige bedriver i olika internationellasammanhang ett aktivt arbete, bl.a. viakemikalieinspektionen och andra myndigheter, föratt minska riskerna med och minska användningenav bekämpningsmedel. Som exempel på sådantarbete kan jag nämna att inom -- på initiativ avSverige, och -- ett arbete påbörjatssom syftar till att begränsa riskerna frånbekämpningsmedel. I ett första steg skallförutsättningarna för en gemensam grundsyn vidbeslut om tillstånd av nya och gamlabekämpningsmedel undersökas. Till detta arbeteförs krav på minskad användning och ökadkontroll av bekämpningsmedel och våraerfarenheter.FN:s konferens om miljö och utveckling (UNCED)tar också upp frågan ombekämpningsmedelsanvändning. Bl.a. föreslåsåtgärder för att få en bättre kontroll av spridningoch användning av bekämpningsmedel före år2000. Detta innefattar givetvis ocksåbomullsproduktion. stödjer helt dettaförslag.Anf. 374 (nyd):Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Som jag ser det finns det främst tre orsaker till attbomullsodlingen håller på att utvecklas till en avvärldens stora miljökatastrofer.För det första används oerhört mycketbekämpningsmedel och starka insektsmedel.För det andra besprutas buskarna före varje skördmed avlövningsmedel. Det är starka kemikaliersom används för att löven skall falla av och för attbomullen skall kunna maskinplockas.För det tredje konstbevattnas odlingarna intensivt,och det gör att grundvattnet sjunker. Det blir dåtorka, och det blir svårt för andra växter att klarasig -- och jorden blåser bort.Vidare används vid klorblekning av textilierblekmedel såsom natriumhypoklorit och klorit.Dessa medel riskerar att bilda klororganiskaföreningar. Inom viss textilindustri förekommerförsök med att bleka med hjälp av väteperoxid istället för med klor. Väteperoxid, som ärnedbrytbart i naturen, går dock inte att använda föralla slags blekningar.Klorerade organiska ämnen i blekeriavloppklassificeras som stabila organiska ämnen. Liksomandra stabila eller persistenta ämnen, t.ex.tungmetaller, har stabila organiska ämnen följandeegenskaper. De är svårnedbrytbara, och de ärgiftiga för levande organismer. De är vidarebiotillgängliga, dvs. de kan tas upp och anrikas avlevande organismer.Under årens lopp har halterna av stabila organiskamiljögifter i havet byggts upp i bottensediment ochi levande organismer. Effekter som misstänks varaorsakade av sådana ämnen är t.ex.skelettdeformationer och sterilitet hos sälar. Andraeffekter är krökning av ryggraden och deformationav käkarna hos fisk. Vidare påverkas fiskarnasfortplantningsorgan, och parasitangreppen på fiskökar. Undersökningar visar, att när utsläppen frånskogsindustrierna minskar, minskar även skadornapå fisk i närheten av industrierna.Anf. 375 Miljöminister ():Fru talman! Det är inte svårt att kritiserahanteringen av bomullsodling. Det ligger mycket iLaila Strid-Janssons beskrivning. Tyvärr är det härinte något ensamt exempel. Det finns också andramissförhållanden i vår värld. Problemet är att det ärnödvändigt att agera internationellt i sådana frågoroch via internationell samverkan. Det är precis detvi gör.I finns det, som bekant, inte särskilt mycketbomullsodling. Under den korta tid jag harbefunnit mig i detta ämbete har jag ägnat mig åt attbacka upp kemikalieinspektionen. Man gör därmycket bra insatser för att stärka detinternationella samarbetet.Det gäller att bl.a. se till att vi samordnar vårainsatser främst i den rika världen, som ju ärkonsumtionsstyrande på området. är enviktig organisation på det globala området. Det ärockså naturligt att problemen medbekämpningsmedel även belyses underRiokonferensen. Problemet är alltså den indirektaeffekten och den påverkan som kan finnas iinternationellt samarbete.När den svenska allmänheten blir medveten om deproblem som här tar upp, är detklart att förändringar i livsstil ochkonsumtionsmönster påverkar mer direkt än vadsom går att åstadkomma via politiken, där manmåste gå den internationella vägen med indirektpåverkan och samverkan.Anf. 376 (nyd):Fru talman! Jag tackar miljöministern igen.Som miljöministern sade är det en stor del avbekämpningsmedlen som används just förbomullsodling.På av yta odlas bomull. Men avbekämpningsmedlen används i bomullsodlingen.25 % av bekämpningsmedlen i hela används ibomullsodlingen. av bekämpningsmedlen i används i bomullsodlingen. 25 miljonermänniskor i förgiftas avbekämpningsmedel. Allt detta framgår av enrapport från WHO.Sedan 1920 har bomull odlats vid Aralsjön.Bomullen har där kallats för det vita guldet.Vattennivån i sjön har sjunkit , och vattnetär så salt att ingen fisk kan leva där. Floderna ärstarkt förorenade av bekämpningsmedel. Entredjedel av alla graviditeter slutar i missfall.Mödradödligheten har tredubblats . Sju av tio har flytt från detta ofruktbaraområde. Visst är det här ett problem som vi måsteta till oss i Sverige.Anf. 377 Miljöminister ():Fru talman! Jag har ingen annan uppfattning änLaila . Det finns inte någonting attdiskutera i den huvudfråga som frågeställaren villta upp.Vi använder internationellt och i alltförmycket av bekämpningsmedel. Alltså måsteSverige på starkast möjliga sätt påverka andraländer att minska användningen avbekämpningsmedel. Vi har i själva en planatt sopa rent framför egen dörr för att kunna föregåmed gott exempel. Det är den metod som går attanvända.Det går att beskriva situationen hur mycket somhelst. Detta är vad som konkret är möjligt att göraoch vad vi också försöker att göra.Anf. 378 (nyd):Fru talman! väljer konsumenterna tvättmedelosv. som är så litet miljöstörande som möjligt. Deköper pappersvaror som inte är klorblekta, osv.Men hur är det med kläderna vi bär på kroppen?Hur skall jag som designer och producent av kläderi naturmaterial bära mig åt för att få tag i bomullsom inte är klorblekt och som inte har gått igenomdenna fruktansvärda miljöförstörande process?Konsumenterna och importörerna är inte dumma.De har rätt att få reda på detta. Där harmiljöministern ett ansvar som ytterst ansvarig förmiljöfrågor i . Det behövs alltså inte enlagstiftning, men däremot en upplysningskampanjoch krav på både importörer och producenter avkläder och inredningstyger att märka sina varormed att de inte är gjorda av klorblekt bomull.Är miljöministern beredd att medverka till att enupplysningskampanj om de stora miljöproblemen iproducentledet kommer till stånd eller att slopatullarna på miljövänlig bomull -- som alla har gjort?