prot · GG0940 · 1992-12-08 00:00:00 — Att fortsätta stödja kvarvarorna avBromma flygplats som ligger i ett ganskatättbefolkat område skapar stora problem.Jag vill rikta en fråga till statsrådet: det rimligtatt ha en flygplats så pass nära tätbefolkadeområden, när riskerna vid start och landning är såstora? Det finns definitivt möjlighet att flyttalinjetrafiken till när vi får en tredjerullbana, och dessutom får vi snabbakommunikationer genom . När detgäller småflyget finns ju olika lösningar, men sålänge man inte får besked om att flygplatsskall läggas ned kan man inte heller gå vidare meddessa lösningar.Anf. 260 Kommunikationsminister ():Herr talman! studerar förnärvarande möjligheten att flytta den utan tvivelfarligaste delen av flygverksamheten, nämligenprivatflyget. Det var ju ett enmotorigt sportplansom nu senast havererade. Det pågår alltså ettarbete med att söka ny flygplats för den typen avflyg.Anf. 261 ():Herr talman! Jag vill poängtera att Dennispaketet,som vi har resonerat om i ,innebär att man skall flytta ut trafiken ett styckefrån bostadsområdena för att minska bullret för deboende. När det gäller flygtrafiken har vi gjorttvärtom: vi har flyttat in den igen i tättbefolkadeområden. Är inte det märkligt,kommunikationsministern?Borde man inte göra på ett annat sätt, dvs. flyttalinjetrafiken till och komma fram till enannan lösning för småflygplanen? Det vore bättrebåde ur säkerhetssynpunkt och ur buller- ochavgassynpunkt.Som någon sade finns det inget vidFridhemsplan. Risken är helt uppenbar, om vi fårin fler stora flygplan, för att konsekvenserna av enolycka skulle bli jättestora.Anf. 262 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är inte så att vi har flyttat inBromma. har legat där det ligger sedan30-talet, och det har varit huvudflygplats iStockholm under många decennier. Det som harhänt är att det mycket starkt restriktivt omgärdadeantalet rörelser på i huvudsak upptas avdet mycket farligare privatflyget än av den linjefartsom är omgärdad av mycket strängasäkerhetsregler: dubbla piloter, dubbla motoreroch minst dubbla system på säkerhetssidan.Nu pågår ett arbete med att försöka få bort demindre och farligare planen. Jag ser ingenanledning att ändra regeringens hållning så längedet finns en majoritet i för attbibehålla denna trafik.Anf. 263 ():Herr talman! Jag skulle gärna vilja ha svar påfrågan om det är rimligt att man, när vi flyttar utbiltrafiken, lastbilstransporter och annat, till lederutanför bebyggelsen, fortsätter att bedriva en sådanhär verksamhet och t.o.m. har ökat den? Vad somhar skett är ju att vi har fått enkraftig ökning av linjetrafiken, av de stora planenpå , som skapar buller och avgaser ochgivetvis ökar riskerna för de kringboende.Regeringen bara skjuter ifrån sig frågan tillStockholms stad. Regeringen kan ju säga att deninte önskar att flygverksamheten skall fortsätta därnär avtalet går ut . Statsrådet har jumöjligheten att göra det, om den politiska viljanfinns. Men jag är osäker på om den finns.Dessutom har kapacitet. Vi har fåttrapporter om att terminal 2 inte har tillräckligt medunderlag och om att det nu finns möjlighet att flyttaut linjetrafiken till . När det gällersmåflyget finns det dessutom andra lösningar, somstatsrådet säger.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Svar på fråga 1992/93:297 om övervakningav ÖresundstrafikenAnf. 264 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att arbeta för en bestående tjänst förtrafikövervakning i Öresund.Trafiken i är, som , mycket intensiv. Därför finns det redanregler om trafikseparation i detta område. Vidarekan nämnas att det finns entrafikövervakning i norra delen av området, sombedrivs av Marinen och Kustbevakningen.Möjligheterna att bedriva trafikövervakning ibemärkelsen att ålägga någon att rapportera omposition och last är en mer komplicerad fråga. Närfartyg går i internationella sund är det inte möjligtvare sig för eller andra länder att gripa inmed nationella bestämmelser.Utan att gå för djupt in i de juridiskafrågeställningarna kan jag emellertid nämna att detinom EG och inom den internationellasjöfartsorganisationen pågår arbete i denriktning som anger och att vi frånsvensk sida också vill stödja ett sådant arbete. Fördrygt sedan hölls ett möte i omdessa frågor, i vilket var representerat.Anf. 265 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministerMats för ett innehållsrikt och positivt svar.Trafikseparationen i har ju i principfungerat ganska bra. Trots det har vi haft ett antalincidenter, inte minst de senaste åren.Med ministerns svar som grund vill jag dock vidarefråga, om man inom regeringen skulle kunna se ettvärde i att tillsätta en utredning för genomlysningav i Öresund.Anf. 266 Kommunikationsminister ():Herr talman! har genomförsvarsutskottet uttalat sin uppfattning attregeringen och ansvariga myndigheter skall ta ettinitiativ till ett anmälningssystem för transport avfarligt gods genom . Som jag nämndedeltar också i detta arbete genomIMO, vilket jag tycker kan ses som ett initiativ idenna fråga.Vid det möte i som jag nämndediskuterades frågan om folkrättsliga grunder förtrafikövervakningssystem. Frågan skall också tasupp i en arbetsgrupp inom IMO , och iden kommer att delta. Jag tycker att vi kanavvakta det arbetet och se om det behövsytterligare åtgärder. Jag tror attsjöräddningsorganisationen inom detta område haren tillfredsställande utformning.Anf. 267 ():Herr talman! Till slut tackar jag för attkommunikationsministern och därmed ocksåregeringen vill stödja ett positivt arbete till förmånför sjöfartssäkerheten internationellt i allmänhetoch med tanke på folktäthet och intensitet isynnerhet i Öresund.Överläggningen var härmed avslutad.41 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1992/93:36Till riksdagenUndertecknad har erhållit en interpellation avriksdagsledamot angående ettbostadsdepartement.På grund av stor arbetsbelastning har jag inte någonmöjlighet att besvara interpellationen inomföreskriven tid utan kommer i stället att besvaraden under januari månad 1993.Stockholm den 2 december 1992Carl BildtInterpellation 1992/93:48Till riksdagenJag vill anmäla att Per Stenmarcks interpellation1992/93:48 om ochoffentlighetsprincipen inte kommer att besvarasinom föreskriven tid på grund av interpellantensförhinder att ta emot svaret. Interpellationenkommer i stället att besvaras under januari 1993.Reidunn LaurénInterpellation 1992/93:56Till riksdagenInterpellation 1992/93:56 av () omalternativa metoder för äggproduktionen kan intebesvaras inom föreskriven tid. Interpellationenkommer att besvaras i januari 1993.Stockholm den 3 december 1992Karl 1992/93:57 och 60Till riksdagenMed hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1 §får jag meddela att jag är förhindrad att besvaraIngela interpellation nr 57 omursprungsbefolkningar samt nr 60 om konventionen om inhumanavapen, m.m. inom den föreskrivna tiden fyraveckor.Stockholm den 7 december 1992Margaretha af UgglasInterpellation 1992/93:37Till riksdagenJag har fått en interpellation med nr 1992/93:37 avLars om den kommunalaarbetsmarknaden. Interpellationen kommer ej attbesvaras inom utsatt tid på grund av att bådeinterpellanten och jag är på resa.Interpellationen kommer i stället att besvaras ijanuari. Återkommer till kammarkansliet omdatum senare.Stockholm den 2 december 1992Anne WibbleInterpellationerna 1992/93:49 och 51Till riksdagenMed hänvisning till riksdagsordningen vill jagmeddela att interpellationerna nr 49 av StefanAttefall och nr 51 av ej kanbesvaras inom den föreskrivna tiden. Jag harkommit överens med kammarkansliet att besvarainterpellationerna i januari 1993.Stockholm den 2 decemberBo Lundgren42 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:97 Reglering av användningen avvattenskotrarKonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU11 Ändringar i sekretesslagenSkatteutskottets betänkanden1992/93:SkU2 Dubbelbeskattningsavtal medTyskland1992/93:SkU3 Dubbelbeskattningsavtal medMauritius, m.m.1992/93:SkU4 Dubbelbeskattningsavtal medMexiko1992/93:SkU5 Dubbelbeskattningsavtal medBotswana1992/93:SkU7 Godkännande av enöverenskommelse mellan omömsesidigt bistånd i tullfrågorJustitieutskottets betänkanden1992/93:JuU11 Villkorlig frigivning, m.m.1992/93:JuU13 och advokaterna,m.m.1992/93:JuU14 Osann utsaga inför m.m.Lagutskottets betänkande1992/93:LU10 Ändrad handels- ochföreningsregistreringFörsvarsutskottets betänkanden1992/93:FöU2 Höjd beredskap1992/93:FöU3 Undanförsel och förstöring1992/93:FöU4 Verksamheten vid betänkanden1992/93:SoU7 Ett nationellt smittskyddsinstitutm.m.1992/93:SoU8 EES-anpassning av vissa regler ombehörighet att utöva yrke inom hälso- ochsjukvården m.m.Utbildningsutskottets betänkanden1992/93:UbU4 Skolskjuts m.m.1992/93:Ytterligare medel tillForskningsrådsnämndenTrafikutskottets betänkanden1992/93:TU5 Vissa luftfartsfrågor med anledningav avtalet om Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES)1992/93:TU6 Vissa ändringar i väglagen m.m.1992/93:TU7 Ändrade bestämmelsr för traktoreroch motorredskap, m.m.1992/93:TU9 Redovisning av vissainfrastrukturkostnader med anledning av avtaletom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES) m.m.1992/93:TU13 Lag om teleterminalutrustning,m.m.Näringsutskottets betänkanden1992/93:NU12 Lagändringar till följd av attNäringsfrihetsombudsmannen avvecklats1992/93:NU13 Implementering av vissa EG-reglerinom området teknisk kontroll1992/93:NU15 Medel till AB kanalbolagBostadsutskottets betänkanden1992/93:BoU4 Bostadsanpassningsbidrag m.m.1992/93:BoU5 Ändrade bestämmelser i fråga ombostadsbidrag för , m.m.1992/93:BoU9 Vissa villkor för statens stöd tillbyggande av bostäder43 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 7 december1992/93:63 av (-) tillmiljöministern om lågkonjunkturens effekter påmiljöskyddsarbetet:FN:s konferens om miljö och utveckling i deJaneiro bekräftade att det brådskar medåtgärder för att lösa miljöproblemen. Konferensenbetonade också sambandet mellan miljöfrågor ochsocial och ekonomisk utveckling. I många av tredjevärldens länder orsakas de svårastemiljöproblemen av fattigdomen och brist påresurser, men i de industrialiserade ländernaorsakas ofta miljöproblemen av överflödet ochslöseriet med resurser. Det gäller t.ex.överkonsumtionen av fossil energi.De viktigaste slutsatserna från konferensen blevtvå: Det behövs resursöverföring från rika tillfattiga länder och de industrialiserade ländernamåste klara av att utveckla produktions- ochkonsumtionssystem med bättre miljöanpassning.Mot denna bakgrund känns det mycket oroandemed uppgifter om att miljöskyddsarbetet tappartempo i , detta som en konsekvens avlågkonjunkturen. Runt om i landet drarkommunerna ner på sitt miljö ochhälsoskyddsarbete. Också inom näringslivet tycksengagemanget för miljöskyddet minska. Ikrispaketen ingår en reduktion avbiståndet. Deprecieringen av kronan sänker värdetpå biståndet med . I närRiokonferensens beslut måste börja förverkligasgår utvecklingen i åt motsatt håll.I den politiska debatten har miljöfrågorna definitivtkommit i skymundan. Men miljöproblemen måstehanteras även i tider av dålig ekonomi. Det finnsockså möjligheter att i en ekonomisklågkonjunktur vara offensiv, genom investeringar it.ex. järnvägstrafiken och genom att användaresurser för arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillutbildning i miljökunskap.Den lägre takten i produktionen skulle kunna getillfälle att prova nya råvaror ochproduktionsmetoder med bättre miljöjanpassning.Tyvärr verkar det saknas sådana ambitioner bådehos myndigheter, inom näringslivet och hos andraaktörer.Jag vill mot bakgrund av ovanstående ställaföljande frågor till miljöministern:Har regeringen en samlad kunskap om hurlågkonjunkturen påverkar miljöskyddsarbetet iSverige och hur den påverkar deltagande idet internationella arbetet på detta område?Har regeringen några konkreta planer för hurmiljöarbetet i lågkonjunkturen kan bli meroffensivt, t.ex. genom att arbetsmarknadspolitiskasatsningar ges en miljöprofil?1992/93:64 av (-) tillmiljöministern om utsläpp av krom:Trots att krom är en vanligt förekommandetungmetall är dess miljöeffekter mycket dåligtkända, men vi vet att krom är giftigt och i viss formcancerframkallande. Metallen finns lagrad i storamängder både i produkter som är i användning ochi sådana som tagits ur bruk.Viktiga i sammanhanget är olika stålprodukter därkrom används som legeringsmetall. Krom harockså använts till garvning av läder.Forskare vid Tema Vatten på iLinköping har räknat ut att kromvittringen frånkonsumtionen är sju gånger den naturliga. Mellan1920 och 1980 har vi satt in krom ianvändning. Bara en mycket liten del av dettaberäknas ha läckt ut. Det mesta finns kvar iprodukter som används eller som avfall i produkter,som sakta bryts ner varvid kromet kommer attfrigöras.Det är inte känt hur kromet beter sig när detfrigörs och kommer ut i naturen, och inte heller hurdet omvandlas i näringskedjorna. Man vet dock attdet kan anrikas.Det är hög tid att kromproblemetuppmärksammas. Jag vill därför frågamiljöministern:Vad avser regeringen göra för att dels ökakunskaperna om kromets miljöeffekter och delsbegränsa utsläppen av krom?44 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 7 december1992/93:299 av (-) tillmiljöministern om avveckling av kärnkraften:Den hearing kring kärnkraftens säkerhet ochsårbarhet som genomfördes ,tydliggjorde att det är fullt möjligt att börjaavveckla kärnkraften nu.Det är dessutom nödvändigt om det av riksdagenuppsatta målet, avveckling , skall klaras.Vid hearingen bekräftades åter att kraftverken inteanser hittillsvarande riksdagsbeslut vara entillräckligt tydlig signal. , har minskat sinasatsningar på utvecklingen av alternativaenergikällor. Anledningen enligt en av Vattenfallsrepresentanter vid utfrågningen är att någon''förtida'' avveckling är aktuell. Jagutgår från att regeringen gemensamt utvärderatresultatet från utfrågningen och fattat beslut medanledning därav. Jag vill därför frågamiljöministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attkärnkraftsavvecklingen äntligen skall kunna ta sinbörjan?45 § Kammaren åtskildes kl. 19.11.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 16 § anf. 95 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 32 § anf. 213 (delvis)ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.