prot · GF0997 · 1992-04-21 00:00:00 — Att det inte ärdetsamma som jämställdhet för de andraregeringspartierna vet jag.Jag undrar också om anser attdet utredningsförslag -- om det nu finns -- som harredovisats i Ekot gagnar jämställdheten? Det ärmin konkreta fråga. Oavsett om förslagetförverkligas eller ej, kan väl svarapå frågan.Bengt säger också att det kanskebehövs kompletterande åtgärder, om man inför ettvårdnadsbidrag. Det skulle vara intressant att höravad det är för kompletterande åtgärder sombehövs.Anf. 162 Socialminister ():Herr talman! Först vill jag säga att inte heller jagser vårdnadsbidrag som ett alternativ tillförvärvsarbete eller barnomsorg. Jag konstateraremellertid att det finns en hel del föräldrar,huvudsakligen mammor, som när deinte får någon kompensation alls gärna vill varahemma hos sina barn när de är små. Jag tycker inteatt det här förslaget, framför allt inte frånjämställdhetssynpunkt, är det bästa alternativet. Påden punkten vill jag ge ett alldeles klart besked tillMargareta Winberg.Jag kan däremot konstatera att alla inte delar minavärderingar. Som politiker och som socialministerhar jag också skyldighet att visa respekt för demänniskor som har en annan uppfattning. Detekonomiska avbräcket för dem som väljer att levapå det här sättet är väldigt stort. Jag tror att redanen tusenlapp till skulle innebära att deskulle uppleva sin ekonomiska situation heltannorlunda. Jag håller alltså inte med om att detskulle vara betydelselöst om man införde ettvårdnadsbidrag på . Detinnebär emellertid inte att det inte är önskvärt attdet kanske läggs på en något högre nivå.Anf. 163 ():Herr talman! Det finns fler, väldigt egendomliga,effekter av de förslag som har redovisats i pressenoch som jag vill ställa frågor om. Det har t.ex. sagtsatt man inte skulle få småbarnstillägg om man harsitt barn på ''dagis'' eller hos dagmamma och på detviset åtnjuter kommunala bidrag. Bidraget skulledock kunna erhållas under andra omständigheter,t.ex. om man har dagmamma svart eller omföräldrarna arbetar i skift med varandra ochförsöker klara barntillsynen själva, något som göratt man får ett oerhört slitsamt liv. Är det bra förbarnen? Är det bra för föräldrarna? Ger det störrevalfrihet och trygghet? Alla de refererade förslagenvisar att man är beredd att offra barnens trygghetoch välfärd, föräldrarnas valfrihet och jämställdhetför ett vårdnadsbidrag, som i pengar räknat ärmycket mindre värt än det flerbarnstillägg somredan finns i barnbidragssystemet.Jag kan inte förstå hur kanmedverka till detta.Anf. 164 ():Herr talman! Vi socialdemokrater menar attkvinnor inte är någon konjunkturregulator. Dethänder lätt, vid lågkonjunktur och arbetslöshet, attmånga kvinnor kanske säger att . är bättre äningenting. Kvinnor har rätt till ekonomisksjälvständighet, precis som männen. Det trodde jagatt liberalerna också ställde upp på.Barnen är vår framtid, . Ensammanhållen barnomsorg som är tillgänglig föralla barn på lika villkor är bäst för alla barn. Detbästa vore om socialministern, folkpartisten , såg till att förslaget om vårdnadsbidragkastades i papperskorgen.Anf. 165 ():Herr talman! säger att det inte ärdet bästa alternativet. Ändå är ni i , somhar fina traditioner när det gäller jämställdhet ochsom har stått sida vid sida med oss och drivitutvecklingen frammåt till den punkt där vi nu är,beredda att offra detta därför att andra vill ha ettalternativ som ni inte upplever som det bästa. Jagär mycket ledsen över det. Jag har tidigare känt attvi har kunnat arbeta tillsamman i denna fråga, enav få frågor visserligen. har vi emellertid inteens den frågan gemensam.Anf. 166 Socialminister ():Herr talman! Vi skall inte offra någonting. Dethandlar inte om att riva några system, tvärtom. Viskall se till att bygga ut barnomsorgen och attbehålla bidragen till barnomsorgen. Jag är mycketbestämt emot tanken att ta några pengar därifrån.Det finns inte något utrymme till det.Man kan däremot diskutera detta medföräldraförsäkring. Det handlar inte om att offraförsäkringen på något sätt, utan det handlar om attdiskutera ersättningsnivåer. Det är ju inte allomgivet att det skall vara just . Varför inte 100 %eller ? Detta är något som måste diskuteras.Jag delar helt uppfattning attkvinnorna inte skall vara någonkonjunkturregulator. Jag konstaterar emellertidsamtidigt, även om det inte stämmer med minapersonliga värderingar, att det finns många kvinnorsom också i högkonjunkturer gärna vill varahemma när barnen är små. Detekonomiska avbräck de då tvingas till är förstort, varför jag tycker att det är rimligt att införaett vårdnadsbidrag som gör att också de får ett visstekonomiskt stöd. Det skulle vara intressant att höradamerna utveckla synen på den punkten. Finner nitanken helt orimlig att de kvinnor som redan i dagväljer att vara hemma skall få något ekonomisktstöd alls?Anf. 167 ():Herr talman! Mina barn befinner sig i den åldern kamrater funderar över eller håller påatt skaffa barn. Oerhört många av dem är ledsna,besvikna, oroade och chockade. Det som händerdem är att den tid som de kan vara hemma medbarnen blir kortare och att ersättningen blir sämre.Skall ni avskaffa , dvs. sänka den totalaersättningstiden , blir tidenkortare. Ersättningsnivån blir sämre ochmöjligheten för föräldrarna att komma överens omhur man på ett vettigt sätt kan sträcka ut tiden, föratt kunna vara hemma hos barnen litet längre än ettoch , minskar med de konstruktionersom nu diskuteras. De här människorna är väldigtoroliga.Det som jag trodde att min generation skulle kunnage våra barn, nämligen en riktigt god möjlighet attta hand om sina barn och sitt liv, snyter ni dem pånu rakt framför näsan. Jag är oerhört ledsen för ochupprörd över att detta skall behöva ske när jagtrodde att vi var framme vid möjligheten att ge demett gott liv.Anf. 168 ():Herr talman! Jag tycker att det är fel att trixa medord. säger: Vi offrar ingenting.Självfallet är det ett offer att mista . Detär klart ett offer det handlar om att från 60 kr.per dag fr.o.m. till 15:e, dvs.1 800 kr. , gå ned till . i månaden.Det är också ett offer att sänka ersättningen från90 % till . Det är litet falskt att karakteriseradet på det sätt som har gjorts.Hur vi ser på det har redovisat. Vi ivårt parti är fullständigt överens. Vårdnadsbidragligger inte i tiden. Det är inte ett inslag i en modernfamiljepolitik. Det håller vi fast vid.Anf. 169 Socialminister ():Herr talman! Låt mig konstatera att nisocialdemokrater inte tycker att det är rimligt mednågot ekonomiskt bidrag alls till de kvinnor somtrots allt tycker att det är värt att stanna hemma,kanske också en och annan man.Jag vet åtskilliga av era partivänner, med NancyEriksson och i spetsen, just försöktehävda de här kvinnornas uppfattning, när ni i detSocialdemokratiska partiet förde den här debattentidigare , när den familjepolitiskadebatten blossade upp.Man kan dela denna uppfattning på ett personligtplan eller inte, men vi måste ändå konstatera attsådana kvinnor finns. Jag tycker att det är rimligtatt med hjälp av någon form av vårdnadsbidrag visaatt vi uppskattar den insats som de gör och att detekonomiska avbräck som de tvingas till blir någotmindre. På den punkten förstår jag att ni inte delarmin uppfattning. Ni tycker att de får klara sig medbara mannens lön. Det beklagar jag.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1991/92:657 om övergreppmot äldreAnf. 170 Socialminister ():Herr talman! My har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta med anledning avsocialstyrelsens avlämnade rapport''Övergrepp mot äldre i hemmet''.För ett år sedan fick i uppdrag attkartlägga och beskriva förekomsten av våld motäldre i hemmet. Våld och utnyttjande av äldre är ettstarkt skuld- och tabubelagt område, och det ärmycket svårt att få kunskap om de våldshandlingaroch övergrepp som sker inom hemmets väggar.Socialstyrelsen beskriver i sin rapport attbakomliggande faktorer till våld och övergrepp ärkomplicerade och att forskare inte är eniga omvilka de mest framträdande riskfaktorerna är.Övergreppen torde hänga sammanmed familjeproblem eller en svår social situation iform av missbruk, psykisk sjukdom, osv.Vi vet genom internationell forskning och genomdet arbete som nu utfört att våld ochövergrepp mot äldre förekommer, ofta dolt föromvärlden och svårt att kvantifiera. Det är väl käntatt anhörigomsorgen står för en omfattande andelav det totala vårdarbete som ges äldre ochhandikappade. Det är oerhört viktigt attkommunerna uppmärksammar dessa stora insatser,behovet av stöd och avlastning och den risk förövergrepp som kan bli följden då ett tungtvårdansvar känns övermäktigt. Jag har för avsiktatt i nära samråd med överväga vilkaåtgärder som kan vara motiverade med anledningav rapport.Anf. 171 MY ():Herr talman! Först vill jag tacka socialministern försvaret. Jag tycker att det här är ett väldigt stort ochallvarligt problem, och det är därför jag har velatpeka på det. Det är mycket större än vad vi anar.Enligt utredningen tenderar dessa övergrepp attöka. Jag tror därför att det är väldigt viktigt medinformation. Jag ser detta att vi i denna kammaresamtalar om dessa frågor som en viktig del iinformationsflödet.Socialministern säger att han ämnar i nära samrådmed överväga åtgärder. Min förstafråga till socialministern blir: Kan det tänkas i samarbete med försökeråstadkomma en bred information till allmänheten,där man talar om att det här är någonting somexisterar och någonting som vi alla måste hjälpas åt,lägga oss i, bry oss om och försöka upptäcka.Får jag sedan beröra de anhörigas roll. Många avdessa övergrepp utförs av anhöriga. Vi vet att 80 %av all äldreomsorg sköts av anhöriga. Vi vetockså att de anhöriga som begår dessa övergreppofta är missbrukare och har problem, men vi vetockså att en stor del av dessa anhöriga är människorsom själva är gamla och som vårdar gamlamänniskor, kanske dementa, och som därför har ettotroligt tungt vårdarbete.Jag skulle vilja upprepa det krav som jag ställttidigare i denna kammare, nämligen att den personsom är misstänkt att ha en demenssjukdom skall fådetta utrett och klarlagt. Om den anhöriga fårvetskap om att det är en demenssjukdom som denkära lider av, är det kanske lättare att hanteraproblemet. Det kan också vara så att det församhället då blir lättare att fånga in den anhöriga ien anhöriggrupp och ge kunskap. Då blir min frågatill : Kan regeringen tänka sig attmedverka till att vi får ytterligare möjligheter tillutredning om misstänkta demensfall?Anf. 172 Socialminister ():Herr talman! Det är en delvis annan fråga som MyPersson tar upp. Men det är klart att vi på olika sättskall verka för att misstänkta demensfall utreds.Det är oerhört viktigt både för att kunna ställa rättdiagnos och kunna ge rätt behandling till dessapersoner och naturligtvis för att kunna ge anhörigariktig information om vad det är fråga om och vadsom kan väntas av en person som lider avsjukdomen.Den utredning som har gjort pekarju egentligen på en rad andra problem, som MyPersson också var inne på, nämligen i första handproblem med personer som är missbrukare och pågrund av sitt missbruk begår våldsgärningar ochpersoner som är så hårt belastade, att de kanske itrötthet och av irritation begår våldsgärningar motsina nära och kära. Det är inte så att de kommunalaorganen, som i första hand kommer i kontakt medsådant, förhåller sig passiva när de upptäcker detta.I de allra flesta av de fall som socialstyrelsenrapporter har åtgärder vidtagits. Man haromplacerat personer, och man har gått in med stödoch avlastning för anhörigvårdare. Det är inte ettproblem som man har upptäckt nu och som manförst nu börjar bearbeta, utan det har bearbetatstidigare.Men det finns skäl att fundera på detta.Socialstyrelsen har i sin rapport framlagt en delförslag som handlar om information, anhörigstöd,krisgrupper för de äldre, jourplatser osv. Det finnsskäl att diskutera och fundera vidare på vilka dessaåtgärder som är lämpliga att vidta.Mitt besked till My är att jag kommer att isamråd med överväga dessa frågor ifortsättningen.Anf. 173 MY ():Herr talman! Jag skulle vilja gå litet grand in påpersonalsituationen. Det talas i rapporten om attpersonalen måste få bättre utbildning för attupptäcka den här typen av misshandel, för den ärsvår att upptäcka. Det talas också ominformationsplikt. Det finns en lagstiftning i USA.Jag är gud bevars inte för lagstiftning i fråga omvare sig äldre eller yngre, men jag undrar omsocialministern kan tänka sig att vi skulle kunna hanågon form av informationsplikt -- för en sådan harvi inte -- eller en skyldighet för dem somarbetar med gamla att på något sätt vidarebefordradet om de starkt misstänker misshandel eller rentav känner till det, för att man skall kunna vidtaåtgärder. Detta sker alltså inte alltid i dag.Anf. 174 Socialminister ():Herr talman! Jag tycker att det låter som en rimligåtgärd att de anställda som upptäcker att detförekommer våld hos gamla skall rapportera detvidare. Det förvånar mig något om det inte sker . Jag skulle gissa att det i de fall som refereras isocialstyrelsens rapport och där åtgärder harvidtagits handlar om ett resultat av att det harrapporterats av någon, t.ex. de anställda, som harupptäckt detta. Sedan är det naturligtvis ocksåviktigt att vi har tillräckliga resurser för att avlastaanhöriga som gör viktiga vårdinsatser. Anhörigastår för en mycket stor del av vården, som MyPersson påpekade i sitt anförande. Det är viktigt attdet finns avlastningsresurser, att man t.ex. harresurser för växelvård och liknande. Där har vi engemensam uppgift att se till att kommunernaverkligen får behålla dessa resurser. Det finnsmånga som är ute och hugger efter deresurserna och gärna vill använda dem tillnågonting annat.Anf. 175 MY ():Herr talman! Får jag bara påpeka att de fall som tasupp här är otroligt få. Det finns väldigt mångadolda fall. Det är kanske dem jag litet merafunderade på.Ytterligare en fråga: Jag undrar hur statsrådetställer sig till det förslag som finns i rapporten, måhända skulle ha någon typ avkontaktperson för de äldre. De påpekas här att detkunde finnas -- ett namn som kanske inte låter såväldigt adekvat i sammanhanget -- enbrottsofferkonsulent. Vi har en sådan i landet, iKarlstad. Den personen har intervjuats -- han lyderunder polismyndigheten -- och han har sagt att detär ett otroligt stort mörkertal vad gäller misshandelav äldre i hemmet. Han har sagt att det här är ettjättelikt problem. Är det kanske så attbrottsofferkonsulenter -- vilket märkligt ord! -- ärnågonting som vi skulle sträva efter att ha på fleraplatser och att det skulle kunna hjälpa oss i kampenmot misshandel mot äldre i hemmet?Anf. 176 Socialminister ():Herr talman! Jag tror att problemet medmisshandel inom familjer över huvud taget ärväldigt stort, och av naturliga skäl ett ganska doltproblem. Det är inte sådant som man talar om. Detkan handla om misshandel av äldre, men också avbarn och kvinnor. Det här är ett problem som harblivit mer observerat och som vi har all anledningatt lägga större vikt vid i framtiden.Om det rätta sättet att gå fram är att habrottsofferkonsulenter vet jag inte. Det vi gör nu äratt satsa mer resurser för att utbildasocialtjänstpersonal för att den lättare skall kunnase den här typen av problem och lära sig att hanteradem. Sedan får man pröva olika vägar. Jag är intealls låst på denna punkt utan är öppen för olikaförslag. Jag känner inte närmare till modellen medbrottsofferkonsulent, så jag vågar inte ha någonuppfattning om ifall det är rätt väg att gå.Anf. 177 MY ():Herr talman! Får jag bara påminna om att det varpå 60-talet som vi började uppmärksammabarnmisshandel. Det var vi börjadeuppmärksamma kvinnomisshandel. är det 90-talet, och börjar vi uppmärksamma misshandelav äldre i hemmet. Det är hög tid att göra någontingåt det.Låt mig slutligen återkomma med min allra förstafråga, den massiva och breda informationen, sominte skall skrämma utan upplysa, så att vi alla sommedmänniskor kan hjälpa till. Avsersocialministern att försöka aktivera en sådan bredmassiv opinion mycket snart, kanske viasocialstyrelsen?Anf. 178 Socialminister ():Herr talman! Det tillhör de saker som jag fårdiskutera med om.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1991/92:666 om en lag ombarns rätt till barnomsorgAnf. 179 Socialminister ():Herr talman! har frågatstatsministern om regeringen kommer att läggafram ett förslag till en lag om alla barns rätt tillbarnomsorg. Frågan har överlämnats till mig förbesvarande.Regeringen kommer i denkompletteringsproposition som skall lämnas tillriksdagen att avisera ett förslag omutvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet tillhösten.Anf. 180 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Det här är juen följfråga, som kanske var ganska given efter dendebatt som socialministern och jag hade här för 14dagar sedan. Då uttryckte jag min glädje, somsedan förtogs av de artiklar som förekom itidningarna efteråt.Svaret var kort och egentligen helt intetsägande,mot bakgrund av de rykten som varit och dendebatt som fördes alldeles här i kammaren.Man måste fråga sig: Hur ser en utvidgadlagreglering ut? Är det fortfarande troligt att detblir en lagreglering liknande den som finns vadgäller 6-åringarna, alltså en skyldighet förkommunerna?Anf. 181 Socialminister ():Herr talman! Saken är litet mer komplicerad än så,för det finns enligt socialtjänstlagen en skyldighetför kommunerna att tillhandahålla barnomsorg,inte bara för 6-åringar utan även för andra.Skillnaden mellan 6-åringarna och de övriga barnenär att kommunen är skyldig att anvisa en plats för6-åringarna. Någon sådan skyldighet finns inte närdet gäller de övriga.Det har enligt min uppfattning visat sig att den härregleringen är otillräcklig, såsom den ser ut förnärvarande. Därför tycker jag att det finnsanledning att skärpa lagstiftningen, antingen så har en uttalad rättighet eller så attskyldigheten är tydligare för kommunerna än vadden är enligt dagens lagstiftning. Exakt hur detlagtekniska skall regleras har regeringen ännu intetagit ställning till, men det principiella beskedet harjag givit tidigare, och jag har upprepat det i dag:Regeringen återkommer med ett förslagtill utvidgad lagreglering. Utvidgad lagregleringsäger jag därför att saken inte är oreglerad ,utan det finns redan en reglering i socialtjänstlagen.Det vi överväger nu är en skärpning avsocialtjänstlagen på den här punkten.Anf. 182 ():Herr talman! Regeringen återkommer ,säger socialministern. Men socialministern är välmedveten om vad som pågår i kommunerna, attkommunerna slaktar barnomsorg? Hur kommerdet att se ut ? Om socialtjänstlagenverkligen hade den skärpa som behövdes, skulledet inte gå att göra på det sätt som kommunerna göri dag.Anf. 183 Socialminister ():Herr talman! Nej, det är alldeles riktigt attsocialtjänstlagen inte har den skärpa som behövs,och det är därför som vi talar om att ytterligareskärpa socialtjänstlagen. Påståendet attkommunerna slaktar barnomsorg är inte korrekt.Jag har fått frågor tidigare av andra kolleger iriksdagen om detta, vilket gett mig anledning attkontrollera saken hos både . De förnekar bestämt att någonsådan slakt pågår. Det har förekommit att man harlagt ner barnstugor och placerat om barnen, omman har haft överkapacitet i vissa områden. Menatt kalla det för slakt är att använda ett brutalarespråk än vad verkligheten motiverar.Anf. 184 ():Herr talman! Då skulle jag rekommendera BengtWesterberg att åka till kommun och tittavad som pågår där. Man har helt enkelt sagt upp allbarnomsorgspersonal, i avsikt att kraftigt skära nerbarnomsorgen. I samband med denna slakt -- jagvill verkligen kalla det för slakt -- behandlas jubarnen väldigt illa. Kanske all personal i enbarngrupp försvinner. Förhoppningsvis ersätts denav annan personal, men då kanske inte med likastor personal eller med personal som har sammautbildning.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1991/92:661 omregionalpolitiska satsningar i DalarnaAnf. 185 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaregionalpolitiska satsningar som Dalfolket kanräkna med. Frågeställaren anger som bakgrund tillfrågan att regeringen nu försöker sälja ut statligatillgångar, bl.a. och Domnarvets iBorlänge. Han hävdar att försäljningsintäkternaskall användas till samhällsinvesteringar.Statens främsta uppgift inom närinspolitiken är attange ramar och regelsystem för näringslivetsverksamhet och bidra till att skapa betingelser förlångsiktig tillväxt. Staten bör inte styrautvecklingnen i enskilda företag eller branscher.Regeringen har därför begärt och fått riksdagensbemyndigande att genomföra försäljningen avstatligt ägda företag. För att inte minska statensförmögenhet har regeringen föreslagit att dessamedel bör användas till investeringar iinfrastruktur, som skapar förutsättningar förtillväxt, eller för att amortera statsskulden. Deresurser som frigörs för investeringar skallsjälvfallet komma olika regioner till del.Anf. 186 ():Herr talman! Jag vill först tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Låt mig börjamed en precisering. I det inledande stycket i svaretsäger arbetsmarknadsministern att frågeställaren''hävdar att försäljningsintäkterna skall användastill samhällsinvesteringar''. Nej, herrarbetsmarknadsminister, jag hävdar att ochdärmed Domnarvets inte skall försäljas.Men om nu så blir fallet, har regeringen hävdat skall använda sina resurser bl.a. församhällsinvesteringar.I detta inte särskilt klarläggande svar sägs det attfrågan är om dessa medel skall användas förinfrastruktursatsningar -- som skall skapaförutsättningar för tillväxt, enligt vadarbetsmarknadsministern säger -- eller användasför att amortera statsskulden. Detta är ett viktigtval. I regeringsrummet ärarbetsmarknadsministern omgiven av nog såglupska skattesänkare. Som gammalbudgetminister vet jag att ett sätt att skapautrymme för skattesänkningar är att amorterastatsskulden, pressa statsskuldsräntorna ochminska belastningen på statens utgiftssida. Är detockså arbetsmarknadsministerns argumentation iregeringsrummet, eller är det den gamle kämpenför regionalpolitik som i regeringsrummet talar församhällsinvesteringar och regionalpolitik?Mina frågor till arbetsmarknadsministern är: Vadtycker arbetsmarknadsministern själv? Tycker hanatt man skall sänka statsskulden med dessa pengaroch därigenom få ned skatterna, och i så fall förvem? Eller skall man använda pengarna församhällsnyttiga investeringar i regionalpolitiken?Anf. 187 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det finns stora behov när det gälleratt förbättra rikets infrastruktur. Iregeringsförklaringen står det ju att hela landetskall ha bra vägar och goda järnvägar. Som OddEngström känner till tidigareläggs nu ett antalinvesteringar för att underlätta i lågkonjunkturen.Det kommer nya sådana förslag ikompletteringspropositionen på fredag.Jag ser det som synnerligen nödvändigt att skapagoda villkor för samtliga företag och regioner. Detgår inte att nog understryka vikten avframkomlighet på olika sätt. Hur fördelningen blirmellan olika områden beror också på den mängdsom skall säljas ut. Man skall naturligtvis intehantera försäljningen så, att det blir en sämreägare, utan man måste få en minst lika bra ägaresom staten. Det är ett ansvar för dem som handhardessa utförsäljningsfrågor.För min del vill jag inte göra någon sådanprecisering som att t.ex. avförsäljningspengarna skall gå till infrastruktur och10 % till statsskuldsamortering, men jag villunderstryka vikten av en god infrastruktur.Anf. 188 ():Herr talman! börjar det att bli klarare, och detär jag mycket tacksam för. Tack för att vi tog oss enliten bit längre.Arbetsmarknadsministern sade att vi skall väntanågra dagar, och sedan får vi se vad vi har atthoppas på i fråga om insatser. Jag skulle gärna viljahjälpa arbetsmarknadsministern litet grand påtraven.I är man alldeles klar över att om manförlorar en så säker och stadig utkomstmöjlighetsom och Domnarvet utgör för en osäkerframtida ägarkonstellation, måste denna ersättasoch följas upp med mycket konkreta insatser. Låtoss börja med kommunikationerna.