prot · GG0930 · 1992-11-24 00:00:00 — Därmed har man förvandlat en järnväg frånen förlustjärnväg till en järnväg som ocksåföretagsekonomiskt går ihop.Anf. 106 ():Herr talman! Om man satsar på denna järnväg trorjag att man dels skulle kunna sänka de fastakostnaderna, dels kunna få ett ökat resandetal. Jagtror också att detta kan få det positiva med sig attfolk i bygden vaknar upp, kämpar för sin järnvägoch tar tillvara sina intressen.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1992/93:212 om Sverigesturistråds resedatabasAnf. 107 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vad jagavser vidta för åtgärder så att den turist- ochresedatabas som turistråd byggt upp kanfortsätta sin verksamhet.Ett flertal initiativ för att etablera en permanentdrift av turism- och resedatabasen, , har tagits.Ett betydande intresse finns hos ett flertalintressenter. Förhandlingar förs med sikt på attåstadkomma en forsatt drift av TDB. I dessaförhandlingar deltar även Styrelsen förSverigebilden.Åtgärder har vidtagits så att driften av TDB ärsäkrad åtminstone t.o.m. intervjumånadendecember 1992.Anf. 108 ():Herr talman! Denna turism- och resedatabas harfunnits , och man har arbetat inom ramenför turistråd. Den har visat sig vara mycketvärdefull. Det är omvittnat av många intressenter.Det är också den enda löpanderesevaneundersökning som finns. Det har vi fått veta från många inomturistnäringen, transportnäringen, den offentligasektorn, forskningen och andra som ärintresserade.När turistråd avvecklades tog jag uppdenna fråga med kulturutskottets dåvarandeordförande . Jag ställde fråganom utskottet menade att man skulle säkra driftenav denna turism- och resedatabas. Hans svar varhelt klart. Det var kulturutskottets mening att såskulle ske.Nu får jag här svaret att näringsministern har tagitflera initiativ för att etablera en permanent drift,och det är bra. Det sägs vidare att det finns ettflertal intressenter, och det är också bra. Man skallförhandla, och även Styrelsen för Sverigebilden ärmed. Det tycker jag är viktigt. Även omtransportsektorn är berörd av detta, ochnaturligtvis är en stor intressent, menar jag att dethuvudsakliga intresset måste finnas inomturistnäringen. I det sammanhanget har Styrelsenför Sverigebilden en självklar uppgift.Verksamheten är nu säkrad december månad ut.Det betyder att förhandlingarna måste varaslutförda för att driften skall säkras.Får vi ett avbrott kommer hela upplägget av dennastatistikinsamling, som inte minst alla inomnäringen har omvittnat är så värdefull, att störas.Hur skall man kunna teckna nya abonnemang omman inte kan utlova någon långsiktighet iverksamheten?Min fråga är: Tror näringsministern att det finnsnågon chans att dessa förhandlingar blir klara , så att vi kan säkra driften?Anf. 109 Näringsminister ():Herr talman! Svar: ja.Anf. 110 ():Herr talman! Det var kort och kärnfullt. Det gerverkligen svar på frågan. Jag hoppas att jag slipperåterkomma till näringsminstern i detta ämne.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1992/93:217 omvarvsstödetAnf. 111 Näringsminister ():Herr talman! i har frågatmig om jag är beredd att medverka till att svenskavarvssubventioner avvecklas i samma takt somgäller inom och EG.Jag vill erinra om att nuvarande ordning, med ettkontantstöd som successivt avtrappats, och somupphör automatiskt den 31 decemer , beslutadesav . Vid riksdagensbehandling av frågan betonade näringsutskottet att''Det förslag som regeringen nu framlägger innebäratt stödet till varvsindustrin successivt avvecklas'',NU 1988/89:22. Därefter har regeringen vid ettflertal tillfällen uttalat sig mot selektivaindustristöd. Här har en klar kursändring ägt ruminom näringspolitiken, och frågan om varvsstödmåste ses i detta sammanhang.Inom EG reglerar frågan om statsstöd till varven avett rådsdirektiv, som dock endast gäller t.o.m. den31 . Enligt vad jag erfarit kan etteventuellt beslut av EG om förlängt varvsstödfattas tidigast . Man kan självfalleti olika avseenden spekulera i huruvida statsstödkommer att godkännas inom EG också efter 1993.Sten har därvid framfört uppgiften attdetta kommer att tillåtas . En sådanförlängning kan troligen inte uteslutas, men någotformellt beslut om detta har ännu inte fattats.Slutligen vill jag betona den vikt regeringen läggervid den allmänna förbättring av industriklimatetsom nu genomförs i form av bl.a. sänktaarbetsgivar- och energiavgifter; förbättringar somkommer också varvsindustrin till godo, liksompågående valutakursförändring.Mot den angivna bakgrunden har jag inte för avsiktatt nu föreslå en förlängning eller omprövning avvarvsstödet.Anf. 112 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret.Låt mig betona att jag är emot alla former avsubventioner. Man skall inte ha en subventiondärför att man möter en duktig konkurrent.Men nuvarande läge är faktiskt rätt svårt attförsvara. Jag förutsätter att utskottet och riksdageni samband med att det här beslutet fattades 1989trodde att vi skulle få en situation av likvärdigkonkurrens, men så har inte blivit fallet. harvi i under ännu en månad ett 5-procentigtkontantstöd till nybyggnationer. I , Norgeoch är kontantstödet betydligt högre ändafram till 1993, och det finns mycket -- bl.a.verkligheten -- som pekar på att det här stödetkommer att förlängas även efter 1993. Jag fick iförra veckan reda på att danskarna nu planerar attöka sitt stöd just på grund av konkurrensen frånTyskland. I det läget är det svårt att försvara vårinställning och vår attityd.Jag skulle därför vilja ställa två frågor till statsrådet.Skall vi av rent principiella skäl låta jobben iSverige försvinna, när det utanför det här husetfinns en verklighet som vi kanske aldrig har tänktpå? Om det nu visar sig att EG kommer att förlängasitt stöd till sina varv, kan man då hoppas på attSverige omprövar sitt beslut, så att våra svenskavarv får en just konkurrenssituation medförutsättningar som liknar dem som deraskonkurrenter utomlands har?Anf. 113 Näringsminister ():Herr talman! Subventioner exempelvis i form avvalutakursjusteringar och sänkningar avarbetsgivaravgifter gör attkonkurrensförutsättningarna förändras.Jag vill erinra om att vi nästa årsänker arbetsgivaravgiften och attytterligare en sänkning motsvarande 0,7 %kommer till beroende på semesterförändringar. Vihar fått konkurrenskraftigastebolagsbeskattning och en av de absolut lägstakostnadsökningstakterna i , och vi vetsamtidigt att produktiviteten i svenskt näringslivökar snabbare än i konkurrentländerna. Densenaste veckans händelser har dessutom gjort attsvensk valuta värderas lägre, vilket lett tillavsevärda konkurrensförbättringar, bl.a. förvarvsindustrin.Vi har alltså uppfattningen att vi skall försöka skapaett utomordentligt konkurrenskraftigt klimat församtliga företag, inkl. varven. Vi har ocksåuppfattningen att vi skall försöka se till att ha sålikvärdiga konkurrensförhållanden som möjligt iförhållande till övriga omvärlden. När det gamlabeslutet fattades var man i medveten omatt en utfasning höll på att ske inom EG. Självfalletkommer vi att mycket noggrant följa vad somhänder inom EG avseende varvsstöd under dekommande månaderna.Anf. 114 i (m):Herr talman! Jag tackar särskilt mycket för detkompletterande svaret. Det verkar som att jag ochstatsrådet är överens om att den konkurrens somsvenska företag möter utomlands skall ske på likavillkor. Jag förstår det så att statsrådet eventuelltframöver kan tänka sig att ändå se över situationenom våra konkurrenter använder direktasubventioner och om det visar sig att de åtgärdersom nu vidtagits, och som statsrådet här harrefererat till, inte skulle räcka.Anf. 115 Näringsminister ():Herr talman! Vi ser konkurrensförbättringarnasom det centrala, och exportindustrin har fåttoch får mycket storakonkurrensförbättringar. Den är enkonkurrensförbättring av ett slag som vi inte harsett under en lång följd av år, enkonkurrensförbättring som vida överstigervarvsstödet. Självfallet kommer vi att följa vad somhänder inom EG, om EG genomför kraftigakursförändringar i förhållande till vad som i daggäller.Anf. 116 i (m):Herr talman! Jag skall nu skicka det här svaret tilldem som är intressenter här i . Om de blirlika imponerade som jag har blivit , tror jag attvi kan simma lugnt framöver.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1992/93:210 omLäroplanskommitténs och BetygsberedningensförslagAnf. 117 (m):Herr talman! har frågat omjag är beredd att överväga en förlängning avremisstiden på ochBetygsberedningens förslag.Svaret är nej. Jag skall gärna förklara varför.Jag finner det mycket glädjande att intresset är stortbland elever, föräldrar, kommunpolitiker ochskolpersonal för att delta i diskussionen om dessafrågor. När vi satte ut en månad längre remisstid ännormalt var det just med tanke på att dessa storaoch viktiga frågor verkligen skulle kunna blidiskuterade i vida kretsar. Att förslagen ocksåverkligen diskuteras tycker vi oss märka av attmånga synpunkter redan börjat komma in tilldepartementet, trots att nästan två månaderåterstår av remisstiden.Det finns ytterligare ett skäl till att hålla fast vid attsynpunkter skall vara departementet till handasenast . Vi vill gärna presenteravåra förslag för för attgöra det möjligt för att ta ställning underhösten 1993.Anf. 118 ():Herr talman! Jag tackar skolministern för svaret,men jag beklagar verkligen att skolministern inteens vill överväga att förlänga remisstiden. Jagtycker nämligen inte att jag begär speciellt mycketav skolministern. Jag begär egentligen bara att honskall ge fler möjlighet att säga sin mening, och jagtror inte att det vore tungt att bära för skolministernatt medverka till det.Jag tycker alltså att remisstiden är för kort. Det härhandlar inte om någon vanlig remiss. Det handlarom två kommittéers förslag. Det handlar om frågorsom berör svenska barn och ungdomar för mycketlång tid framöver. Det handlar om en läroplan, mendet handlar också om ett betygsförslag som redannu är väldigt omdiskuterat och ganska svårt atttränga in i. Jag vet att många tycker att manbehöver för att sätta sig in i de här förslagen.Skall det vara någon idé med att begära remiss påsådana här viktiga förslag, måste man ge alla demsom kommer att beröras av skolan långligamöjligheter att sätta sig in i förslagen.Det är ingen vanlig remiss, eftersom det ocksågäller att nå helst hundratusentals elever, väldigtmånga föräldrar och väldigt många lärare. Begäranom remiss går inte ut till en viss instans som sedansnabbt samlar sig till ett svar, utan skolorna måstenå ut till vida grupper, som skall säga sin mening.Jag inser att det inte är någon idé att försöka fåskolministern att överväga en förlängning avremisstiden. Jag tycker att det är bra att riksdagenfår på sig att fundera över förslaget.Eftersom skolministern inte vill förlängaremisstiden, vill jag fråga om hon är beredd attkompensera den korta remisstiden med att se till attdet blir en bred parlamentarisk förankring iberedningen av kommittéernas förslag och deremisser som kommer in. Jag anser fortfarande attremisstiden är för kort, och det måste på något sättkompenseras genom en bredare parlamentariskförankring.Anf. 119 (m):Herr talman! Jag har naturligtvis övervägt fråganmed anledning av att harställt den, och jag har dessutom gjort det ganskanoggrant, eftersom vi i regeringen är angelägna omatt den här fråga skall diskuteras. Men jag tror attde väsentliga synpunkterna ändå har möjlighet attkomma in.Däremot är det oerhört viktigt att diskussionenfortsätter inför beredning avpropositionen och inför ett beslut i såsmåningom. Det är också väldigt viktigt att vi sertill att vi får tid att bland lärare och elever spridakunskap om det beslut som såsmåningom fattar innan det träder i kraft. Det finnsalltså många led, och det kan göra att tiden blirknapp.Självfallet skall jag försöka se till att viåstadkommer en parlamentarisk förankring avarbetet . Det är för övrigt något somutbildningsutskottet har begärt i en skrivning ochsom jag tycker är väldigt klokt. Det enda skälet tillatt jag inte har talat om hur denna parlamentariskaförankring skall se ut är att jag ännu inte harkommit fram till den bästa formen. Men självfalletskall vi klara av det.En läroplan berör ju ett av fundamenten i vårtsamhälle, den grundskola vi har för alla barn, ochdet är viktigt att den har stöd över alla partigränseroch att det finns en stark uppslutning kring devärderingar, principer och prioriteringar som görs iett sådant dokument. Vi får därför återkomma tillfrågan om hur den parlamentariska förankringenskall se ut, men det skall ändå ske enparlamentarisk förankring av det här arbetet.Anf. 120 ():Herr talman! Det är bra att sånoggrant kommer att fundera över hur denparlamentariska förankringen skall ske. Jag vill änen gång betona hur viktig den är. Eftersom enläroplan och ett betygssystem berör alla våra barnoch alla våra ungdomar, måste man se till att hanågon sorts bred förankring av det slutligaförslaget, så att vi med gott samvete sedan kanlämna över ett riksdagsbelut till de svenskaföräldrarna och barnen och till skolorna och sägaatt det är något som vi är ganska överens om. Detgäller ju våra barn och vår framtid.Också jag tycker att det är viktigt att debattenfortsätter , men jag anser fortfarandeatt en förlängd remisstid hade varit det absolutbästa. Vi vet ju att människor vill komma medförslag före beredning och före beslut. Det är endemokratiskt mycket mycket viktig princip, somjag gärna vill framföra här. Det är nämligen väldigtmånga elever, föräldrar och skolpolitiker som harfört fram dessa tankar till mig.Anf. 121 (m):Herr talman! Jag har stor förståelse för att man villha mer tid, eftersom det är först när en fråga harstötts och blötts länge som den når ut till de bredalagren. Det är därför jag påpekar att det även underen beredningsprocess och inför ett riksdagsbeslutfinns anledning för folk att ha synpunkter. Tyvärr ärdet ibland så att många engagerar sig underremisstiden och sedan glömmer bort att förslagetförändras under resans gång. På så sätt missar manväsentliga förändringar, som det kanske fannsanledning att tycka till om. Vi får hjälpas åt attförsöka klara av förankringen och se till att vi får enbred uppslutning.Jag vill också gärna säga till jag under hela den tid som gått sedan förslagetlades fram har påpekat att jag inte kommer att taställning till detaljer i ellerBetygsberedningens förslag. Skälet är just det attjag vill ha möjligheter att ta intryck av desynpunkter som framkommer och att jag tror attdet krävs en bred förankring av den här typen avbeslut. Det är något som jag kommer att fortsättamed, trots att det finns mångaaktionsgrupper som agerar i olika detaljfrågor.Anf. 122 ():Herr talman! Vi vet ju genom det beslut som vinyligen har fattat om att väldigt mångamänniskor vill kunna ge sin mening just underremisstiden, före beredning och beslut. Det är detsom är det viktiga, och det är det som gör attmänniskor känner att de deltar i en demokratiskprocess.Eftersom skolministern nu inte vill förlängaremisstiden, ser jag fram emot detberedningsarbete som skall ske och den öppenhetsom säger att hon skall ha under dethär arbetet. Vi måste skapa en läroplan och ettbetygssystem som vi med glädje kan gå tillskolorna, till våra ungdomar och deras föräldrarmed.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till kl.18.00Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.21 § Svar på fråga 1992/93:219 om biståndet tillhandikappadeAnf. 123 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen kommer att vidta för attHandikapputredningens intentioner om biståndskall följas av kommunerna.Frågan om ekonomisk behovsprövning avansökningar om färdtjänst och social hemtjänstbehandlades av ibetänkandet (SOU 1990:2) Överklagningsrätt ochekonomisk behovsprövning inom socialtjänsten.Handikapputredningen fann att färdtjänst, socialhemtjänst och annan liknande service borde ståöppna för funktionshindrade oavsett derasinkomster och att ekonomisk behovsprövning isådana sammanhang därför inte borde få göras.Utredningen lämnade också förslag om enkomplettering av socialtjänstlagen av dennainnebörd.Socialtjänstkommittén (S 1991:07) har i uppgift attpröva frågor om bl.a. innebörden av den s.k.biståndsparagrafen i socialtjänstlagen och omöverklagningsmöjligheter inom socialtjänsten.Med hänsyn till detta beslutade den förraregeringen att överlämna bådeHandikapputredningens betänkande ochremissvaren över detta till Socialtjänstkommittén.Kommittén kommer att avlämna ett betänkandeden , som skall behandla frågor ombistånd enligt socialtjänstlagen.Låt mig avslutningsvis säga att jag är medveten omden situation som beskriver i sinfråga. Mitt intryck är att det har blivit allt vanligareatt kommuner gör ekonomiska behovsprövningarvid ansökningar om t.ex. färdtjänst och hemtjänst.Enligt min uppfattning finns det starka principiellainvändningar mot detta. Jag vill dock avvaktaSocialtjänstkommitténs bedömningar innan jag tarställning till vilka eventuella åtgärder som kanbehöva vidtas.Anf. 124 ():Herr talman! Först tackar jag försvaret. Det är tillfredsställande, och jag noterar attvi är överens om verklighetsbeskrivningen. Det rörsig alltså om en principiell fråga, inte om rätten attta ut avgift för bistånd eller om avgiftsnivån. Dengrundläggande principen är i stället att den som ärhandikappad är handikappad -- oavsett inkomsten,som alltså inte avgör omfattningen.När det gäller den typ av bistånd som vi diskuterarhandlar det om möjligheten att förflytta sig, ommöjligheten till vanlig, normal daglig livsföring --att klä på sig , att få i sig mat osv.Jag hade hoppats att socialministern skulle svara attdet pågår ett arbete på ett lagförslag och på enproposition från regeringen i frågan. Tyvärr måstejag konstatera att så inte är fallet, utan den härfrågan som vi i tyckte varväl utredd utreds ytterligare en gång.Jag undrar: När kan man förvänta sig ett beslut?Och måste de handikappade fram till dess stå utmed att kommuner i ekonomiskt trångmål, ochdessa kommuner blir troligen allt fler, agerar på dethär sättet -- dvs. ett handikapp behandlas inte somett handikapp, utan man rättar sig efter plånboken.Anf. 125 Socialminister ():Herr talman! Jag är något förvånad över att inte känner till hur frågan hanterats. Beslutfattades ju under den föregående regeringen, alltsåganska långt tillbaka i tiden.Nu återstår tills betänkandetom socialbidrag m.m. kommer frånsocialtjänstkommittén. Att i det läget bryta utfrågan igen och hantera den i förväg tycker jag inteär rimligt.Det besked som jag har givit i mitt frågesvar, att jagnu kommer att avvakta socialtjänstkommitténsarbete, kvarstår. Därefter återkommer jag såsnabbt som möjligt till med förslag ifrågan.Anf. 126 ():Herr talman! Såvitt jag förstår innebär detta att eneventuell lagändring kan träda i kraft först den 1januari 1994. Jag utgår från att ,när han är ute och träffar kommunfolk, med kraftklargör sin egen uppfattning i frågan, sinprincipiella uppfattning om det olyckliga i att maninte ser ett handikapp som ett handikapp -- i ställetser man ju mera till kommunens ekonomi.Anf. 127 Socialminister ():Herr talman! Självfallet gör jag det.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1992/93:223 ominformationen om FN:s barnkonventionAnf. 28 Socialminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta för att garantera attinformationsinsatserna om FN:s barnkonventionfortsätter.Jag vill först understryka att den mycket storainformationsinsats som gjorts genom olikafrivilligorganisationer och med medel frånAllmänna arvsfonden har ett bestående värde. Detmaterial som tagits fram för att bl.a. på ett enkeltoch lättfattligt sätt åskådliggöra konventionensolika artiklar kan naturligtvis användas i olikasammanhang lång tid framöver.När det gäller en så stor informationsinsats som detär fråga om -- . -- är detemellertid viktigt att man har klart för sig vilkengenomslagskraft den har haft. På mitt initiativföretas en utvärdering avinformationsinsatsen. Utvärderingen väntas varaklar nästa höst.Sverige skall i enlighet med konventionenrapportera till den särskilda förbarnets rättigheter om vilka åtgärder som vidtagitsför att genomföra de rättigheter som erkänns ikonventionen. avlämnade sin förstarapport . Rapporten, som ocksåinnehåller konventionstexten, har tryckts upp i10 000 exemplar och sändes ut till allastatliga myndigheter, kommuner, landsting, skolor,bibliotek, barnavårdscentraler m.m. I en särskildföljeskrivelse till mottagarna har jag betonatkonventionens betydelse och vikten av attkonventionens bestämmelser följs i . Jag togmed mig ett exemplar av rapporten och brevet tillMargareta Israelsson.Jag kan garantera att jag ävenfortsättningsvis gärna medverkar till att spridakännedom om konventionen. För att diskutera detfortsatta arbetet med konventionen i Sverigekommer ett möte med företrädare för bl.a. destörre frivilligorganisationerna och den s.k.barnkonventionsgruppen att äga rum påSocialdepartementet i början av december.Efter de mer allmänna informationsinsatserna ärdet enligt min mening nu viktigt attbarnkonventionen ingår som en integrerad del imyndigheters och andras dagliga arbete medbarnfrågor. Det handlar därför i fortsättningen merom att lyfta fram innebörden i olika artiklar ikonventionen och att göra speciellainformationsinsatser om förolika grupper i samhället.Anf. 129 ():Herr talman! Jag vill inleda med att tackasocialministern för svaret på min fråga och ocksåför rapporten. Jag har fått ett exemplar en gångtidigare. Men det är trevligare att få en trycktrapport.Dagen efter det att jag lämnade in min fråga fickjag, och kanske även socialministern, liksom 17 000andra politiker ett brev från Unga örnar. Man harsänt oss en förenklad version av ''Barnens lag'' ochpekar på vårt ansvar för att ''Barnens lag'' inte barablir tomma ord på papper.Man har säkert fog för sina misstankar. inovember antas kommunala budgetar över helavårt land. På alltför många punkter är det barnensom får stå för besparingarna. Vi glömmer vårtansvar för att barnens bästa skall sättas i centrum.Barnkonventionens 42:a artikel lyfter också framstaternas ansvar för att kunskap sprids bland barnoch vuxna om bestämmelserna i konventionen.Det förvånar mig att socialministern inte vill gebarnens och ungdomarnas egna organisationerfortsatt stöd för detta. De har en bred kunskap. Låtoss bygga vidare på den!Barnen har ju inte bara rätt, utan de har också rättatt veta. I utmärkta bok''Lyssna på oss'' skriver en av landets tolvåringar:Dom stora som bestämmer, dom bara tänker på sigsjälva, men dom tänker inte på vad det blir förnågra följder som vi får lida av dådom är döda. Sånt tänker dom inte på. När dom varbarn så tyckte dom så också men när dom fårmakten när dom blir vuxna så kvittar dom i det. ''Hur vill satsa för att bevisamotsatsen? Skall det ske genom utvärderingar avdet arbete som har skett?Anf. 130 Socialminister ():Herr talman! Jag tycker faktiskt att det är rimligt attutvärdera. Först gör vi stora satsningar och läggerut 30 miljoner genom en rad olika organisationer.Men det kan man inte fortsätta med utan att ta redapå vad det är som faktiskt har hänt.Vilka informationsinsatser har alltså varit bra, ochvilka har varit dåliga? Vilka har nått ut tillmänniskor, och vilka har inte gjort det?Vi har anlitat en mycket duktig socionom ochjournalist, , för den härutvärderingen. Jag tror faktiskt att denna kommeratt vara mycket värdefull när vi sedan skall prövahur vi skall gå vidare med de härinformationsinsatserna.Parallellt med att utvärderingen pågår, kommer viockså, som jag sade, att ha diskussioner medfrivilligorganisationerna ochbarnkonventionsgruppen för att fundera på andrametoder än de använda för att nå ut medinformation om detta.