prot · GG0934 · 1992-11-30 00:00:00 — Arbetslösheten har ett pris både förden enskilde och för staten. Min fråga är: Hurbedömer arbetsmarknadsministern de besparingaroch nedskärningar ur ekonomisk synvinkel somvidtagits och som kommer att vidtas? Är delönsamma, och kommer de att ge det önskaderesultat som är nödvändigt för att få ordning ochreda på sysselsättningsområdet.Anf. 20 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det är ett stort problem att det finnsen hel del tomma bostäder i gamla och nya hus. Detär ett problem att vi har en enorm mängd tommakontorsrum. Det är ett problem att tre fjärdedelarav bankernas förluster gått till att betalaöverhettningen och spekulationen inom bygg- ochfastighetsbranschen . Det är ettproblem att regeringen fem gånger fått gå in ochhjälpa banker. Nordbankens 20 miljarder -- det ärandra gången regeringen nu gick in -- lär varaknappa. Detta gör att det blir onödigt hög ränta, attdet inte går att finansiera byggobjekt och att maninte kommer fram via bankerna. Det är ett problematt vi har gott om tomma industrilokaler.De saker jag räknat upp är normalt motorn ibyggandet. I det här skedet har regeringen gått inmed 2 extra miljarder för statligt byggande av husoch lokaler. I det närmaste har satsningarna påinfrastrukturen fyrdubblats.En liten fråga till : Var höll Byggettansfrämste företrädare till näröverhettningarna på allvar slog till i ,som ger dessa hemska resultat för ocksåByggettans medlemmar?Den höga räntan är ett stort problem. Men man fårinte ner räntan genom att förespråka ytterligare enmängd utgifter. I så fall kommer vi att få -- det ärbara att fråga -- en ännu högre räntaoch därmed än svårare att få i gång ordinarie sundverksamhet. Man gör alltså ont värre.När det gäller åtstramningarna är jag medveten omatt de åtstramningar som Socialdemokraterna ochregeringen kom överens om påverkararbetsmarknaden negativt i det korta perspektivet,om man ser det rent matematiskt. Sedan kan mandiskutera de positiva effekterna, för sådana finnsockså. Det var därför, förutsätter jag, som allainblandade parter ville genomföra dessaåtstramningar.Jag talade om kommunikationer i svaret på denförra interpellationen, och jag kan vara litetutförligare . Jag vet attKommunikationsdepartementet arbetar för att fåloss ytterligare medel till extra satsningar påinfrastrukturen. Det är saker och ting som blirbekanta för . Jag vetatt -- det kanske också har läst --regeringen har fattat beslut om attKommunikationsdepartementet skall skaffa enutredare som under en skall se övervissa hinder för igångsättandet. En opartiskutredare skall göra en analys. Jag hade hoppats attutnämningen i frågan skulle vara klar till dagensdebatt, men den var det inte.Anf. 21 ():Herr talman! Arbetsmarknadsministern frågademig vad Byggettan gjorde under den speciella tid dådet gällde att hålla nere överhettningen. Vad jaggjorde som riksdagsman, tillsammans med dennuvarande arbetsmarknadsministern, var bl.a. attklippa till med en avgiftsökning på lokaler iStockholm. Vi tillsatte dessutom, ocksågemensamt, en grupp som skulle arbeta aktivt föratt få ner den överhettning som faktiskt marknadendrev fram. Det var inte någon fackförening utanmarknaden som drev fram den.Låt mig så få kommentera detta medkommunikationer och infrastruktursatsningar. Vibörjar bli trötta på att få höra det. Det kommerständigt nya besked på satsningar påinfrastrukturen, men oerhört få jobb kommer till.Dessutom ger infrastruktursatsningarna somsådana, även om de är nödvändiga, inte specielltmånga nya jobb.Vad jag kunde förstå av var att där fanns ett ordentligt försvarför en ordentlig ROT-satsning. Det är det enda somkommer att kunna hålla i gång en byggverksamhetframöver. Vi skall veta att arbetslösheten inte ärgratis. Den kostar ganska mycket pengar. Denmultiplikationseffekt som jag nämnde gör att vitotalt sett kommer att få kostnader på mellan 40och 50 miljarder, orsakade av byggbranschen. Detär ganska viktigt och ganska klokt,arbetsmarknadsministern, att satsa pengarna på attfå ner den allmänna arbetslösheten. Det betyder isin tur att man inte lånar upp några pengar utövervad man ändå måste betala ut på det ena eller detandra sättet.Jag är mycket missnöjd med svaret och mycketmissnöjd med arbetsmarknadministerns sätt attnärma sig problemet. Om jag skall vara riktigt ärligtror jag att , om han fick med sigsin regering, inte skulle behöva fara så illa av dennakritik som i grunden är mycket viktig. Han skullekunna följa sin partibroders för dessa frågor och se till att man kunde fåen fortsättning på en mycket lönande väg när detgäller att bekämpa arbetslösheten.Såvitt jag förstår, herr talman, är faktiskt BörjeHörnlund tillsatt för att se till att vi får en så lågarbetslöshet som möjligt i det här landet. Kom intemed småslängar, utan låt oss diskutera fråganutifrån dessa utgångspunkter i stället.Anf. 22 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! När det gäller väg- ochjärnvägsobjekt kommer mera överblickbara objekti gång snabbt när man rustar upp befintligverksamhet. De mindre objekten ger också tregånger så många jobb som de riktigt stora objekten.Så ur arbetsmarknadssynvinkel är länsvägnätmycket intressanta objekt. Sedan är det andra skälsom gör att de stora objekten måste diskuterassamtidigt, för de ger långsiktigasysselsättningseffekter.Det är nu rätt tid att handla upp saker och ting.Kostnaderna har gått ner rättordentligt vid nybyggnation, för flerfamiljshus ochäven småhus. Kostnaderna har också gått nermycket ordentligt för väginvesteringarna. Problemet med de tomma lokalerna i daggör att det ändå inte räcker med dessakostnadssänkningar.Det pågår diskussioner på olika håll, det kommerförslag till regeringen och det diskuteras iriksdagen. Jag vill inte föregripa diskussionen omhur man ser på ROT-programmet eller ickeekonomiskt. Det är inget tvivel om att jag somarbetsmarknadsminister gärna ser att det sombehöver repareras också repareras i dag.Anf. 23 ():Herr talman! Vi får naturligtvis tomma lägenheterom man drar ner köpkraften hos människorna.Dagsläget är faktiskt sådant att vi har 66 000arbetslösa ungdomar. Vi har 57 000 ungdomar iungdomspraktik. Det gör att denungdomsgenerationen inte efterfrågar bostäder.Det vore mycket underligt om man skulle ha ettstort bostadsbyggande när de grupper som skallefterfråga dessa bostäder inte gör det. Därför ärbekämpandet av arbetslösheten den främstagrunden för att vi över huvud taget skall kunna gedem bostäder och människorna arbete.Herr talman! uppvaktadesarbetsmarknadsministern avByggnadsarbetareförbundet,Byggentreprenörerna och AMS. De konstateradeatt om inget radikalt görs riskerar var tredjebyggnadsarbetare att stå utan arbete 1993. Detinnebär att mer än 40 000 byggnadsarbetare blirarbetslösa.Det får till följd att arbetslösheten sprids till företagsom tillverkar insatsdelar, byggmaterial,ombesörjer transporter och andra tjänster. 160 000kommer att beröras av den planlösa krympningenav byggsektorn. De ställde några krav som jagtycker finns skäl att läsa in i protokoll.Man krävde finansiering av ny- och ombyggnaderav broar, vägar, järnvägar, VA-nät och andraanläggningsprojekt som finns förberedda ochväntar på byggstart . Mankrävde statliga stimulansåtgärder med reparationeroch ombyggnader på bostadssidan och när detgäller offentliga lokaler.Jag vet att arbetsmarknadsministern har fått enkatalog med flera hundra anläggningsprojekt ochdessutom ett antal kommuners väntelistor medangelägna investeringar. Saknas det någrauppgifter från är det den enklastesak att få fram dessa uppgifter. Vad vi väntar på ärregeringens vilja att ta en match mot arbetslöshet.Tyvärr, arbetsmarknadsministern, tyder inteinterpellationssvaret på detta. Gör gärna ett ochannat utspel. Det är ingen dum tanke att se påCenterns förtroenderåds funderingar. Därpresenteras faktiskt några mera progressiva sätt ändet som arbetsmarknadsministern redovisade här idag.Anf. 24 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det är märkligt att tarupp frågan om köpkraft, för det blir en ganska storköpkraftsindragning genom den politiskauppgörelsen mellan Socialdemokraterna ochregeringen. Vad beträffar kritiken sitter vi i sammabåt.För min del har jag viss förståelse för att statenlånar upp och delar ut dessa.Åtstramningen känns inte riktigt hård när mandelar ut mycket mer än man får in.På samma sätt går Arbetsmarknadsfonden i dagmed underskott som inte finansieras.Lönegarantifonden går med ett stort underskottsom inte finansieras. Även här sitter vi i samma båt.Många verksamheter lever på lån. Så kan detinte fortsätta.Jag har alltid varit försiktig när det gäller attdiskutera indragningar. Det ges ut mer än vad somproduceras. Så blir det när den gemensamma kakanminskar . Då går det inte attskära upp större och större tårtbitar även om manvill. I så fall skulle det vara mycket luft i tårtbiten,och det skall man inte ha.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden1992/93:KU7, KU9 och betänkande 1992/93:FiU11Skatteutskottets betänkande 1992/93:SkU12Justitieutskottets betänkanden /93:JuU8--betänkanden /93:LU6--LU9,LU12, LU13 och betänkanden /93:UU4--UU6, UU10 och UU11,betänkanden /93:SoU5 ochSoU6Trafikutskottets betänkande 1992/93:TU4Näringsutskottets betänkande 1992/93:NU8AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då till dagens bordläggning aviseradproposition väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1992/93:151 Beskattning av inkomst frånhandelsbolag i vissa fallMotionernamed anledning av prop. 1992/93:31 Ändradsjukersättning m.m.1992/93:Sf14 av m.fl. (v)med anledning av förs. 1992/93:RR2 Riksdagensrevisorers förslag angående invandrarpolitikensinriktning och resultat1992/93:Sf15 av ()1992/93:Sf16 av m.fl. (s)1992/93:Sf17 av m.fl. (nyd)med anledning av redog. 1992/93:JO1Justitieombudsmännens ämbetsberättelse1992/93:K22 av m.fl. (nyd)1992/93:K23 av ()8 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 27 november1992/93:266 av (nyd) tillstatsrådet om utrikes- ochbiståndspolitiken:Ny demokrati har vid upprepade tillfällen varnatför risken att övergången från kommunism tillmarknadsekonomi och demokrati kan misslyckasom inte hjälper till.Om de nuvarande reformvänliga regeringarna iÖsteuropa förlorar makten kan detta få ödesdigrakonsvekvenser även för . I går deän så länge ganska oorganiserade nationalisternaframåt. t.ex., bl.a. känd föratt vilja erövra och , kom i förraårets presidentval på tredje plats. Ju sämreekonomin blir i , ju starkare stöd fårnationalisterna.Vytautas sade i ett uttalande efter valetatt kommunisterna kom tillbaks till makten iLitauen därför att biståndet från väst var för litetoch kom för sent.Mot bakgrund av detta ter sig den svenskabiståndspolitiken som fullständigt vettlös. Sverigeger stora summor till där den verkligahjälpen bara till en bråkdel kommer fram,som vi ger en mycket ringa del tillområden där vi skulle kunna ge varaktig hjälp på ettkostnadseffektivt sätt.Den borgerliga regeringen håller krampaktigt fastvid den biståndspolitik som utvecklades avsocialdemokraterna och sommer handlade om att främja socialismensutbredning och stödja diktatorer än om att hjälpamänniskor.Min fråga är om regeringen tänker hålla fast vid dennuvarande utrikes- och biståndspolitiken där mannegligerar det akuta behovet av aktiv hjälp attbygga upp demokratin i våra grannländer?9 § Kammaren åtskildes kl. 14.01.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.