prot · GF09124 · 1992-06-02 00:00:00 — Då kommer sjöfartens roll attstärkas ytterligare.I detta utskottsbetänkande behandlar vi också enrapport från revisorer, som bl.a. tar uppriksdagens inflytande överinvesteringsplaneringen. att de trafikpolitiska målen är så sammansattaatt de leder till att politiska avvägningar måstegöras mellan olika delmål. Dessa avvägningar harhittills till stor utsträckning överlåtits till de olikatrafikverken, vilket är otillfredsställande enligtriksdagens revisorer. Vi delar denna uppfattningoch gör ett tillkännagivande till regeringen, där vibegär förslag på en planeringsmodell som stärkerriksdagens och regeringens inflytande överinvesteringsplaneringen på infrastrukturområdet.Revisorerna tar också upp en annan intressant ochviktig aspekt rörande vissa konstitutionella frågorinför en bolagisering av vissa statliga verk. Manberör bl.a. hur frågor om insyn och offentlighetskall lösas i samband med bolagisering.Revisorerna föreslår en parlamentarisk utredningav dessa frågor. Det är viktigt att problemen belysesallsidigt. har emellertid regeringen låtitmeddela att en särskild expertgrupp, bestående avrättscheferna i vissa departement, får utreda dessafrågor. Från majoritetens sida tycker vi att detta ären tillfredsställande ordning. Vi kommer att fåfrågorna väl belysta, även det inte sker exakt på detvis som revisorer har förespråkat. fördel är att vi kommer att spara tid. Vi kan gåsnabbare fram med den viktiga omstruktureringen.Därför har vi från utskottsmajoriteten nöjt oss meddenna handläggningsordning.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tilltrafikutskottes hemställan och avslag påsamtliga reservationer och särskildameningsyttringar.Anf. 121 () replik:Herr talman! talade naturligtvisväl om miljöproblemen. Trots allt står vi inför storasvårigheter, om vi skall kunna uppnå de mål somhar satts upp.Inom EG har det publicerats en expertrapport,enligt vilken lastbilstrafiken inom EG kommer attöka med 30--, ellerfram . EG:s kommissionär, van Miert,spår att ökningen blir . Han säger också attt.o.m. svaveldioxitutsläppen, som vi i vårt landhoppas kunna få under kontroll, kommer att ökatill följd av detta med 8--, och attkväveoxidutsläppen kommer att öka med 12--14%.Det är klart att när trafikpolitik integrerasmed den gemensamma marknadens kommer vi attutsättas för trycket att föra ungefär sammatrafikpolitik. Vi kan ju varken stoppa utländskalångtradare vid gränsen eller reglera den trafikengenom avtal.I mitt anförande påpekade jag att man inte harkunnat uppnå de mål som har uppställts närdet gäller t.ex. kväveutsläpp och koldioxidutsläpp.Jag skulle vilja fråga : Hur skalldetta konkret gå till på den relativt korta tid somstår till buds? I dessa sammanhang är inte 20 årnågon . Vilka kraftfulla åtgärder kan viegentligen förvänta oss från regeringen och från departier som har majoritet i detta parlament?Vidare är jag något förundrad över att ,som har drivit kravet att storstadsförhandlingarnaskulle omprövas och att det skulle bli en annan typav trafiklösning, tydligen har övergett den linjen.Det är litet beklagligt, eftersom ochCentern har kunnat arbeta i sammariktning.Anf. 122 ()replik:Herr talman! De frågor som tar uppkring trafikens miljöproblem är allvarliga. Jaginstämmer i beskrivning över hurproblembilden ser ut, vilket vi tvärs över allapartier ganska länge har varit överens om.Bengt redovisade vissa prognoser ochuttalanden från EG-håll om lastbilstrafiken ochannat. Det är också andra utvecklingslinjer på gånginom EG , vilka är väsentligt mer positiva.Man har ett mycket ambitiöst program när detgäller att satsa på den spårburna trafiken. en snabb och intensiv utveckling av de s.k.inre vattenlederna, dvs. satsning på kanaltrafik.Allt detta är positivt från miljösynpunkt.Det är naturligtvis viktigt att vi från svensk sida ärmed och påverkar trafikpolitiken inom EG. Vi iSverige är ju ganska långt framme när det gällermiljökrav i fråga om trafiken. Vi arbetarinternationellt för att fler stater skall ställa sigbakom våra krav och vår målsättning.Tyvärr kan man inte åstadkomma någragenomgripande miljöförbättringar om Sverigeensamt går i täten, utan vi måste få framför allt med oss. Men detta kan vi naturligtvis inteanvända som alibi för att inte göra någonting. Jagtycker att vi skall ligga vid frontlinjen, ligga längstfram när det gäller teknikutveckling och hårdarekrav, men det är också viktigt att vi får med oss deövriga länderna.Bengt frågade vilka konkreta åtgärder somskall vidtas för att man skall nå upp till de fastlagdamålen om minskning av kväveoxidutsläpp,koldioxidutsläpp och annat. Till att börja med kanman konstatera att tempot under de gångna årenhar mattats av i det här arbetet. Under den förraregeringens tid hände det egentligen ingenting. Nugäller det att få fart på arbetet för attmålsättningarna skall kunna uppnås. Utan att exaktkunna beskriva hur det skall gå till, kan jag i alla fallsäga att vi måste arbeta efter framför allt tvåhandlingslinjer: dels att satsa på att utveckla denkollektiva trafiken, den spårbundna trafiken ochsjöfarten, dels att satsa på reningsåtgärder vidkällan, dvs. ställa högre krav på denlandsvägsburna trafiken, på bussar ochlångtradare. Dessutom måste vi kräva renarebränslen.Anf. 123 () replik:Herr talman! Jag kan naturligtvis hålla med ommycket av det som sade. Jagbeklagar att han inte fick tillfälle att utveckla sittförsvar för den ändrade inställningen när det gällerstorstadsförhandlingarna och den typ avtrafiklösning som dessa har resulterat i. Dentröghet som finns i förhandlingarna borde kunnatas som intäkt för en omprövning och en rejälsatsning på kollektivtrafiken.Jag tycker mig ha sett ett svagt eller ett rent avobefintligt agerande när det gäller att utövapåtryckningar på de EG-politiker som har vettigareåsikter om trafik och miljö. Regeringen har förtfram tankegångar om att boggietrycket på lastbilarskall höjas ytterligare i den här anpassningsandan.Andra länder deklarerar att de avser att behålla ettlägre boggietryck. Det högre boggietrycket är tillfrämst för att lastbilarna skall kunna ta sig upp förtvära branter i vissa bergsområden. Sverigebehöver därför inte införa något högre boggietryck.Dessutom kommer detta att orsaka ett rätt såavsevärt ökat slitage på svenska vägar. I längdenkan det röra sig om en kostnad på hundratalsmiljoner. Det högre boggietrycket gynnarnaturligtvis de tunga långtradartransporterna, somkommer att ta gods från den spårbundna trafiken.Jag skulle gärna vilja höra vad för kommentar till den utvecklingen.Anf. 124 ()replik:Herr talman! Det rör sig naturligtvis omväldigt svåra avvägningar. Här står intressen motvarandra, intressen av ekonomisk karaktär ochnäringslivets intressen -- t.ex. sysselsättning -- motmiljöintressen och andra intressen. Det gäller attfinna en vettig balanspunkt. I mitt tidigareanförande försökte jag ange var balanspunktenmåste placeras.Ett typiskt exempel på avvägning mellan olika målutgör detta med maxlaster på långtradare som körpå svenska vägar.Vi i trafikutskottet -- jag tror att också med -- besökte skogsindustrin i bl.a. Värmlandoch . Där sade man att det är billigare atttransportera björk från till svenskapappersbruk än att hugga björkarna i ochfrakta dem upp till . Detta visar vilkatransportkostnader som det inhemskanäringslivet -- i det här fallet skogsbruket -- drabbasav. Här blir det också fråga om en avvägning, sommånga gånger kan vara svår att göra, där olika målstår mot varandra. Det är viktigt att ställa väsentligthögre krav på rening av utsläppen från trafiken, påbränslenas sammansättning, på bättre avgasrening,på effektivare motorer osv. På det viset kan viförhoppningsvis åstadkomma en bra balans, så attde olika delvis motstående målen kan tillgodoses påett i varje fall acceptabelt sätt.Anf. 125 (nyd):Herr talman! Vi nydemokrater tycker att deninriktning för trafikpolitiken som anges ibetänkandet TU22 är fullt acceptabel.Departementschefen redogör klart för att vissaingångna överenskommelser skall uppfyllas snabbt.Jag tänker då främst påstorstadsöverenskommelsen.Jag känner också stor tillfredsställelse över att hafått vara med om att besluta att tjänstemännens i destatliga trafikverken makt överinfrastrukturpolitiken snart är bruten. Jag är fulltmedveten om att de flesta trafikverk har en briljanttjänstemannakår, men enligt mitt sätt att se påtjänstemännens och politikernas roll i samhället, ärdet som utskottet anför ominvesteringsplaneringsfunktion -- vilket riksdagenskall ge regeringen till känna -- en klar framgång förSveriges skattebetalare, men framför allt fördemokratin. Utskottet är i denna fråga enhälligt.Jag skall snart citera SJ-chefen . I ochmed hans uttalande skulle jag villigt förorda StigLarsson som chef för det nya trafikverk, som vinydemokrater så gärna vill ha. Vi har väckt enmotion i ärendet, som har nummer T21. Kraven idenna motion blir till stora delar tillgodosedda, omvi här i kammaren ser till att regeringen följertillkännagivandet om investeringsplaneringen.Stig har sagt: ''Vad man befarar ärnaturligtvis att varje verk arbetar i egen sak. Vadjag efterlyser är en samordnad trafiklösning förhela landet, och den måste tas fram av mycketobjektiva personer. Var skall vi köra tåg, varnågonstans skall vi ha lastbil och flyg? Var skall vit.ex. ha knutpunkter mellan dessa trafikslag? Manfår i detta sammanhang inte glömma flyget. Det ärinte alls säkert att vi skall ha flygplatser som vi hari dag. Vi kanske i stället skall satsa litet mer påordentliga knutpunkter. Här skall vi inte glömmasjöfarten. Det är möjligt att man i vissa fall skallköra båt i stället för tåg.En sådan opartisk översyn kräver dels storkompetens, dels naturligtvis människor som inte ärfärgade av något trafikslag. En sådan optimaltrafikstruktur och infrastruktur skulle vara mycketintressant att se på papper. ''Detta sade på en offentlig hearing somtrafikutskottet arrangerade. Jag är helt övertygadom att har läst Ny demokratis motioni ärendet.Det är också glädjande att utskottet i betänkandetinte har ändrat uppfattning i fråga om sjöfartensbetydelse. Sjöfarten skall ingå iinvesteringsplaneringen. Det påpekade mycketriktigt . Det är vi myckettacksamma för.Med anledning av att vi inte har så mycket atttillägga i betänkandet men att vi vill påpekabetydelsen av en samordnad planeringsfunktion förinfrastrukturen, yrkar jag bifall till vår reservationnr 7 i trafikutskottets betänkande nr 22.Anf. 126 ()replik:Herr talman! Jag vill bara göra en kort kommentartill Ny demokratis och , som han yrkade bifall till. Han vill haett gemensamt transportverk där de flesta av detunga verken på infrastrukturens område skall slåssamman. Jag tycker att det rimmar litet dåligt medKenneth Attefors uttalande om att han tycker attdet är bra att man begränsar byråkratins ochadministrationens makt överinfrastrukturplaneringen. Men vill hanskapa en gigantisk koloss, som jag är övertygad omkommer att kunna styra.Det är inte på den nivån, , som vi imajoriteten tycker att samordningen skall ske. Denskall ske på den politiska nivån i riksdag ochregering. Det är här vi skall göra avvägningarmellan de olika delmål som delvis är motstående,vilket vi pratade om . Avvägningen mellandem är därför politisk till sin natur. Jag tror inte attvi skall skapa en gigantisk byråkrati som vi kanöverlasta det här på. Det skall vi hantera på denpolitiska nivån i riksdag och regering. Därför har viinte ställt upp på Ny demokratis motion i den härdelen.Anf. 127 (nyd)replik:Herr talman! Jag har hört dessa varningens ordäven från vår vice ordförande om detgigantiska verket. Det är inte meningen att det skallbli ett gigantiskt verk. skall t.ex. intebehöva ha sina prickar och bojar i Borlänge.Tanken är mera att planeringsfunktionerna skallvara samordnade. Det är så man skall tolka vårmotion. Jag kan väl erkänna öppet att jag harplankat litet från motioner från ,och Socialdemokraterna, som går ut påungefär samma sak. Detta var nog svaret på ElvingAnderssons fråga.Anf. 128 ()replik:Herr talman! När man inte har några egna idéerutan knycker litet här och var och försöker göra enmix av det är det inte alltid slutresultatet blir sålyckat. Ett sådant resultat ser vi här.Kenneth Attefors säger nu i sin replik att det inte ärmeningen att man skall slå samman verken utan attdet skall röra sig om en planeringsfunktion. Men iKenneth Attefors reservation till utskottet stårordagrant: ''Framför allt bör , banverketoch slås samman.'' Jag kan inte tolkadet på något annat sätt än att att man skall slå samman dessa verk. Då fårman en gigantisk koloss, som jag tror att det kan blisvårt att styra politiskt.Anf. 129 (nyd)replik:Herr talman! Jag tror inte alls att det kommer att blien sådan koloss. Vi vill att planeringsfunktionernaskall slås samman. Det kommer att bekräftas isnabbprotokollet.Det är lite pinsamt för att han undervärderar derasmotioner. Jag har sagt att vi kom in i dennakammare därför att vi inte skulle vara ettblockparti. Vi läser faktiskt motionerna frånCenterpartiet, , ochSocialdemokraterna. Vi tar det bästa av allt. Vad ärdet för fel med det?Anf. 130 ():Herr talman! lade fast detrafikpolitiska riktlinjerna för 90-talet. Som ElvingAndersson påpekar kan man sammanfatta dettabeslut i fem viktiga huvuduppgifter. Det är ocksåriktigt att man i stort sett var överens om detrafikpolitiska besluten. Det fanns emellertidreservationer med olika innehåll från de treborgerliga partier som representerade riksdagen.Det gällde ökade satsningar på trafikmiljön, ökadesatsningar på storstäderna och glesbygden, störreanslag för infrastruktur m.m. De borgerligareservationerna gav emellertid en mycket splittradbild. När man nu får propositionen från regeringenfinner man egentligen samma splittring. Man kannästan säga att man saknar huvuduppgifternanär det gäller trafikpolitiken. Man saknar denlångsiktiga utvecklingen, en bättre regional balansoch utveckling av infrastrukturens utbyggnad. Detär nu man skall handla från regeringens sida i ställetför att enbart formulera sig i vackra fraser. faller också in i detta mönster och talarom vilka oerhörda satsningar som görs påtrafikpolitikens område. Men man fullföljer inteens de satsningar som man fattade beslut om år1988. i lågkonjunkturen när arbetskraft ochmaskiner inte används skulle man behöva göraintensiva satsningar. skulle man kunnastimulera kommunerna att lösa sina trafikpolitiskaknutar i stället för att dra in miljardbelopp frånkommunerna.Detta som jag nu pekar på är inget som visocialdemokrater är ensamma om att tycka. Detframkom mycket klart och tydligt vid en hearingsom utskottet anordnade i samband med att vibehandlade propositionen och avlämnademotioner. Det framkom också att det projekt somvi socialdemokrater vill tidigarelägga beträffandeinfrastruktursatsningar för att skapa sysselsättningär så långt planerade att de skulle kunna sättas igång praktiskt taget genast.Det har aviserats associationsformer föraffärsverken. Här har utskottet delvis gettregeringen till känna vad revisorerna anser.Inflytandet över investeringsplaneringen börstärkas. Revisorerna säger också att besluten omeventuellt ändrade associationsformer föraffärsverken måste grundas på parlamentariskaöverväganden. Det är viktigt att det tas ettparlamentariskt ansvar i konstitutionella frågor. Visocialdemokrater anser i likhet med riksdagensrevisorer att det inte är tillräckligt att dessa frågoravgörs enbart av en av regeringen tillsattexpertgrupp.Herr talman! Vår avvikande uppfattning gentemotbetänkandet redovisar vi i våra sex reservationer.Skulle det visa sig att avslår reservationnr 1, har jag inte för avsikt att yrka bifall till allareservationer. Jag nöjer mig i så fall i första handmed att yrka bifall till reservationerna 1, 4 och 6.Anf. 131 ():Herr talman! inlägg vittnar omvad jag sade inledningsvis, nämligen att det intefinns särskilt stora skillnader mellan majoritetensoch oppositionens åsikter. Det är snarare fråga omnyansskillnader.Låt mig återigen konstatera -- vilket vi har gjort närvi har diskuterat andra betänkanden omtrafikpolitik här i kammaren -- att det ibland ärmycket nyttigt att byta majoritet. Det tror jag harvarit särskilt nyttigt för socialdemokraterna att nuhamna i opposition. har de helt plötsligt hittatpengar att satsa på infrastrukturen. Man har fåttspenderbyxorna på. Om man hade haft litet grandav den här positiva inställningen ,hade vi inte fått en sådan våldsam eftersläpning påinvesteringarna som vi har dragit på oss under hela80-talet. Det har konsekvent satsats för litetresurser. Det satsas mer resurserän vad det har gjort tidigare, i allafall under någorlunda historiskt överblickbar tid.Det satsas nu på infrastrukturen, på byggandet avjärnvägar och vägar. Det satsas också på det mindrevägnätet. Det är fråga om en rejäl satsning ochuppräkning av anslagstilldelningarna, om manlägger samman de ordinarie anslagen och de anslagsom satsas via olika sysselsättningspaket ikompletteringspropositionen.Jag tycker vidare att det är bra attsocialdemokraterna har ambitionen att det skallsatsas ändå mer. Vi har ju egentligen tvärs över allapartigränser den uppfattningen att det totalt settbehövs mer resurser för infrastrukturen. Vi får välhjälpas åt att efter hand finna mer pengar.Håkan tar bl.a. med anledning av enrapport från revisorer upp dekonstitutionella frågorna inför en bolagisering avvissa verk. Han säger att det är viktigt att vi tar ettparlamentariskt ansvar för detta. Ja, det ärsjälvklart att vi skall ta ett parlamentariskt ansvar.Vad det handlar om i socialdemokraternasreservation är hur utredningsarbetet skall bedrivas.Vi har accepterat, bl.a. för att vinna tid, att det skalltillsättas en expertgrupp, men dennas resultat skallnaturligtvis föreläggas oss i . Det är vi somskall ta ställning till de förslag som man därkommer fram till. Självklart skall vi ta det fullaparlamentariska ansvaret för de här frågorna.Anf. 132 ():Fru talman! För att ta upp det sista först vill jag sägaatt revisorer har påpekat att det interäcker med en expertgrupp, utan att det bör vara enparlamentarisk grupp som ser på de här frågorna.Vidare återkommer jag till att skillnaden emellanutskottsmajoritetens förslag och de reservationerdär vi anmäler avvikande mening är en skillnadmellan allmänna fraser och ett konkret handlande.Man talar i vackra fraser om att man behöver görasatsningar och om att man skall sälja ut vägsträckortill privata finansiärer, vilket man tror är en lösning,men man anger inte hur och inte heller i vilkettempo.Det framkom klart och tydligt på den hearing somvi genomförde att det är nu som satsningar bordegöras. Då säger attsocialdemokraterna nu har hittat pengar. Ja, viföljer en gammal princip: det är i en lågkonjunktursom man skall investera, för då får man bästamöjliga utbyte av de satsningar som man gör.Elving talar om eftersläpning. Ja, vihade ett gigantiskt budgetunderskott, som vi saktamen säkert knaprade ned till en budget i balans,även om det frestade på. i lågkonjunkturen kanman göra satsningar. Det visar sig att många anbudkan ligga lägre än underöverhettningstiden.Anf. 133 ():Fru talman! säger attmajoritetsskrivningen i betänkandet mestinnehåller fraser och inte så mycket konkret. Mendet är fråga om just en sådan typ av betänkande.Det handlar om principer för framtiden påinfrastrukturområdet, för planering och satsningari framtiden. De konkreta insatserna i form avanslag till olika områden har vi behandlat tidigare.Det som vi nu har lagt fram är ettprincipbetänkande.Jag håller med om att det är nu ien lågkonjunktur som vi bör göra extra satsningarpå investeringar i infrastrukturen, och det är ocksådet som sker. Regeringen har lagt fram ett antalförslag i de olika sysselsättningspaketen och ikompletteringspropositionen, och vi har följt uppdem här i , bl.a. just av den anledningsom pekar på, att vi kan byggabilligare tack vare konjunktursituationen.Samtidigt skapar vi sysselsättning i en viktigbransch. Om vi har en bättre infrastruktur står viockså bättre rustade när konjunkturen vänder ochkan ta till vara den högkonjunktur som då kommer.Anf. 134 ():Fru talman! De nya satsningar som ElvingAndersson menade att regeringen gör ikompletteringspropositionen är inte några nyasatsningar, utan bara ett fullföljande av de förslagsom den socialdemokratiska regeringen lade framför för beslut. Vi har i våra reservationerpekat på det arbete som vi har lagt ned på attförsöka hitta objekt vars planering är så långtframskriden att de skulle kunna sättas i gånggenast.Vi pekar på att man skulle kunna förbilligaverksamheten genom att utnyttja den konkurrensom jobben som råder. Det finns personer som ärarbetslösa och entreprenadmaskiner som står stilla.Det är en sådan satsning som vi saknar iregeringsförslaget och också i utskottsmajoritetensskrivning. Man har alltså inte följt densocialdemokratiska linjen i de delar där vi har enannan uppfattning. Det är viktiga satsningar som vivill få genomförda. De skulle kunna skapa bättresysselsättning men självfallet i förlängningen ocksåen förbättrad trafikmiljö, en ökad framkomlighetoch en förstärkt infrastruktur för framtiden.Anf. 135 ():Fru talman! Jag tycker att inte är riktigt logisk på alla punkter.Först anklagar han den nuvarande majoriteten föratt sakna visioner och för att inte göra någrasatsningar. Allt är egentligen bara elände. I nästaandetag säger han att det enda som den nyaregeringen gör är att fullfölja den gamlaregeringens redan genomförda politik.Den kritik som riktar mot ossfaller då tillbaka på den förra regeringen. Om inte,är det något som haltar i resonemanget.Låt mig bara konstatera, fru talman, att det förnästa budgetår, 1992/93, totalt satsas påinvesteringar i vår infrastruktur nästan dubbelt såmycket pengar som under det innevarandebudgetåret. Den jämförelsen talar sitt tydligaspråk: det sker nu rejäla satsningar påinfrastrukturen från den nuvarande regeringensoch den nuvarande riksdagsmajoritetens sida.Anf. 136 ():Fru talman! De nya satsningar som ElvingAndersson menar att regeringen nu kommer medhar jag saknat och efterlyst. Det har faktiskt hänten hel del , då det trafikpolitiska beslutettogs. Bl.a. diskuterade man Europafrågorna. Detborde ha kunnat vara betydligt mer avframtidsvisioner och framtidsmöjligheter på dettrafikpolitiska området än vad man nu presenterar.Det är därför som vi i vår reservation pekar på attdet saknas framtidsvisioner när det gäller miljön,infrastrukturen och även trafikpolitiken i desshelhet.Anf. 137 ():Fru talman! Låt mig konstatera att man i densocialdemokratiska reservationen nr 1 i och för sigframför den kritik som nu geruttryck för. Man tycker att det saknas visioner, menman presenterar inte själv några visioner eller ideér.Som jag konstaterade inledningsvis gällerfortfarande de mål för trafikpolitiken som lades fast1988. Det har inte gjorts några störreomprövningar. Det förs diskussioner om hur deskall uppfyllas, i vilken takt osv., men målen från1988 års trafikpolitiska beslut ligger fast.Såvitt jag förstår framförs det inte heller frånsocialdemokraterna några andra tankegångar. Ivarje fall presenteras inga sådana i någonreservation vid det här betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 27 §.)Anf. 138 TALMANNEN:Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu harsatts upp. Som tidigare meddelats kommer det attföretas voteringar under kvällen.25 § Tilläggsbudget II till statsbudgeten /92Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU22 Tilläggsbudget II till statsbudgetenför /92 (prop. 1991/92:125 delvis).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 27 §. )26 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU23 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 27 §. )27 § betänkande1991/92:JoU25 Exportfinansiering.Anf. 139 . ():Fru talman! Jag vill först säga att min anmäldatalartid är för mycket tilltagen.