prot · GF0971 · 1992-02-27 00:00:00 — Men jag har ju noteratden kritik som kommer från näringslivet, frånolika håll, mot den här utvecklingen.När nu tog sats i en ganskavårdslös kritik, får jag väl säga, motsocialdemokratin för bristande intresse förkonkurrens, var det väl för att kamouflera vadsom skulle komma. Han riktade ju sedan ganskatuff kritik mot regeringen. Frågan är: Talar nuEirefelt för i den här frågan? Ellerfinns det någon annan röst för iregeringen? Det är dock regeringen som haransvar för vad som händer.Anf. 82 (nyd):Herr talman! Jag fick inget svar på slotsfrågorna,men hör jag att är en fräck minister,och därför tänker jag ställa en fräck fråga.I tidningen fanns enartikel som gällde affären SAS/Linjeflyg. Därskriver journalisten så här: ''Linjeflygoch SAS är halvstatliga. Regeringen hade kunnatstoppa affären. Kommunikationsminister sitter nu med skägget i brevlådan -- en likaömklig figur som företrädarna på posten iumgänget med SAS. Hans departement har alltidhukat för SAS. ''Med anledning av detta skulle jag vilja fråga omkommunikationsministern offentligt tänkerförsvara sig mot påstående att han ären ömklig figur. Och så skulle jag vilja veta hurmycket sanning det ligger i attkommunikationsdepartementet alltid hukat sig förSAS.Anf. 83 vice talman ():Herr talman! I praktiken är det väl en mycket litenskillnad mellan det alternativ som GeorgAndersson satte i sjön -- eller i luften kanske detskall heta -- och den version som vi skulle få medett sammanslaget SAS/Linjeflyg. Det var alltså enytterligt begränsad konkurrens som skulleåstadkommas med det Anderssonska förslaget.Kommunikationsministern funderade på hurLinjeflyg skall klara sig om den här affären inteskulle komma till stånd. Jag tror att Linjeflyg hadeoch har beredskap för att klara sig själv påmarknaden. Det finns ett stort intresse både blandpersonal och i ledningen för Linjeflyg för att taupp denna fight. Jag anser att svaret på frågan äratt förutsättningarna var mycket goda.Kommunikationsministern hänvisar till denkommande avregleringen. Jag tycker att GeorgAndersson har en poäng där. Risken är uppenbaratt med denna konstruktion kommeravregleringen att försvåras. Ett sådant bolag meden stor dominans på svenska marknaden harmånga trumf på hand. nämndeslots, dvs. landnings- och starttillstånd, som ettsådant trumf. Det är mycket svårt för ett nyttbolag att slå sig in på en sådan marknad. Det gällerdenna bransch liksom de flesta andra.Kommunikationsministern tog också upp fråganom samordningsvinster. Det är ett argument somalltid nämns från dem som vill skaffa sig dominanspå en marknad, dvs. att det blirsamordningsvinster. Det må vara hänt att få lov attgöra så, under förutsättning att desamordningsvinsterna kommer konsumenternatill del. Här riskerar man att så inte kommer attske.SAS kunder i , i en situation som näst intillär en monopolsituation, kommer inte få del att devinsterna. Det är stor risk för att även ifortsättningen kommer att ha internationellt settmycket höga flygpriser. Bolaget tar hand omvinsterna och använder dem för att klara sig på dekonkurrensutsatta linjerna i , och änvärre, som har skett, till nya riskfylldaengagemang på andra områden.Det var utmärkt att vi fick en nyansering avkommunikationsministerns första uttalande, dvs.att man även inser konkurrensaspekten. Jaghoppas att den i fortsättningen kommer att vägatyngre än hittills.Anf. 84 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det finns många punkter attdiskutera. Jag skall försöka svara på frågan omslots.Vi har kontrollerat via luftfartsverket ombegränsningen av slots utgör en restriktionför dem som vill ta upp en konkurrens från den 1juli. Så vitt jag har kunnat utröna utgör det inte entrång sektor för att få konkurrens. ställde en fråga om det finns någraoperatörer. Ett svenskt bolag har publicerattidtabeller och prislistor som ligger långt under depriser som gäller för svenska inrikesflyget.Där finns inte den begränsningen. Men vi skallkomma ihåg att vi befinner oss i enlågkonjunktur där den civila luftfarten harminskat. När vi kommer in i nästa högkonjunktur,vilket vi naturligtvis hoppas skall ske så fort sommöjligt, kan saken bli annorlunda. Vi vet alla häratt det har fattats ett beslut om att bygga en tredjerullbana på . Vi vet att kapaciteten i ochmed det inte ökar . Det finns enbegränsning i själva luftrummet.Vi för också en diskussion med Stockholmskommun om . Framöver blir det aktuelltatt ta ställning till hur det skall bli med Brommanär det avtalet upphör, osv.Begränsningen av slots utgör inte någonrestriktion. Hur det skall bli när vi nalkas EG:stredje luftfartssteg, dvs. förhoppningsvis den 1januari 1993, är litet svårare att sia om. Det ärfråga om hur pass många utländska operatörersom lockas till den svenska marknaden att utföracabotage. Det beror naturligtvis bl.a. på hur starkkonkurrensen är i . Har man då gått ner ipris och det råder en hård priskonkurrens kanskeinte så många lockas in. Är det ett för högt prislägeom från , kan vi räkna med att på destora, tyngre linjerna kommer många av de storaoperatörerna som flyger på att utföracabotage, dvs. inrikesflyg i Sverige.Jag kan naturligtvis inte begära ett svar frånGeorg om vad som ärsocialdemokraternas uppfattning i frågan. Men nihar en representant i styrelsen. En möjlighet ärnaturligtvis att inte stå här och försöka fåregeringen att utföra något. Varför inte låtarepresentanten framföra en annan uppfattning ifrågan? Så vitt jag vet är han en tillskyndare avdenna affär.Anf. 85 ():Herr talman! Det finns inte så mycket ytterligareatt tillföra i denna diskussion. Jag har beskrivitbakgrunden, vad vi föreslog och den kritik vimötte från borgerligt håll. Jag konstaterar att närvi fick en borgerlig regering, togs ett steg bakåt.Christer Eirefelt bekräftade att mitt förslag, somskulle ha varit i gång nu om det hade fullföljts,utgjorde ändå en utveckling mot en begränsadkonkurrens -- men dock konkurrens i ett förstasteg. tas inte dessa första steg. Vi vet litet omde steg som förespeglas oss framöver.Kvar står den strategiska frågan, dvs. när manfrån regeringshåll och andra säger att om SASskulle ha fått fri konkurrens med Linjeflyg skulleLinjeflyg ha knäckts. Därför slås de två bolagenihop. Sedan säger man att det finns andra aktörer.Det här är för mig obegripligt. Vilket annat bolagorkar tävla med jätten /SAS, närLinjeflyg inte skulle ha orkat tävla med SAS?Någonstans brister det i logiken.Kritiken har varit och är ganska hård mot det manupplever som ett tydligt avsteg från dessa stoltaparoller om den utlovade konkurrensen. Vi får välse vad framtiden ger i det här hänseendet. Det ärbara att konstatera att det första steget var ettmassivt monopol och ett ökat statligt ägande.Anf. 86 vice talman ():Herr talman! Jag sade egentligen, GeorgAndersson, att det var en synnerligen begränsadkonkurrens som skulle ha uppstått med det förslagsom den socialdemokratiska regeringen satte isjön.Jag vill lägga till en aspekt som vi inte har kommitin på, nämligen vad vi kan åstadkomma medkonkurrenslagstiftningen.Kommunikationsministern nämnde att den numed all säkerhet kommer att granskas av NO, dvs.av . Det är naturligtvistveksamt vad vi med nuvarandekonkurrenslagstiftning kan klara. Även med den nuvarandekonkurrenslagstiftningen är det ytterligttvivelaktigt om denna affär skall gå att genomföra.Det hade naturligtvis varit ännu svårare om vihade kunnat avvakta tills det kommer en nykonkurrenslagstiftning med ''bättre tänder''. Dåtror jag absolut inte att detta hade kunnatgenomföras.Jag har gott hopp om det jag vill åstadkomma,nämligen att det blir två helt skilda bolag, SAS ochLinjeflyg, som konkurrerar fritt på den svenskamarknaden och också medutländska flygbolag. Jag tror att det mycket välkan bli det slutliga resultatet av den här historien.Anf. 87 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt oss till slut konstatera att jag intevill att jag skall uppfattas som obehaglig eller fräckmot min gode vän . Det var intealls syftet. Jag försöker bara få grepp om varsocialdemokratin står i denna fråga. Jag kanskekan få besked efter debatten. Jag har inte blivit såmycket klokare just nu.Herr talman! Vi kan konstatera att Sverigekommer under detta år att vara mestavreglerade civila luftfartsmarknad. Jag glädermig åt det stöd som vi kommer att få frånsocialdemokraterna -- om jag har uppfattat GeorgAndersson rätt -- i de strävandena. Det har sketten radikalisering efter valet. Jag tycker att det ärett steg i rätt riktning.Det här kommer att innebära stora omställningar.Vi har även att ta hänsyn till att de svagarelinjerna upprätthålls. Därför har vi uppdragit åtluftfartsverket att utreda den frågan, dvs. hurman skall kunna behålla och garantera servicemed utgångspunkt i regionalpolitiska aspekter i ensådan avreglering. Utredningen skall vara klarinom en ganska snar framtid, nämligen den 1april, och den skall ligga till grund för förslagetsom kommer att läggas på bord.Det bästa hade naturligtvis varit omomstruktureringen av de delvis svenskaflygföretagen hade kunnat vänta tillskonkurrensen hade öppnats ochkonkurrenslagstiftningen hade skärpts. SomChrister Eirefelt påpekat pågår redan en prövninghos näringsfrihetsombudsmannen.Regeringens och roll är att lägga fastspelreglerna på den typen av marknad, dvs. skiljaluftfartspolitiken från ägarrollen i olika typer avstatligt ägda företag. Vi har från regeringens sidapresenterat en lista på ungefär 35 företag som vianser bör privatiseras, dvs. säljas ut till olikaintressenter.Jag är helt övertygad om att inom en inte alltföravlägsen framtid kommer även det statligaengagemanget inom flygsidan att vara aktuelt fören privatisering. Om jag tolkar , kommer vi även där att kanske möta en nypolitik från socialdemokraternas sida. Jagvälkomnar även det.Överläggningen var härmed avslutad.11 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:106 Vissa socialförsäkringsfrågor1991/92:155 Skadestånd för arbetstagaresdeltagande i olovlig stridsåtgärd12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 26 februari1991/92:118 av () till statsrådetBo Könberg om ÄDEL-reformen:Enligt riksdagsbeslut, , genomförsnu en genomgripande förändring vad det gälleräldrevården. Denna s.k. ÄDEL-reform är en av deallra största och mest genomgripandereformförändringar som skett i vårt land underdetta århundrande.Det är naturligt att en så stor förändringsreform harsina brister särskilt i inledningsskedet. De senasteveckornas larmrapporter från olika delar av landetom brister i samverkan mellan kommuner ochlandsting när det gäller äldre patienter i livetsslutskede har väckt oro, oro hos patienter, anhörigaoch allmänhet.En viktig utgångspunkt måste alltid vara att allamänniskor tillförsäkras den vård och omsorg sombehövs. Huvudmannaskapsfrågan får aldrig bli enhuvudfråga. Det är vårdens innehåll och kvalitetsom är det viktigaste för den enskilda människan.De klinikfärdiga patienternas situation har frånflera håll beskrivits som oacceptabel. Problemenaccentueras då vi lever i när kommuner ochlandsting arbetar under kärva ekonomiskaförhållanden.Vilka insatser planerar stadsrådet för attåtgärda dessa problem?När planeras en utvärdering/uppföljning av ÄDEL-reformen?1991/92:119 av () tillfinansministern om det offentliga stödet tillfolkrörelser:I regeringsförklaringen säger regeringen omfolkrörelser: ''De frivilliga och ideellaorganisationernas insatser inom bl.a. folkrörelsersom idrottsrörelsen, kyrkorna och de friasamfunden spelar en ovärderlig roll i ett gottsamhälle.'' Sedermera har civilministern i enfrågestund konkretiserat denna skrivning till attomfatta fler folkrörelser än de iregeringsförklaringen omnämnda och bekräftatregeringens vilja att aktivt stödja det frivilliga ochideella föreningslivet.Kring årsskiftet har Föreningen i en skrift ''Föreningar på egna ben''redovisat förslag, som skulle reducera det statligastödet med och som indirekt skulle berövakommunerna avsevärda skattemedel genom attenskilda skulle få möjlighet att göra avdrag påskatten för bidrag till föreningar med upp till ettbasbelopp, utan att kommunerna skullekompenseras för detta inkomstbortfall. Det kan isin tur medföra att kommunerna och fårmindre resurser för stöd till folkrörelser och kultur.Bidragen kommer därvid att i stor omfattninggrunda sig på förutsättningar av individuelltgillande och ett offertgivande föreningsliv till sådanverksamhet, som myndigheter kan anse sig vilja hasom projekt.I ett samhälle med fri yttranderätt är det positivtmed en öppen debatt, som dock måste grunda sigpå saklighet och analyser av reella ekonomiskakonsekvenser. I det avseendet kandebattunderlaget från Den Nya Välfärden tjänasom ett av många, trots sina uppenbara brister.Vid ett av Den Nya Välfärden anordnatseminarium höllstatssekreteraren i , OlleWästberg, ett anförande, där han delgav ettbetydande antal folkrörelserepresentanterregeringens nuvarande ambitioner. Enligt OlleWästberg är det regeringens primära uppgift att setill att anslutes till EG samt att vi skallsänka skatterna.Därefter gav han dels uttryck för sina starkasympatier för det debattinlägg Den Nya Välfärdenpresenterat och dels motiverade han dettaställningstagande på grund av egna personligaupplevelser hur man i marginellt avseende kan fifflamed stasbidragen eller skulle kunna balansera pågränsen till fusk med bidragen till folkbildningen.Under seminariet riktades stark kritik från bl.a.idrotts- och handikapprörelsen motutredningsförslaget och utredarna från Den NyaVälfärden dokumenterade en gedigen okunskapom de verkliga förhållandena i den vardag ledareoch medlemmar i föreningslivet lever.Vi står nu inför /94 ochbidragsmottagare och anslagsgivande myndigheterbearbetar det underlag tillstatsbudgeten, som skall slutjusteras hösten 1992.Eftersom statssekreterare kan tolkas som en avvikelse frånregeringsförklaringen om ett aktivt och positivtstöd till folkrörelserna ställer jag följande fråga tillfinansministern:Avser regeringen att nu lämna sådana direktiv, attverksamheten bland våra folkrörelser och andraideella organisationer radikalt förändras?Vilka kriterier har i så fall uppstått under senaredelen av , för att regeringen skall ansesig vilja frångå deklarationerna iregeringsförklaringen?1991/92:120 av () tillarbetsmarknadsministern om deltidsarbete:Under hösten och framför allt vintern har jagblivit uppringd av ensamstående, förtvivladekvinnor, som beskrivit sin omöjliga arbetssituation.De har ett arbete, som de trivs med. I dagens lägefinns ingen möjlighet för dem att få full tjänst. Dehar stämplat resterande tid och finns inte längrenågot val. För att kunna försörja sig måste de sägaupp sig från det arbete de sköter väl och tyckerom -- detta för att kunna få stämpla ''full tid''.Reglerna ändrades för men dårådde högkonjunktur och det fanns gott om arbete.Reglerna ändrades därför att man misstänkte attmånga missbrukade möjligheten attfyllnadsstämpla och på detta sätt skaffa sig full lönmen ändå kunna deltidsarbeta.I dag vet alla hur svårt arbetsmarknadsläget är,speciellt för många unga, som kommit ut påarbetsmarknaden. Inom vissa kvinnoyrken finnsmånga deltidstjänster. Det gäller såväl inomvårdområdet som handeln. När dessa kvinnor numåste säga upp sig för att kunna betala hyra ochmat anställs i stället ofta ännu yngre på strötimmar.Jag skall lämna ett exempel, direkt hämtat fråndagens verklighet:Britt, , arbetar deltid i en skoaffär. måste hon sluta föratt kunna stämpla heltid. I hennes ställe anställs en18-åring på inskolningsplats. Affären får då bidragmed av lönen och kan ge full tjänst och lön.Men hamnar även den nyanställdai samma situation som varit i. Hon fårfyllnadsstämpla , sedan är det omöjligtockså för henne att försörja sig.Nuvarande regler slår mycket hårt i lågkonjunktur.I , som exemplet ovan är hämtat från,fanns 460 personer, som söktebutiksjobbet. fanns 5 lediga platser --ingen av dem på heltid. Jag anser därför att manborde kunna göra reglerna mer flexibla, så att de --om det är uppenbart att det inte går att utökatjänsten -- ändå får stämpla . Det måstevara bättre att kunna behålla sitt arbete än att gåhelt arbetslös. Detta borde ju även spara pengar åtbåde stat och kommun.Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jagfråga arbetsmarknadsministern:Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att skapamöjligheter att behålla deltidsarbete?13 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 26 februari1991/92:430 av () tillkultuministern om museetshantering av brandfarliga ämnen:Naturhistoriska museet bedriver en omfattandehantering av brandfarliga ämnen. För dennahantering saknar museet tillstånd.Med anledning av ovanstående ber jag att tillkulturministern får ställa följande fråga:Vilka åtgärder avser kulturministern vidtaga för attNaturhistoriska museet skall uppfylla de krav somlagen om brandfarliga och explosiva varor (LBE)kräver?1991/92:431 av () tilljustitieministern om nämndemännens rätt tillreseersättning:Riksförsäkringsverkets regeltolkning innebär attnämndemännens resor till och från rätten betraktassom arbetsresor. Detta förhållande är mycketekonomiskt ofördelaktigt för nämndemännen ochinnebär att de behandlas på ett annat sätt än bl.a.kommunalt förtroendevalda.Vill justitieministern medverka till att undanröjadenna orättvisa?1991/92:432 av () tilljustitieministern om förhållandena påKronobergshäktet:Allvarliga påpekanden om dåliga förhållanden påsvenska häkten har framförts av granskarefrån mot tortyr ochomänsklig behandling enligt TT.Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för attråda bot på de missförhållanden som påtalats iEuroparådets kommittés granskning?1991/92:433 av () till statsrådet om bostadsplaneringen:Mitt i den värsta lågkonjunktur som drabbat bygg-och fastighetsbranschen redovisas i dagspressen attåtskilliga bostadsbyggnadsprojekt bromsats uppeller försenats av rent byråkratiska hinder.Detta gäller dels de tusentals ärenden som fastnathos länsbostadsnämnderna på grund av attboverkets nya datasystem krånglar. Ett allvarligareproblem förefaller det dock vara att de storalåneinstituten helt stoppat långivningen på grundav de ändrade regler för statens kreditgarantier somträdde i kraft vid årsskiftet.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att skyndapå den byråkratiska processen så att planeradebostadsprojekt kan komma i gång utan onödigfördröjning?1991/92:434 av () tillarbetsmarknadsministern om medel tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder:Arbetslösheten stiger snabbt. prognosersom varit underlag för bedömning avarbetsmarknadspolitiska insatser får nu överges.AMS begär därför nu kraftigt förstärkta resurser.Trots detta har de fyra regeringspartiernasrepresentanter i utbildnings- och kulturutskottenbeslutat att 300 milj.kr. skall tas avarbetsmarknadspolitiska medel för att delviskompensera regeringens kraftiga neddragningar avanslagen till komvux och folkbildningen.Med anledningen härav vill jag tillarbetsmarknadsministern ställa följande fråga.Vilka åtgärder är arbetsmarknadsministern bereddatt vidta med anledning av att dearbetsmarknadspolitiska medlen kan komma attminska till följd av förslag i utbildnings- ochkulturutskotten?1991/92:435 av () till civilministernom staten som arbetsgivare:I budgetpropositionen aviseras betydandeförändringar i länsbostadsnämndernasorganisation. Totalt bedöms ca 230 av nämndernastotalt runt 460 anställda komma att beröras.Bland de anställda finns många kvinnor medgedigna kunskaper och av hängivnainsatser inom bostadssektorn. Dagens svårasituation på arbetsmarknaden bidrar till att mångaav de anställda känner stor oro. Staten måste somarbetsgivare vidta tidiga åtgärder för att inte en svårarbetsmarknadssituation för kvinnor skall förvärrasytterligare.Är civilministern beredd att öka insatserna för stödtill de statligt anställda, som riskerar att förlora sinaarbetsuppgifter i samband med omstruktureringar istatsförvaltningen?den 27 februari1991/92:436 av () tillarbetsmarknadsministern omstödområdesplacering av Gagnef:I kommun är träindustrin mycketdominerande; 60--av de sysselsatta utanföroffentliga sektorn finns där. I den byggkonjunktursom råder gör det kommunen mycket sårbar.Uppsägningar av personal har genomförts i deflesta träföretag och framtiden är mycket oviss.Boro Hus i , som är kommunens störstaprivata arbetsgivare, har lagts i ''malpåse'', vilketinnebär att 300 jobb försvunnit på mycket kort tid.Just nu är den öppna arbetslösheten , och denväntas öka till vid halvårsskiftet.För att få till stånd en bättre differentiering avnäringslivet i kommunen behöver extraordinäraåtgärder vidtas. Möjligheterna till detta är små ominte kommunen får de möjligheter som enstödområdesplacering innebär.Är arbetsmarknadsministern beredd att medverkatill att kommun stödområdesplaceras?14 § Kammaren åtskildes kl. 16.42.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5§ anf. 34 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 72(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.