prot · GF09116 · 1992-05-20 00:00:00 — Jag tycker attdet vore mycket märkligt om vi började att härdiskutera frågor från granskningssynpunkt, vilkaännu inte är slutbehandlade ikonstitutionsutskottet. Om vi beter oss så, blir detju fråga om en ren politisk debatt, som ordförandeninledningsvis sade sig vilja undvika. 5 . () replik:Fru talman! För att vara vänlig mot tredje vicetalman vill jag säga att jag åberopade hans egenfilosofi som han gav uttryck för i sitt första inlägg,dvs. att utskottets debatt och granskning måhändarör sig i gränslandet mellan politik och juridik. Semitt inlägg med utgångspunkt från detta gränsland!Det är viktigt att vi i granskningsdebatten är såaktuella som möjligt, att vi också deltar i denpolitiska debatten.Ett problem med debatter är att de inteär tillräckligt aktuella. Jag har kanske medverkattill att göra den här debatten litet mera aktuell än vibrukar göra när det gällergranskningsbetänkandena.Anf. 6 Tredje vice talmannen () replik:Fru talman! Det är naturligtvis ingenting somhindrar att frågan om aktieinnehav kommer upp tilldebatt i . Om jag inte missminner mig redan varit uppe till diskussion i samband medinterpellationer och enkla frågor.Vad jag vänder mig emot är att frågan nu tas uppsom en granskningsfråga, eftersom vi ännu inte harslutbehandlat ärendet. Jag tror inte att det ärefterföljansvärt att på det sättet vitaliserariksdagens debatter.Anf. 7 ():Fru talman! Också jag vill inleda med att rikta etttack till med tanke på allt arbete somdär har utförts. Alldeles speciellt tänker jagnaturligtvis på , som ju kommeratt avgå som kanslichef. Han har lett det här arbetetpå ett alldeles eminent sätt.Inledningsvis konstaterar jag också att jag nuliksom återvänder till fadershuset. När jag 1982började min verksamhet här i var detframför allt vissa ärenden på KU-sidan som jaghade att arbeta med. har jag haft andraarbetsuppgifter i andra utskott. Men , som sagt,får jag återigen medverka i en dechargedebatt.Vidare konstaterar jag att det nog är mycket somhar förändrats under de här inte alltför många åren.Det är kanske mindre dramatik , mindre avstrålkastarljus över KU och dess granskning vid ettsådant här tillfälle. Man har vant sig vid deoffentliga förhör som vi har haft alltsedan 1988.Affärerna lyser -- tack och lov, skall man kanskesäga -- med sin frånvaro. Det handlar mera om attett vardagligt granskningsarbete har ägt rum.Det är nya aktörer. Från de fyras gäng i det gamlakonstitutionsutskottet -- dvs. ,, och -- är det nu bara en kvar som deltar igranskningsarbetet, nämligen tredje vicetalmannen . Naturligtvis är det ocksåandra goda debattörer och politiska motståndaresom har funnits med ganska länge och som ocksåkommer att framträda här i dag.Det finns en nyordning i ioch med att ordföranden inte längre hämtas frånmajoriteten. Tvärtom är det klart utsagt attordföranden skall hämtas från oppositionen. Härhar . trätt in, och han utövar sittordförandeskap med elegans. Dessutom tror jag atthan har förskaffat åtskilligt iform av en ny respekt.Konstitutionsutskottets roll som övervakare avförfattningen har framhävts av ordföranden. BertilFiskesjö har understrukit att konstitutionsutskottethar uppgifter som en författningsdomstol i och försig knappast skulle kunna hylla.Det är angeläget för oss alla attkonstitutionsutskottet bemöts med respekt och attutskottets värdighet kan upprätthållas. Det ärangeläget att man inte onödigtvis ägnar sig åtpolitisk pajkastning.Men utskottet har inte bara i uppgift att granskastatsrådens agerande, utan det skall ocksånaturligtvis se på administrativ praxis. Det ärsjälvfallet inte så som många har trott, nämligen attutskottets främsta uppgift i granskningsfrågorna äratt till varje pris ''sätta åt'' ett statsråd -- att fånågon, som det heter, prickad. Inte heller handlardet om att kanske av partipolitiska skäl sluta upp iolika sammanhang. Tvärtom gäller det att medkraft reagera när konstitutionella övertramp begås,vilket lyckligtvis hör till undantagen. Dessutomgäller det att arbeta i preventivt syfte, som justtredje vice talmannen mycket gärna och ofta villunderstryka.Vi har sett en del exempel på det. Vi har valt atttitta t.ex. på beslutsformerna när det gäller medlenur allmänna arvsfonden, ärenden som handlagts avstatsråden och . Men det ärinte personerna och deras agerande som utskottethar reagerat mot. Kanske har man ansett det varamindre lämpligt att delegera till ett statsråd justrätten att dela ut medel i olika sammanhang -- medtanke just på regeringens kollektiva ansvar.Från ungefär likartade utgångspunkter har vigranskat fyra uttalanden som gjorts av fyra olikastatsråd.Det gäller socialdemokraterna . Men också har nämnts i detsammanhanget. har redogjort förbakgrunden. Jag behöver därför inte närmare gå inpå den.Bara som ett exempel på hur utskottet kan ageraoch höja ett varnande finger vill jag erinra om11 kap. 7 § i regeringsformen. Statsråden bör visastor återhållsamhet i uttalanden när det gällerfrågor som kan lyda under den här paragrafen. Detfår inte ens uppstå en misstanke om att ett statsrådpå något sätt vill påverka myndighetsutövningen.Men förstår medierna detta? Ordföranden tog uppsådana frågor och pekade på att medierna inte tycksha erforderliga kunskaper. I varje fall tycks maninte vilja förstå vad som är konstitutionsutskottetsegentliga uppgift. Detta är naturligtvis att beklaga.I mångt och mycket har jag samma principiella synsom ordföranden och tredje vice talmannen när detgäller arbetsuppgifter ochdess sätt att arbeta. Men inte heller jag kanunderlåta att ta upp något som, så uppfattade jagdet, efter ordförandens utomordentliga inledningändå kan liknas vid en plump i protokollet.Vidare förstår jag inte varför ordföranden tar uppfrågor som vi inte är klara med. För övrigt är detnågonting nytt att KU:s granskningsarbete skallfortsätta. Inte heller förstår jag ordföranden närhan säger att han tar upp frågan därför att han frånriksdagens talarstol vill uttrycka det som han ansettsig förhindrad att säga i tidningsartiklar i ärendet ifråga. Men det är just vad ordföranden har gjort.Han har ju skrivit en artikel. Förlåt, herrordförande, om jag gör en liten recension avartikeln. Men jag tycker inte att artikeln varalldeles bra. Jag tycker kanske inte heller att det varhelt och hållet på sin plats att skriva den vid dentidpunkt då den skrevs.Ordföranden har redan gjort allt det som han sadesig vilja undvika genom ett opåkallat inlägg här ikammaren.Om jag ser på själva frågan som sådan tycker jag attdet är alldeles uppenbart att den ej skall varadiskriminerad från att inneha ett högt ämbete iregeringen som råkar ha en förmögenhet placerad ivärdepapper. Men det är inte bara sådanabindningar som eventuellt förekommer. Det finnskanske anledning att se på hur stora pensioner somolika statsråd uppbär i olika sammanhang och vilkabindningar till olika organisationer som kanförekomma. Allt det här skall utskottet närmaretitta på. Sedan, mina damer och herrar och frutalman, får vi höra vad haratt säga om hur det absolut obundna statsrådet medfläckfritt förflutet kommer att kunna agera iriksdagen. Det blir en god karamell. Men jag ärrädd för att svenska folket kommer att få väntalänge i det fallet och att det här är något av enomöjlighet.Fru talman! Jag återvänder till detta med attutskottet fortsätter sin granskningsverksamhet. Idet sammanhanget undrar jag om det är möjligt förutskottet att i fortsättningen ta upp varje anmälansom kommer in till utskottet. Många avanmälningarna är kanske av den karaktären att depå ett tidigt stadium egentligen kan förpassas till detvertikala arkivet, som det brukar heta -- dvs.papperskorgen. De har kommit till av partipolitisktnit. De är överdrivna och har avfattats i stundenshetta. Jag tror att det kommer att bli nödvändigtmed någon form av gallringsarbete på ett tidigtstadium inom utskottet. Men vill jagnaturligtvis understryka att det är fråga om ensällsynt grannlaga uppgift. Vi får väl se i vilkenutsträckning man lyckas med den.Sedan vill jag peka på någonting annat som är nytt,nämligen att revisorer har fått ökademöjligheter att utföra granskningsarbeten. Det harockså blivit möjligt för att ivissa sammanhang knyta an till det arbete somutförs av revisorer. Om detta kan görasän mera systematiskt tror jag attgranskningsarbetet har åtskilligt att vinna på det.Vi kan konstatera att stor enighet föreligger inomutskottet efter noggranna diskussioner. Det finnsbara ett fåtal reservationer. Andra talare kommersenare i den här debatten att gå in på dem.Jag vill bara erinra om några inledande punkter igranskningsbetänkandet.Propositionsavlämnandet har diskuterats. Härfinner vi samma kritik som alltid. Det gällernaturligtvis för att hela tidenunderlätta arbete. Liksom tredje vicetalmannen gjorde vill också jag stryka underriksdagens företrädesrätt beträffandepropositioner, något som också statsminister utfrågningen mycket starkt underströk att hanpå alla sätt och vis ville leva upp till. Det är alltsåriksdagen som i första hand skall hapropositionerna, inte pressen vid olikapresskonferenser.Vi har också tittat på en annan viktig fråga,traktatsuccessionen. I det sammanhanget har vi fåttförnämliga föredragningar. Vi har kunnatkonstatera att det finns brister iförvaltningsmyndigheternas förteckningar över deinternationella överenskommelserna. Men vi haräven med tillfredsställelse sett att åtgärder redanhar vidtagits inom för attförbättra de här redovisningarna. Hela frågan omtraktatsuccessionen -- särskilt gäller det kanskeländerna i -- observeras noga. Man kanfå resultat på de punkter där sådana kanske kanefterlysas.Man kan säga att det varierar från stort till småttnär det gäller de olika frågor som tas upp av KU.Jag vill gå in på något som kan tyckas vara enmindre fråga men som är nog så väsentligt. Detgäller den språkliga utformningen avregeringsbeslut. Ett skräckexempel återfinns igranskningsbetänkandet. Det gäller ett beslut somfattades i den 14 februari1991. Det här finns återgivet på s. 25 i betänkandet,del 1. Där står det:''Regeringen, som prövar ärendet på talan av deklagande som tidigare framställt yrkande som helteller delvis lämnats utan bifall och som härvid intefinner skäl att ändra beslut, avslåröverklagandena. ''Utskottet konstaterar helt kort att ''beslutetsspråkliga utformning inte uppfyller de krav som börställas på ett regeringsbeslut''. Kan detta på någotsätt leda till rättelser i fortsättningen är detnaturligtvis positivt.En annan fråga som tas upp och som jag inte skallberöra närmare är frågan om jämställdhetsarbetet.Utskottet konstaterar att det tyvärr inte har skettnågon egentlig förändring inom regeringskanslietsedan 1987. Det är fortfarande bara omkring 13 %kvinnor på chefslöneplanet. Denna frågeställningkommer att beröras senare i den här debatten.Därför går jag inte närmare in på den. Jagkonstaterar bara att man inte skall glömma bort attdet beträffande chefer i mellanställning undersenare tid har förekommit en stark frammarsch frånkvinnornas sida över hela landet och på alla olikaområden. Jag tror att det i stor utsträckning ocksågäller i våra kommunfullmäktigeförsamlingar.En del andra ärenden tas också upp till närmarediskussion. Det gäller frågan om aktiebolag somägs av staten. Naturligtvis tillämpas samma reglerdär som de som gäller för andra aktiebolag. MenKU har sagt att det är önskvärt med mer uttyckligadirektiv och en bättre dokumentation när det gällerstatens företrädare på bolagsstämmor eller i andrasammanhang. Detta är viktigt, inte minst förkonstitutionsutskottets granskningsarbete.Fru talman! Jag avslutar anförandet med att sägavad jag inledningsvis sagt, nämligen att det härdechargebetänkandet kanske är mindre dramatisktän man varit van vid . Det är etttecken på att just detta vardagligagranskningsarbete har en stor uppgift att fylla ochatt det bör vara så fritt från partipolitisering sommöjligt. I stället gäller det att leva upp till deförväntningar som finns på utskottet när det gällerjust de konstitutionella uppgifterna.Jag yrkar, fru talman, bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 8 . () replik:Fru talman! Jag tackar för de vänligaorden om min person. Men jag vill gärna erkännaatt jag faktiskt inte trodde att mitt lilla inlägg skulleskapa så mycket av olustkänslor att tala om en plump i protokollet.Ett tag inbillade jag mig faktiskt, , attjag skulle mötas med respekt för att jag inte drogmig för att ta upp också detta ärende igranskningsdebatten.Sedan vill jag göra ett tillrättaläggande, BirgerHagård. Artikeln i skrevs nämligeninnan granskningen påbörjades. Artikelnpublicerades innan statsministern utfrågades ikonstitutionsutskottet. Jag påpekade för tidningenatt jag hade önskemål därom för att känna till mina argument vid utfrågningen.Men det är lätt att minnas fel. Därför förlåter jagBirger Hagård på den punkten.Jag har, fru talman, full förståelse för att BirgerHagård inte tycker om min artikel. Vi har olika syni de här frågorna, och det är inget anmärkningsvärti en demokrati. Om vi har olika uppfattningar omsaker och ting skall frågorna luftas. Jag kan inte seen bättre plats för en riksdagsledamot att göra dettaän just plenisal. Vi i den här salen ärnågot för litet för debatter. När vi får endebatt, , skall vi vara ganska gladaför det.Anf. 9 () replik:Fru talman! Detta ändrar dock knappast detfaktum att det kan ifrågasättas om det är lämpligtatt föra en debatt som ettutredningsarbete pågår. Man skall kanske väntaoch se vad som därvid kommer fram.Jag förmodar att den här frågan i varje fall för i dagär utagerad och att vi får återkomma i inläggsenare. Jag vill bara erinra om att frågan också ihögsta grad bevakas av regeringen. En särskildetisk nämnd har ju tillsatts som har att nogaövervaka vad som sker på det här området.Anf. 10 ():Fru talman! Först vill jag säga att jag instämmer ifråga om de uppskattande ord som har sagtsom vårt kanslis kompetenta arbete och det stöd somman ger oss ledamöter. Jag instämmer också i vadsom har sagts i form av uppskattande ord om våravgående kanslichef , som medmycket stor kompetens och humor kan både lösajuridiska problem och hitta lösningar beträffandepolitiska låsningar.Fru talman! Ju mer man läser om de nyasjälvständiga staternas arbete med att försökaåstadkomma en struktur i demokratin och deraskamp att säkerställa det folkliga inflytandet, destomer värderar man den granskningsmakt somriksdagen har över regeringen.Jag har vid flera olika tillfällen deltagit i kontaktermed dessa stater i form av konferenser ochseminarier för att diskutera och för att lära ut vårtdemokratiska system.Den gemensamma reaktionen från såväl balter,ryssar som från länder i tredje världen är attförvåningen är stor över att de folkvalda har ensådan stor makt och stora möjligheter attkontrollera det demokratiska systemet.Låt oss slå vakt om kontrollrätten, och låt oss vårdaden maktdelningsprincip vi har i , så att detdemokratiska systemet blir genomskådligt ochdärmed möjligt att kontrollera.Det finns all anledning att påminna om ett besök iutskottet av företrädare från ett land som är en avSveriges största biståndsmottagare. De utsändaregeringsföreträdarna var mycket bekymrade medanledning av en fråga. De undrade bl.a. om det intevar svårt att bestämma vilket parti som krigsmaktenskulle tillhöra när det nu fanns fyra partier iregeringsställning.Det är inte självklart att det skall finnas särskiltpublikdragande granskningsområden i den härgranskningsdebatten. innebär det att utskottethar uttalat sig relativt enigt i betänkandet. Därframkommer principiella synpunkter iförebyggande syfte, och utskottet uttalar enigt bådeviss kritik och visst beröm -- när framsteg har gjortsi ärenden som utskottet behandlat tidigare.Bara det faktum att harmakten att granska har tjänatsom påminnelse om de regler och grundlagar somgäller. Det finns all anledning att vårda makten ochatt utöva den med oväld och opartiskhet, så attrespekten för utskottets granskning upprätthålls.Jag tycker också att det går att framhålla detta omuskottets arbete. Samtliga ledamöter har ansträngtsig för att vara principiella och konstruktiva i sinadiskussioner. Som jag har sagt tidigare är utskottettill allra största delen enigt.Efter den borgerliga regeringens tillträde, har detetablerats en ny och mer demokratisk ordning närdet gäller ordförandeskapet. Ordföranden i KUtillhör inte längre något av regeringspartierna, utanstår fri från bindningar till dem som skall granskas.Vår nye ordförande har med stor kunnighet och påett skickligt sätt efterträtt i det svåravärvet att vara ordförande i konstitutionsutskottet.Därför är det desto mer förvånande ochanmärkningsvärt att ordföranden inledde debattenmed att tala om den konstitutionella granskningenoch hur viktigt det är att avhålla sig från granskning''med partiegoistiska syften''. Därefter ägnade åt politiska uttalanden om statsrådensaktieinnehav. Som har nämnts är det ettärende som inte behandlas i betänkandet. Detsaknas en mängd underlag för att kunna bedömaärendet. Granskningen skall omfattaaktieinnehaven hos de f.d. socialdemokratiskastatsråden och deras familjemedlemmar ochhanteringen av de jävsfrågor som uppkommitunder deras ämbetsutövning. Inget underlag harinkommit till utskottet. Något underlag för attkunna göra konstitutionella bedömningarföreligger således inte.De politiska utgjutelser som ordföranden ägnadesig åt tog han ju själv avstånd från. De hör bättrehemma i en debattartikel, som han själv sadesenare.Utskottet har ägnat en hel del möda åt att granskaförfarandet vid remisser till lagrådet. Utskottet ett flertal tillfällen uppmärksammat lagförslagsom regeringen inte remitterat till lagrådet och somdessutom saknat motivering för det. Då, liksom ,har utskottet betonat att det endast går att åberopade angivna skälen i 8 kap. 18 § i regeringsformenom regeringen avstår från en sådan lagrådsremiss.Om skall ha någon chans att planera sittarbete på ett rationellt sätt måstepropositionsavlämnandet ske i ett någorlundajämnt flöde -- i varje fall enligt den plan somlämnats ut i förväg. var det inte mindreän 33 propositioner som inte hade anmälts i förväg.Under påskveckan, när inte var samlad,lämnades 28 propositioner till -- vilketgav en orimlig arbetsbörda för båderiksdagsledamöter, partiernas kanslier ochutskottens kanslier. Det går att ha förståelse för attförhållandena vid ett regeringsskifte blirannorlunda -- såsom . Till nästa granskninghar den nya regeringen alla möjligheter attrehabilitera resultatet.KU har också understrukit att det är somförst skall erhålla nya propositioner.Riksdagsledamöterna skall inte behöva läsa ompropositionerna efter de presskonferenser som harhållits. Inte heller är det särskilt trevligt attpressmeddelanden distribueras så mycket somnästan före propositionen har lämnats tillriksdagen.Utskottet har också granskat frågan om Sverigesinternationella överenskommelser. Det är specielltintressant att notera den situation som haruppkommit när stater har försvunnit ellerstatsbildningar upplösts -- som i det fornaÖsteuropa. De föredragningar som utskottet harfått från UD har varit oerhört värdefulla att följa.Jag kan rekommendera läsning av utfrågningarnaoch föredragningarna.Det är inte bara nationer som träffaröverenskommelser utan ocksåförvaltningsmyndigheter. Utskottet har funnit attdet fortfarande brister i myndigheternasförteckningar över internationellaöverenskommelser.Fru talman! Utskottet har också ingående granskatturerna kring emissionen i Nordbanken, sominträffade mitt under valrörelsen. Vidgranskningen har regeringens dubbla rolleraktualiserats, både som ägare och som ansvarig förstyrningen av riket. Frågor har också uppkommitangående ansvarsfördelningen mellan regeringenoch myndigheter, finansinspektionens roll samt omhandläggningen av beslut i krissituationer.Förre finansministern harpresenterat sin version av händelseförloppet.Utskottet har hållit en lång rad utfrågningar för attförsöka kartlägga vad som verkligen hände.Det som har framkommit är att kontakterna mellanfinansministern, bankerna, finansinspektionen ochmellan , posten och Fortia harvarit ytterst intensiva. Det har inte gått att klarläggatanken om hur posten och Fortia skulle kunna gå inoch garantera en emission. Undanglidandeformuleringar har använts, som t.ex. ''att detframkom att posten kunde vara intresserad av attdelta i en nyemission i Nordbanken''.Slutsatsen av hela affären är dock klar. Staten skallinte vara ägare till banker och riskeraskattebetalarnas pengar. Staten skall stå fri för attkunna handla rationellt utan att behövaupprätthålla ett ägaransvar.Fru talman! Med anledning av fyra anmälningar omuttalanden från statsråd har utskottet fört ettprincipiellt resonemang om statsrådens möjligheteratt uttala sig ställt i relation till 11 kap. 7 § iregeringsformen.Utskottet har framhållit behovet av informellakontakter mellan regering och myndighet ochockså att det är en självklar rätt för statsråden attuttala sig som landets högsta politiker. Utskottethar dock velat peka på att statsråden i allmänhetbör visa återhållsamhet när det gäller att uttala sigom sådana områden som tangerarmyndighetsutövning mot enskild och myndighetenstillämpning av lag, vilket behandlas i just dennämnda paragrafen.Utskottet har återigen granskat hur frågor omjämställdhet har hanterats i regeringens fögderi.Senast skedde det 1989. Enligt den handlingsplanför jämställdhetspolitiken som ställde sigbakom skall andelen kvinnligrepresentation i centrala och regionala styrelser ochi kommittéer ha ökat till 1992, till 1995och till 1998.Vissa förbättringar har skett, och målet har faktisktuppnåtts när det gäller centrala styrelser och när detgäller ledamöter och sekreterare i utredningar. Detsenare är emellertid heltutbildningsdepartementets förtjänst, med 61 %kvinnor i sina utredningar. är docksituationen fullkomligt skandalöst på vissa håll.Kommunikationsdepartementet saknar kvinnligrepresentation i av sina kommittéer, ochfinans- och näringsdepartementen har inte en endakvinnlig kommittéordförande.När det gäller kvinnor på högre nivå ärförhållandena fullständigt oacceptabla. Det finns fåkvinnliga chefer. Av generaldirektörerna är12 % kvinnor, av landshövdingarna bara 8 %.Nu finns det de som säger att huvudsaken är ju inteatt kvinnor blir chefer, utan att de får lika villkor påarbetsmarknaden i övrigt. Och det kan ju vara så.Men liksom på andra sektorer i samhället behövsockså förebilder på toppnivå, duktiga kvinnor attidentifiera sig med för de flickor som är på väg ut iarbetslivet, eller har kommit en bit på väg ikarriären.Det finns en annan viktig aspekt på bristen påkvinnor på chefsnivå: Kvinnors syn påproblemlösningar, eller på hur medel skallprioriteras, försvinner eller beaktas alldeles förlitet.Utskottet har i enighet gjort en rad skarpauttalanden som i allra högsta grad är förpliktandeför regeringen, som ju skall vara föregångare ochförebild på jämställdhetsområdet.Utskottet erinrar också om vad uttaladenär man antog jämställdhetsplanen, nämligen skulle överväga författningsreglering om intemålen uppnåddes.Fru talman! Jag skall senare återkomma till andraämnesområden som tagitupp, och yrkar därför nu bara att betänkandet medgillande skall läggas till handlingarna, medundantag för det avsnitt som behandlar folkpartietsreservation nr 2, som jag yrkar bifall till.Anf. 11 ():Fru talman! Som ny riksdagsledamot är det medstor respekt jag närmar mig det viktiga arbete somkonsitutionsutskottet bedriver. Jag har under dettariksdagsår av naturliga skäl varit mer aktiv inäringsutskottet, men den kontakt jag haft medKU-arbetet har varit stimulerande, och jag ärimponerad av den kompetens som finns hos mångaav ledamöterna, och det utomordentligt kunnigakansliet. Här sällar jag mig till raden av tacksammatalare och riktar mig inte minst till den avgåendekanslichefen som, ju mer tidengår, vinner i förtroende.I det betänkande som redovisas kommenterarutskottet redan på första sidan det stora allmännaintresse som granskningen tilldrar sig.