prot · GF09125 · 1992-06-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:125Onsdagen den 3 juniKl. 9.001 § Val av en ombudsman(justitieombudsman)Företogs val av en ombudsman(justitieombudsman).Anf. 1 . ():Fru talman! Hans Ragnemalm har avsagt siguppdraget att vara justitieombudsman, och han harentledigats med verkan från den 1 september 1992.Med anledning härav har konstitutionsutskottetberett frågan om val av en ny justitieombudsman.Konstitutionsutskottet föreslår enhälligt attriksdagen för tiden fr.o.m. tilldess att nytt val har genomförts under fjärde åretdärefter till justitieombudsman utsergeneraldirektören och chefen för datainspektionenStina Wahlström.Kammaren biföll förslagoch utsåg därmed--för tiden från den 1 september1992 till dess nytt val genomförts under fjärde åretdärefter--tilljustitieombudsmangeneraldirektör § Utökning av antalet suppleanter i EES-utskottetValberedningen hade enligt ett till kammareninkommet protokollsutdrag föreslagit att antaletsuppleanter i --för att beredaVänsterpartiet representation i detta utskott--skulle utökas från 15 till 16.Kammaren biföll denna framställning.3 § Val av suppleant i EES-utskottetFöretogs val av en suppleant i EES-utskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i EES-utskottetGudrun ()4 § Ny riksdagsledamot m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare förriksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (fp), ,utsetts till ny ledamot av fr.o.m. den 1 juli1992 sedan () avsagt sig sittuppdrag som ledamot av riksdagen.Till ersättare för riksdagsledamöter har utsettsLotta , , och Andres ,(båda fp).Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 1 juni 1992Lars § Justering av protokollJusterades protokollet för den 27 maj.6 § Totalförsvarets fortsatta utveckling1992/93--1996/97Föredrogsförsvarsutskottets betänkande1991/92:FöU12 Totalförsvarets fortsatta utveckling1992/93--1996/97 (prop. 1991/92:102, prop.1991/92:101 och förs. 1991/92:14).Anf. 2 ():Fru talman! Inför de femåriga försvarsbeslutenbrukar de fyra stora traditionella riksdagspartiernaförhandla sig fram till en gemensamsäkerhetspolitisk analys. Så har skett också dennagång. Det inledande kapitlet i regeringensproposition /92:102 om säkerhetspolitiken ärdärför en produkt av den försvarsberedning somfungerade fram i år.Under de årtionden då vår säkerhetspolitiska miljödominerandes av öst--väst-konflikten var dettasäkerhetspolitiska samförstånd en viktig nationellmarkering. I det radikalt förändrade som vinu lever i finns inte samma yttre tryck. Därför ärdet inte mindre glädjande att vi lyckats ta fram engemensam text som beskriver vår syn på Sverigessäkerhetspolitiska läge och på huvudlinjerna i densäkerhetspolitik vi vill föra. Det är värdefullt inteminst med tanke på de EG-förhandlingar som visnart ska ge oss in i.Den senaste försvarsutredningen, 1988 årsförsvarskommitté, havererade , därföratt partierna i centrala frågor stod alltför långt ifrånvarandra. Dagens enighet blev möjlig sedan denuvarande regeringspartierna i ettslag bytte åsikt och anslöt sig till densocialdemokratiska linjen. Konkret gick det till så,att man övertog den tidigare regeringens text iplaneringsanvisningarna till ÖB från februari 1991i fråga om mål och inriktning för det militäraförsvaret.Innehållet i den texten hade moderater,centerpartister och folkpartister tidigare tagit starktavstånd från. Speciellt lovade förevalet mycket stora ökningar i försvarsanslagen.Lars hade exempelvis i brev tillförsvarsanställda i Karlskorna strax före valetutlovat ca 27 nya miljarder till försvaret, ochförsvarsutskottets värderade ordförande har litetsnopet medgivit att han nog före valet lovade ca 20nya miljarder.Man kan undra hur de försvarsvänliga väljare nukänner sig som lockats med sådana frikostiga löftenföre valet och som efter valetfår helt andra besked. Överbudspolitikens syfte varnaturligtvis att bidra till ett regeringsskifte, och detuppnådde man. Att väljarna blev grundluradeockså i denna fråga hoppas man väl skall vara glömtom tre år.Att det nu efter valet sker en bred uppslutningbakom huvudlinjerna i den socialdemokratiskasäkerhets- och försvarspolitiken är naturligtvisnågot som vi glädjer oss åt. Vi har dessutomtillfredsställelsen att föra fram samma åsikter iförsvarsfrågorna efter valet som vi redovisade förevalet.Den nya regeringens huvudlinje, livligt propageradav dess försvarsminister, är att satsa mindre påkvantitet i försvaret för att ha råd med bättrekvalitet. Antalet brigader minskar, och regementenoch andra etablissemang läggs ned eller flyttassamman. Det sparar pengar som kananvändas för moderna vapen och annan materiel.Kvalitetshöjningen består i huvudsak i attregeringen fullföljer de materielprojekt somstartades under den socialdemokratiskaregeringen. Det är bra. Det är också bra att denmoderatledda regeringen föreslår en krympt militärorganisation.Vi som var har inte glömt medvilken energi och andramoderater och centerpartister bekämpade deregementsnedläggningar ochorganisationsminskningar som 1989 beslutades avriksdagen.Man kan se försvarspropositionsom ett andra -- och i pengar räknat -- betydligtkortare steg i riktning mot en satsning på mer avkvalitet och minskad volym. Ett tredjekompletterande steg bör enligt vår uppfattning tasunder den närmaste femårsperioden. Och ett fjärdesteg i samma riktning kommer säkerligen 1997, omdet inte sker drastiska förändringar i densäkerhetspolitiska miljön.Även om vi är överens med regeringen om densäkerhetspolitiska analysen drar vi något olikaslutsatser av den. Regeringen anser det nödvändigtatt öka försvarsanslagen med drygt 7 miljarder framtill 1997 och har dessutom byggt in en automatik ianslagen som ger försvaret hela 8 nya miljarderunder den därpå följande femårsperioden utan attnågra nya beslut behöver fattas.Den här ökningen av försvarsanslagen förefallerinte vara säkerhetspolitiskt motiverad, utan måstenärmast ses som ett resultat av de oansvarigavallöften om kraftigt höjda militärutgifter sommoderaterna spred omkring sig före valet. Attfolkpartiet också i den här frågan blivit överkört iregeringen är uppenbart för alla.Vi socialdemokrater föreslår däremot oförändradplaneringsram för försvaret . I ettEuropa, där alla stater i vårt närområde drar nedsina militärutgifter, är också en oförändrad nivå enklar markering av att vi känner behov av att garderaoss för säkerhetspolitiska överraskningar mot slutetav 90-talet. För att under de närmaste fem årenklara av att höja kvaliteten och att ställa om till enny struktur föreslår vi ett engångsbelopp på 2,8miljarder. Det tar nämligen tid innanorganisationsminskningar ger spareffekter.Vi säger definitivt nej till en årlig uppräkning avmaterielanslagen utöver den vanligapriskompensationen. Det är dessa somkostar 8 miljarder redan nästa beslutsperiod. Sådanbudgetautomatik försöker vi ju komma bort ifrån ialla andra sammanhang. Det är därför mycketförvånande att det folkpartileddafinansdepartementet ställer ut sådana här dyraväxlar . Men kanske är det ett utslagav liberal uppgivenhet: ''Efter oss syndafloden''.Vi socialdemokrater föreslår dessutom -- och det ären viktig del av vår partimotion -- att 4,5 miljarderunder femårsperioden satsas på att skapa civilajobb på de orter som drabbas avregementsnedläggningar och krymptförsvarsindustri. Vårt förslag skulle gynna bl.a.orter som , , ,, och Gävle.Regeringen däremot lyfter inte ett finger för attdirekt stödja de kommuner och regioner somförlorar sysselsättningstillfällen till följd av dagensbeslut här i . På den här punkten kommerregeringens linje att segra i kvällens votering medhjälp av nydemokraternas röster.Eftersom det var något vi kunde förutse redanunder utskottsbehandlingen gav visocialdemokrater i utskottet aktivt stöd till HansLindblads motion, Fö46 yrkande 5, som är ettförslag i linje med vårt, även om det inte handlarom några 4,5 miljarder. På det här sättet har viåstadkommit ett tillkännagivande som innebär attregementscheferna vid I 14 i och P 6 iKristianstad förbanden finns kvar -fram till -- får frihet attdisponera regementets pengar för att hjälpapersonalen till nya jobb. Det går bra att läsa om dethär på s. 106 i betänkandet och i hemställan punkt89.Vi söker nu efter möjligheter att låta dessa friareformer för användningen av den lokala militäramyndighetens pengar gälla också 1 i Södertäljeoch F13 i . Om kammarkansliet hittaren formell möjlighet för ett sådant yrkandekommer vi socialdemokrater att rösta för det vidkvällens votering.De 4,5 miljarder som vi vill sätta in för att skapa nyajobb tänker regeringen i stället använda till att hållai gång en alltför stor militär organisation. Genomatt behålla för många regementen, flottiljer,brigader och flygdivisioner kommer kvaliteten attbli lidande. Jag är övertygad om att regeringenmåste ändra dagens beslut på den här punktenredan före 1997, om inte satsningen på kvalitet skallurholkas. Det insåg också Folkpartietsrepresentant i försvarsberedningen, KerstinEkman, och föreslog skriftligen 14brigader i stället för regeringens 16.Till det säkerhetspolitiska avsnittet hör också att visocialdemokrater begär att en oberoende skall tillsättas. Den bör få tilluppgift att utvärdera och analysera det senasteårtiondets undervattenskränkningar, indikationerom undervattenskränkningar och denubåtsjaktverksamhet som har bedrivits.En sådan kommission bör också genominternationella kontakter försöka skapa ökadklarhet kring den främmande ubåtsverksamhetenpå svenskt territorialvatten. I det nya finnsdet möjligheter att få fram nya fakta kringubåtsverksamheten. Inte minst borde ledarna i detnya vara angelägna om att städa undansådant som störde våra relationermed . Regeringarna i de nya baltiskastaterna och i andra Östersjöstater borde varaintresserade av att hjälpa till. Och varför inte frågaJapan liksom de stora västliga staterna.Den rapport en sådan oberoende civil kommissionlämnar får sedan vara vägledande för framtidaåtgärder.Under den tidsperiod en oberoende civilkommission skulle komma att granska styrdesSverige av socialdemokratiska regeringar. Denledande opponenten mot den förda ubåtspolitikenvar . Det är därför mycket märkligt attsamme nu gör allt för att slippa tillsättaen oberoende civil . I ställetsamlar han gamla ubåtskompisar som EmilSvensson och omkring sig istatsrådsberedningen. Vad är det för hemligheterdetta triumvirat försöker dölja genom att säga nejtill en oberoende civil ? Eller ärdet så enkelt som att inte vill ha sin egenyviga ubåtsretorik kritiskt granskad?Den här ubåtsskuggan kommer att följa till dess han ställer upp på att sprida ljus överdet som är dunkelt i denna sak.Riksdagen kommer att uppmana regeringenatt tillsätta en ny parlamentariskförsvarsberedning. Det är ett beslut som kan blistyrande för hanteringen av försvarspolitiken underde närmaste åren och innebär ett bifall till densocialdemokratiska partimotionens krav på dennapunkt.Den viktigaste uppgiften för en sådan ny beredningblir naturligtvis att följa upp genomförandet av''försvarsbeslut 92'' och diskutera de mångakompletterande beslut som måste fattas underfemårsperioden. Det gäller bl.a.omstruktureringen av flygvapnets organisation, därÖB redan har i uppdrag att komma med nyaförslag. Men det blir säkerligen också aktuellt attdiskutera strukturfrågor som gäller armén ochmarinen, inte minst när det visar sigatt regeringen varit överoptimistisk och inte kanklara kvalitetsmålsättningen.Det vore synnerligen pinsamt om avprestigeskäl inte utnyttjade den möjlighet den nyaförsvarsberedningen ger att förbättra allt det sombrister i det försvarsbeslut vi skall fatta senare här . Det skulle främst skada försvaret. Att mediatolkar den nya försvarsberedningen som attriksdagen sätter en ''parlamentarisk överrock'' påförsvarsministern bör inte ta alltförhårt. Det kan vara bra att ha en överrock om detbörjar blåsa kallt och snålt. Det bör definitivt varatill hjälp när borgerligaminoritetsregering vill ge säkerhetspolitiska besluten bred parlamentarisk förankring.Att regeringen bara representerar en minoritet häri och i försvarsutskottet återspeglas bl.a.i att det till skrivningarna rörande åretsförsvarsbeslut fogats inte mindre är 15 styckentillkännagivanden, dvs. mera väsentliga ändringar iregeringens förslag.Det är naturligtvis ett faktum att enförsvarsminister aldrig har fåttbakläxa på så många punkter i en storförsvarspolitisk proposition. Detta skall ses motbakgrund av den hybris som utmärkte den AndersBjörck som i lånta fjädrar presenteradepropositionen . Överorden var många,men jag skall villigt medge en viss beundran för detsätt på vilket försvarsministern fick ett förslag somi huvudsak var ett fullföljande av densocialdemokratiska försvarspolitiken att framståsom något nytt och omvälvande.Inte ens när det gäller höjningen av anslaget med7,3 miljarder kan riktigt mäta sigmed som under innevarandefemårsperiod lugnt, effektivt och utan störreåthävor ökade anslagen till försvaret med ettbetydligt större belopp räknat i dagenspenningvärde.Handen på hjärtat, , vad är det somär nytt, mer än att övergett sintidigare försvarspolitik?Civilförsvarets effektivitet är av stor betydelse förbefolkningens förtroende för vårt totalförsvar. Detinses tyvärr inte av alla militärer och tydligen inteheller det nya garnityret på försvarsdepartementet.Regeringens försök i propositionen att begränsacivilförsvarets uppgifter och minska anslagen i realapengar är beklämmande läsning. Utskottet gerbakläxa och kräver att en stor parlamentariskutredning om civilförsvarets mål, uppgifter ochorganisation . Det är ett bifall till densocialdemokratiska partimotionen.Jag tror att det är viktigt att vi ägnar mer tid åtcivilförsvaret . De hot mot vår säkerhetoch välfärd som upplevs som mest sannolika underdet närmaste årtiondet handlar om miljökatastroferexempelvis till följd av kärnkraftsolyckor -- ellerekonomiska katastrofer i några av våra östligagrannländer. Sådana hot kan möjligen hanteras avett effektivt svenskt civilförsvar, som i framtidenvid behov även borde kunna sättas in utanför vårtlands gränser.När det gäller de större och för försvarets kvalitetavgörande materielfrågorna innebär regeringensförslag, som jag tidigare konstaterat, ettfullföljande av den tidigare regeringens projekt. Definansieringsfrågor som var öppna har lösts på ettbra sätt genom försäljning av några av försvaretsfastigheter i . Vi har därför inte haftnågra svårigheter att förena oss med regeringen påde flesta punkter.Men när det gäller anskaffning av en ny stridsvagnanser vi att nytt utredningsmaterial bör presenterasmot bakgrund av allt det som hänt ute i Europaunder . Vi avvisar inte tanken påinköp av nya stridsvagnar, men vi anser frågan varaav den dimensionen, inte minst ekonomiskt, att denbör föreläggas för avgörande sedanfärskt beslutsunderlag redovisats. Frågan börnaturligtvis tas upp i den nya parlamentariskaförsvarsberedning som regeringen tillsätter i höst.Vår reservation när det gäller det nya JAS-kontraktet är av liknande karaktär. Detta är detstörsta enskilda industriprojektet någonsin här ilandet med bindningar som sträcker sig överårtionden. Fjolårets riksdag beslutade, medinstämmande av de nuvarande regeringspartierna,att frågan om den andra delserien är en fråga förregering och riksdag att pröva. vill regeringensköta saken på egen hand och bara ha en in blanco-fullmakt av . Detta motsätter vi ossnaturligtvis.Likaså avvisar vi förslaget att ett förslagsanslag på1 . skall kunna användas för att ge etträntefritt lån på kanske flera miljarder under någraår. Vi är inte främmande för attbetalningsförskjutningar kan behövas, men de skalldå redovisas öppet och inte innehålla några doldasubventioner.Jag hinner inte i det här korta inledningsanförandetta upp hela serien av fredsorganisatoriska ärendensom behandlas i utskottets betänkande och i ettstort antal reservationer. Det kommer andrasocialdemokrater i försvarsutskottet att göra senarehär i dag.Jag koncenterar mej på en enda fråga, där jag anseratt utskottet inte visat tillräcklig självständighetgentemot departementets påtryckningar. Isynnerhet ett försvarsutskott får inte låta sigdegraderas till rollen som regeringenstransportkompani eller än värre knähundar.Det gäller förslaget att flytta luftvärnsregementetLv 6 från till I 16 i ochluftvärnets tekniska skola LvTS från tillÖstersund. Utskottet har presenterats mycketmotstridiga ekonomiska kalkyler.Luftvärnsinspektören har inför utskottet sagt attom det blir vinst eller förlust genom flyttningarnatill och beror på om denkompetenta personalen flyttar med. Vi anser oss hafått en klart bild av att det blir mycket betydandekompetensförluster vid en flyttning som detkommer att ta att hämta in. Likaså ansesnärheten till och verstäder iMölndal vara av central betydelse för utvecklingeninom det högteknologiska truppslag som luftvärnetnumera är.Luftvärnet skall ombeväpnas från ihuvudsak kanonluftvärn till renodlat robotluftvärn.Innan en översyn har redovisats över luftvärnetsframtida struktur bör inga stora nyinvesteringargöras.Till detta kommer att vi anser att det avberedskapsskäl är motiverat att ha ettarméregemente lokaliserat i eller i närheten avrikets andra stad och största exporthamn.Samverkan mellan Lv 6, kustartilleriet och I 15 iBorås borde dessutom ge underlag för betydadebesparingar.Vi socialdemokrater har utöver regeringens förslagredovisat ett flertal förändringar ifredsorganisationen, som skulle gebetydande besparingar och skapa ekonomisktutrymme för kvalitetshöjningar. Det är av sammaskäl vi nu motsätter oss en flyttning av Lv 6 ochLvTS från . Det ger inga besparingar, ochdet innebär en mycket allvarlig kvalitetsförsämringinom en viktig högteknologisk försvarssektor.Regeringens förslag beträffande Lv 6 och LvTS ärosedvanligt svagt underbyggt. Ett genomförandeskulle ge oss ett sämre försvar. Tyvärr tycks det nuha gått prestige i att driva igenom ett beslut i dennafråga.Ett annat av de regeringsförslag som visat sig dåligtunderbyggda handlar om att ersätta ca 1 500civilanställda i förråd och kök med värnpliktiga.Tanken har varit att en värnpliktig som en del av sinutbildning för krigsuppgiften skulle ersättaexempelvis en köksanställd under ca sex månaderav sin grundutbildning. Två värnpliktiga ersätteralltså i princip en civilanställd enligt dessa planer.Kritiker har talat om användning av värnpliktigasom ''grå arbetskraft''.Enligt den nya värnpliktslagen behöver försvaretbara utbilda de värnpliktiga som behövs ikrigsorganisationen. Omvänt skall de värnpliktigaunder sin grundutbildning få den kortaste och mesteffektiva utbildning som kan ges inför uppgiften ikrigsorganisationen.Utskottet slår också fast att den enda godtagbaragrunden för en utbildning är att den skall utgå frånbehov i krigsorgasnisationen eller från krav påförsvarsmaktens beredskap i fred. Eftersom fråganuppenbarligen är otillräckligt utredd, anserutskottet att pliktutredningen ska göra en grundliggenomgånmg av ärendet och lämna förslag till hurmånga värnpliktiga det skall gälla, hur de skallutnyttjas i krigsorganisationen och vilket innehållderas grundutbildning skall ha. Sedan regeringenfått slutbetänkandet från pliktutredningen får densedan återkomma till med ett nytt förslagi frågan.Efter detta klara besked från finns detingen grund för de många avskedanden medmotiveringen ''arbetsbrist'' som vi fått kännedomom. Den lagliga grunden för dessa avskedandenkan ifrågasättas. Om inte chefen för armén och hansstab kan läsa innantill i försvarsutskottetsutlåtande, bör de få hjälp avdepartementet. Det får vara någon måtta på hurarmén behandlar sina civilanställda.Enligt den nya värnpliktslagen skall bara deungdomar uttas för grundutbildning som behövs ikrigsorganisationen. Övriga värnpliktiga förs till enutbildningsreserv som regeringen vid behov kaninkalla för utbildning. För att detta system skallfungera bör de som förs till utbildningsreservenutgöra ett tvärsnitt av de uttagna i varjebefattningsgrupp. Allt prat från försvarsministernssida om att de som hamnar i utbildningsreservenskulle vara fysiskt eller mentalt mindre lämpade ärstrunt och har ingen täckning i lagar ochbestämmelser som reglerar uttagning vidmönstringen.Låt mig kort sammanfatta några viktiga punkter:-- Vi är överens med regeringen om densäkerhetspolitiska analysen och huvudinriktningenav försvarspolitiken.-- Vi tycker inte att vårt säkerhetspolitiska lägemotiverar en höjning av försvarsanslagen med över7 miljarder, när andra länder i vår närhet drastisktskär ned sina militärutgifter.-- Vi anser att ytterligare tre brigader kan utgå urorganisationen och att Drakensystemet kan läggasned för att därmed frigöraresurser för en ytterligare kvalitetshöjning inomförsvaret.-- Vi vill använda 4,5 miljarder underfemårsperioden för att skapa nya jobb på de ortersom drabbas av de militära neddragningarna.-- Vi vill satsa på en rejäl modernisering ochförstärkning av civilförsvaret.Fru talman! Av praktiska skäl, och eftersom ettannat yrkande inte skulle leda till något annatriksdagens beslut, begränsar jag mig till att yrkabifall till reservationerna: 1, 6, 8, 9, 11, 12, 15, 16,17, 27, 29, 30, 34, 36, 37, 38, 39 och 40.Anf. 3 (nyd):Fru talman! Vi folkvalda har mer eller mindreeniga återupplivat -- eller står i begrepp attåteruppliva -- en gammal europeisk sedvänja, somi historieböckerna benämns som folkvandringar. Påden tiden var det befolkningstillväxt, dåliga skördareller krigiska grannar som startade detta fenomen.I dag är det tyvärr det återkommandeförsvarsbeslutet, som föranleder processensbegynnelse under det ständigt återkommandehärskri som förkunnar att allt som sker kan och börförlåtas av eftervärlden, då det skedde i den godaoch näst intill av sanktioneradeförhoppningen att det skall spara pengar. Att manhar gamla facit flyttkaruseller, somvisar på noll i besparingskolumnen, är det ingensom fäster sig vid på allvar.Nu är vi väl alla, och även vi nydemokrater, överensom att det svenska försvaret har haft en för storkostym och att den måste krympas väsentligt för attnödvändig materielförnyelse skall kunna ske. Menett försvarsbeslut borde vara bättre berett. Varjenedläggning borde ha nagelfarits grundligare änvad som har gjorts. sade attett försvarsbeslut skulle tas fram föresommaruppehållet. Det är väl i och för sig inget felatt vara beslutsam och ambitiös, men jag och ävenandra nydemokrater tycker att detta i vissa fall harskett på bekostnad av det sakliga som beslutetberör.När man förbereder ett försvarsbeslut och går in iarbetet med ambitionen att spara pengar synes ettbeslut om att lägga ner /1-etablissemanget som ett föga underbyggt -- t.o.m.som ett på gränsen till dåraktigt -- beslut. Att ettstarkt engagemang av ingenjörstrupper i och kringStockholm behövs vid ett överraskande strategisktöverfall är väl alla överens om, kanske t.o.m. ÖBoch andra militära potentater som har valt att varatysta i behandlingen av detta ärende -- en tystnadsom känns väldigt konstig då man känner tillmilitärens strävan och önskan efter ny materiel, ditväl rimligtvis även en utbildningsplattform i form avEuropas modernaste ingenjörsregemente borderäknas.Att 1 ligger på rätt ställe är odiskutabelt.Närheten till med allt vatten och allabroar är en borgen så god som någon förregementets existens, eller borde i alla fall vara det.Det finns broar vid Stäket, som är oumbärliga förKungsängens infanteri när det skall ut till Arlandaför att försvara flygfältet eller omintetgöralandsättning av främmande trupper där.