prot · GG0927 · 1992-11-19 00:00:00 — Det ärnaturligt att man avvaktar deras utredningsresultat.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag vill med kraft protestera mot denkritik som gerlänsarbetsnämnderna och dess ledning. Det är inteså att det beror på dem. Så sent som den 11november tog länsarbetsnämnderna del avvilken ordning som skall gälla den 1 januari 1993.Länsarbetsnämnderna har att utse två av de fyraledamöter som skall sitta i nämnderna, förutomplandirektören och landshövdingen. Regeringenskall utse två politiker och därefter skall tvåledamöter utses från länsarbetsnämnderna. Vemsom skall utse dem och hur det skall gå till ärfaktiskt svårt att uttolka av de bestämmelser som ärutskickade. Ingen kritik kan riktas motlänsarbetsnämnderna för detta.Än en gång vill jag understryka att det är av stortvärde att ha representanterna samlade på det sättsom gäller . Visst kan man inhämta kunskapervid sidan om, men varför skall vi göra det när vi harså stort behov av att samla alla goda krafter för attklara av de många svåra frågor som vi har just påarbetsmarknadsområdet . Det vore bättre attägna tiden åt detta i stället för att sammanträda iolika råd för att klara ut detta. Nej, den ordningsom nu råder och som har gällt , densvenska modellen, håller även . Jagbeklagar därför majoritetens ställningstagande.Anf. 14 ()replik:Herr talman! Den diskussion som vi har här, ochdet beslut som vi har fattat i utskottet, gällerhuruvida det skall finnas representanter förorganisationerna i verksledningarnas styrelse. Detsom vi tidigare talade om var hur man skaffade signödvändiga kunskaper. menar inte kan skaffa sig dessa kunskaper ocherfarenheter från arbetsgivare och arbetstagare omman inte sitter i styrelserna. Om man inte kanskaffa sig denna kunskap på annat sätt, tycker jagdet är oerhört allvarligt.Med den mycket allvarligaarbetsmarknadssituation som vi har bordeman ha ständigt öppna kanaler till bådearbetstagare och arbetsgivare för att få löpandeerfarenhet, utbyte och rådgivning och inte barabegränsa sig till styrelsesammanträden. Vi avvaktardärför den analys som utredningen kommer framtill för att på bästa sätt tillgodogöra sig dekunskaper och erfarenheter som finns hosarbetsgivare och arbetstagare.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag menade inte att man inte skallinhämta kunskaper på annat sätt. Det är emellertidav stort värde att ha denlänsarbetsnämndsorganisation som vi har i dag.Det pågår även ett ständigt utbyte av kunskapmellan de berörda parterna på marknaden.Även näringslivets representanter beklagar detta.Det är därför de i många fall valt att sitta kvar i justlänsarbetsnämnderna. De sätter nämligen stortvärde på detta. Majoritetens motiv håller inte, ochvi hoppas att det ges tillfälle att ändra på detta närutredningen är färdig, även om det inte ingår idirektiven.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag tycker det är positivt att ElvySöderström säger att det finns många olika sätt attinförskaffa dessa kunskaper och erfarenheter. Detkan ju ge impulser till den tillsatta utredningen attundersöka hur den här kunskapen ocherfarenheten bäst kan tas till vara. Då kan mankanske komma fram till nya och bättre modeller.Ingenting är väl så farligt och förödande i allverksamhet som att sätta sig ned och slå sig till romed att göra precis som man alltid gjort.Anf. 17 ():Herr talman! Jag ställer mig också bakomutskottets skrivning när det gällersubsidiaritetsprincipen. Det vore märkligt attinföra en princip som vare sig vi i eller de iEG vet vad den innebär. Själve mästercentralsocialisten säger att han skallge en mycket hög belöning till den som kan förklaraför honom vad principen innebär. Processenfortgår, och vi har varken ställt oss avvisande elleranslutit oss. Möjligen kan löftestimulera aktiviteten kring analyserna avsubsidiariteten.När det sedan gäller sammansättningen av statligamyndighetsstyrelser har vi i sedanlänge en principiell hållning. Den är att folkstyretsprinciper skall gälla och att riksdag och regeringskall styra de statliga verken och myndigheterna,och styrelserna skall ha till uppgift att följa statensriktlinjer och beslut. Det måste också finnasmöjlighet till insyn för allmänheten i dennaverksamhet, ett lekmannainflytande.Vi tror inte att den bästa lösningen är den s.k.intresserepresentationen, men självfallet skallparterna på arbetsmarknaden och andraintresseorganisationer rimligen kunna fungera somrekryteringsbas för de lekmän som bör sitta i de härstyrelserna. Dessa lekmän kan naturligtvis ocksåingå i arbetsgrupper för att på olika sätt kunnapåverka utvecklingen. Att just sitta i styrelser trorvi emellertid kan bidra till en tendens till korporativutveckling i samhället, vilket vi principiellt inte äranhängare av.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till minmeningsyttring under mom. 7.Anf. 18 ():Herr talman! Jag har full förståelse för att engammal centralist har svårt att förstå något som ensubsidiaritetsprincip när man är van vid att allauppgifter skall lösas centralt. Då blir den härprincipen svår att acceptera.Anf. 19 ():Herr talman! Som den europeiska gemenskapenhittills har fungerat, är strävan mot en kraftigcentralstyrning mycket kraftfull. Det är ju så ipraktiken, och det är ett av skälen till att vi har varitkritiska mot detta. Vi har dåliga erfarenheter avandra typer av centralstyrning.Den diskussion om öppenhet, genomskinlighet ochsubsidiaritet, som man nu för inom EG har mångadrag som liknar den diskussion som fördes underGorbatjovs tid i och som kalladesför glasnost och perestrojka.Anf. 20 ():Herr talman! Utvecklandet avsubsidiaritetsprincipen inom EG är ett svar på attkommissionen börjar bli klåfingrig utanför deområden där gemenskapsrätten gäller. Det ärmycket viktigt att det finns korrektiv mot detta. Detär precis detta som subsidiaritetsprincipen skallvara, dvs. ett korrektiv mot klåfingrighet utanförgemenskapsrätten. Vi besökte , och där var man tacksam för att mangenom skulle få möjlighet attingripa och korrigera den här typen av utflykter påområden som kommissionen inte borde lägga sig i.Anf. 21 ():Herr talman! Mycket i de här tongångarna ärnaturligtvis tilltalande. Det talas om att tillämpasubsidiaritetsprincipen på vissa områden, och detfinns förslag om att den skall gälla t.ex.miljöfrågorna. Man skall alltså i nationer, på så lågnivå som möjligt, besluta om hur man vill ha det närdet gäller miljön. Det är kanske just på det områdetsom det skulle behövas centralaöverenskommelser.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 6 §. )5 § Regionala och kommunala frågorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU4 Regionala och kommunala frågor.Anf. 22 ():Herr talman! Jag skall tala för enhetliga regler förbl.a. barnomsorg och de orimligakonsekvenser som uppstår om omsorgsformerbehandlas olika. Medborgarna kräver att få insynoch vill kanske också medverka i en verksamhetsom, trots att den sker i privat regi, stöttas medoffentliga medel eller i övrigt är likvärdig med detsom den offentliga sektorn erbjuder. Insyn, likabehandling, offentlighet och sekretess börsäkerställas om en kommun lägger utomsorgsverksamhet, inte bara barn- utan ävenäldreomsorg, på entreprenad. Det gäller även ommeddelarfrihet införs. Eventuella missförhållandeninom den offentliga sektorn kan allmänheten få delav genom meddelarfrihet.Vi kräver att regeringen skyndsamt utreder dessaviktiga rättssäkerhetsfrågor. Riksdagensjustitieombudsmän bör ges möjlighet till insyn äveni entreprenadverksamhet. Det är ett av våra godaförslag.Det är egentligen i fråga om tidsperspektivet somvi och majoriteten skiljer oss åt. Utredningen finnsredan -- . Den hararbetat med berömvärd effektivitet och har sedanstarten lämnat ett delbetänkande och kommerinom kort att lämna ett andra. Konsekvenserna aven snabb avreglering har på ett mycket påtagligt,för att inte säga brutalt, sätt aktualiserats.Riksradion gjorde en serie avslöjande reportageom den vanvård gamla människor utsattes för påservicehemmet . Jag har en bestämd känslaav att svenska väljare väntar sig en mycket snabbreaktion och förslag till lösningar på ett såuppenbart missförhållande som följt iprivatiseringens spår i vårt demokratiska land.Våra domstolar har ansett att kommunalvårdnadsersättning inte ligger inom de kommunalakompetensbestämmelsernas ram. KU har vid ettflertal tillfällen avstyrkt en lag som skulle gekommunerna rätt att utge vårdnadsbidrag. Så skeräven av ett enigt utskott. Det finnsbehov av en utvidgad lagreglering av kommunernasansvar på detta område. Enskilda alternativ ibarnomsorgen bör bli en del av regeringens vidareberedning, anser utskottsmajoriteten. Imotivtexten för avslag säger vi i klartext attvårdnadsbidrag inte skall införas i kommunerna. Ivår familjepolitik vill vi underlätta föräldraskap ochförvärvsarbete. Garanterad barnomsorg,föräldraförsäkring och barnbidrag är vår raka linje.Vi motsätter oss vårdnadsbidrag över huvud taget.Vad jag förstår, har regeringen berett frågan omvårdnadsbidrag färdigt för den härmandatperioden -- kanske för som denexisterar. Vårdnadsbidrag är avfört fråndagordningen i och med uppgörelserna omkrispaketen.Låt mig erinra kammarens ledamöter om vad somhände . Kds väljarkurva var starktdalande -- dess regeringsföreträdare kritiseradesför att ha suddat ut partiets profil. Då framfördesvårdnadsbidraget som ett ultimativt krav förfortsatt regeringsmedverkan från kds. Deöverläggningar om vårdnadsbidraget som denborgerliga regeringen inledde på , somskulle ge det genom tiderna störstabudgetunderskottet en ytterligare påspädning, blevdefinitivt fel signal, som det numera heter, tillomvärlden och ökade valutaoron.Jag yrkar bifall till s-reservationerna. I ett särskiltyttrande instämmer vi i att principerna för det nyastatsbidraget bör ses över i en parlamentariskberedning, som utarbetar en rättvisfördelningsnyckel för det nya, generellastatsbidraget.Anf. 23 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas enlång rad krav på fördjupad demokrati, och i mångafall avstyrks de med hänvisning till pågåendeutredningar. Det är en ganska tydlig illustration tillden oro som finns hos många aktiva politiker fördet bristande engagemanget i den dagliga ochvardagliga politiska demokratin, som vi tyvärrupplever ute i kommunerna.Det är svårare att få människor att ställa upp i detpolitiska arbetet. Man engagerar sig plötsligt i enenda fråga, och sedan falnar intresset. Nästa gången fråga som rör det egna intresset kommer uppengagerar man sig igen. Det är bra, och det skall vita till vara, men det räcker inte för att försvara ocharbeta vidare med den lokala demokratin. Detarbetet måste ständigt pågå, och det innebär en deltråkigt och enahanda vardagsarbete. Det är i denprocessen som vi på något sätt måste hitta modeller,så att flera människor kan tänka sig att försvara densvenska demokratin och den svenska kommunalasjälvstyrelsen, som trots allt är ganska unik iVästeuropa.En del av en ökad demokrati är att ha direktvaldakommun- eller stadsdelsnämnder. Det är ett kravsom liberalerna har drivit . Vimenar att medborgarna, om de vet att deras rösteromedelbart får genomslag i de beslut som skallfattas, åtminstone inom den egna kommundelen, ärmera benägna att engagera sig i flera frågor över ettvidare fält. Jag upplever att många tycker att detpolitiska arbetet är så komplext, att kommunernaär så stora och att det är så många och svåra frågor.Möjligen kan man tänka sig att engagera sig i detlilla formatet. Ett sätt att göra det är alltså att låtavalresultatet slå igenom direkt i den egnakommundelen.Tyvärr har vi inte fått gehör för vårt krav. I dettabetänkande behandlas ett motionskrav om enförsöksverksamhet med direktvaldastadsdelsnämnder i och i . Vitycker att det är rimligt att åtminstone ge utrymmeför en försöksverksamhet, och därför har vireserverat oss till förmån för det.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 2och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 24 ():Herr talman! Jag kan instämma i mycket vadCatarina Rönnung sade om den kommunalabarnomsorgen. Jag är naturligtvis också tacksamför den reservation som yrkadebifall till när det gäller direktvaldastadsdelsnämnder i och Stockholm.Jag har under 10--som kommunalpolitikervarit med om att arbeta för att demokratin skallfördjupas och utvidgas. Det finns en bred enighetom den principen ute i kommunerna. Jag tror inteatt vi kan fördjupa och utveckla demokratin särskiltmycket med administrativa åtgärder, men dethindrar inte att vi på alla sätt måste anstränga ossför att stimulera intresset. Det är ändå i grundendet personliga intresset och engagemanget hos deenskilda medborgarna som på lång sikt bär uppdemokratin.Jag har avgett en meningsyttring när det gällerbrukarinflytande. Kommunerna har fått störremöjlighet att styra och ta ansvaret för skolor, och viskulle vilja se att det fanns möjlighet att utveckla entyp av självförvaltande skolor, där elevernatillsammans med personalen fick ta ansvaret förledningen av skolan. Det skulle alltså dras en klargräns mellan det politiska ansvaret ochförvaltningsansvaret, som skulle ligga på personaloch elever. En del försök i den riktningen hargjorts, och de har gett ganska positiva resultat.För det här fordras en ändring av kommunallagen,som gör det möjligt att delegera beslutanderätten,inte bara till tjänstemän utan också till grupper avbrukare. I det avseendet vill jag yrka bifall till minmeningsyttring vad gäller mom. 5.Anf. 25 HANS NYHAGE (m):Herr talman! I det nu föreliggande betänkandetbehandlas sammantaget 20 motioner från denallmänna motionstiden rörande dels regionalafrågor, dels kommunala frågor.De regionala frågorna har, som framgår avutskottsbetänkandet, varit föremål för omfattandereformerings- och utredningsarbete under detsenaste decenniet. Detta omfattar bl.a. enomorganisation av länsstyrelserna, varsansvarsområde har vidgats till att omfatta bl.a. deverksamheter som tidigare bedrevs av statligalänsmyndigheter.Inom arbetar ensärskild utvecklingsgrupp med frågor om ledningoch uppföljning av länsstyrelsernas verksamhet.Våren 1991 utsåg regeringen en särskild utredare, iRegionberedningen, med uppgift att göra en analysav den offentliga verksamhetens regionalauppbyggnad samt också en studie med skildaalternativ för en framtida organisation. Samtidigttillsattes den s.k. förbedömning av den nuvarande länsindelningen ivästra , med uppgift också att lägga framförslag om åtgärder.Med anledning av de redovisningar som de bådautredningarna lämnat har regeringen i augusti i årtillkallat en särskild parlamentariskt sammansattberedning, kallad Regionberedningen. Den har tilluppgift att utforma förslag om den offentligaverksamhetens uppbyggnad och indelning påregional nivå.I sammanhanget vill jag också nämna attregeringen tillsatte en särskildparlamentarisk kommitté med uppdrag attanalysera och bedöma hälso- och sjukvårdensresursbehov samt finansieringen av hälso- ochsjukvården.Det pågår alltså ett omfattande berednings- ochutredningsarbete rörande de regionala frågor somhar tagits upp i skilda motioner. Det är rimligt attresultatet av detta arbete avvaktas innan någrasärskilda åtgärder vidtas med anledning av deifrågavarande utskottsyrkandena, vilka alltsåavstyrks.När det gäller de kommunala frågorna vill jag förstpåtala att utskottet gör ett tillkännagivandebeträffande frågan om ersättare i fullmäktige. Desmå partierna kan erhålla högst en ersättare, vilkethar ställt till betydande problem i fråga omnärvaromöjligheterna påfullmäktigesammanträdena. Det yrkas i motionenatt ett lämpligt antal är tre ersättare. Utskottetfinner detta vara rimligt och inser svårigheternamed den nuvarande ordningen. Utskottet föreslåratt , som tillsattes 1991, skallkunna ta upp frågan till beredning i sitt fortsattaarbete.Därefter skall jag övergå till att kommentera dereservationer som har fogats till betänkandet,eftersom utskottet i övrigt har avstyrkt samtligamotionsyrkanden.I reservation 1 från Ny demokrati tas frågan ominsynen i de kommunala frågorna upp. Nydemokrati menar att Lokaldemokratikommitténskall få ta upp denna fråga till behandling.Utskottet konstaterar att det redan finnsmöjligheter för de små partierna att få denna insynoch medverkan och har mot denna bakgrundavstyrkt motionsyrkandet.I reservation 2 tas frågan om direktvaldastadsdelsnämnder i och i upp.Utskottet konstaterar kort och gott att frågan harvarit föremål för behandling tidigare,och utskottet har tidigare avstyrkt motsvarandeyrkande. Utskottet finner ingen anledning attändra på detta förhållande.I reservation 3 från Socialdemokraterna tas fråganom enhetliga regler för barnomsorg upp.Utskottet kan hänvisa till att såvälSocialtjänstkommittén somLokaldemokratikommittén behandlar dehithörande frågorna som är nog så viktiga. De äralltså föremål för behandling i två kommittéer.Utskottet förutsätter att frågan blirföremål för förslag och åtgärder från regeringenssida.Reservation 4 gäller kommunalvårdnadsersättning. Den är föranledd av en motionfrån centerhåll. Detta handlar om den kommunalakompetensen. Frågan är föremålför utredning, och överläggningar pågår mellanKommunförbundet och regeringen. Utskottet harmot denna bakgrund avstyrkt detta yrkande.I reservation 5 om det kommunala partistödet yrkarNy demokrati dels på en successiv sänkning av det,dels på införande av ett partisstöd grundat påopinionsmätningar. Det innebär att ett parti somerhåller vid tre på varandra följandeopinionsmätningar skulle få kommunalt partistöd.Frågan om kommunalt partistöd är kommunernasangelägenhet. Utskottet finner ingen anledning attbiträda det förstnämnda yrkandet, som avstyrks.Beträffande det andra yrkandet vore det värdefulltatt få veta vilka kostnader man kan tänka sig isamband med detta. Det vore också bra att få vetavad som händer om ett parti efter tre mätningarmed vid ett stort antal mätningar därefter fårmindre än . Det vore också bra att få veta omdet är ett och samma institut som skall gälla och i fåfall vilket, eller om det möjligen är flera institutvilkas mätningar skall gälla. Då kan man tänka sigatt det kommer tre mätningar somalla visar , och då skall det utgå partistöd.Det finns en lång rad frågar av denna karaktär.Därför är motionsförslaget helt otänkbart ochomöjligt, vilket utskottet har funnit och avstyrkerdet.Jag yrkar alltså avslag på samtliga reservationer ochbifall till utskottets hemställan.Anf. 26 ()replik:Herr talman! Poängen med reservationen om insyni barnomsorg är attLokaldemokratiutredningen skall påskynda sittarbete. Den har direktiv att se till att vi får insynoch meddelarrätt och att det råder sekretess. Detvar själva poängen.Det fordras av oss politiker att vi snabbt ger enreaktion till känna när vi som i detta fall genomRiksradions utmärkta reportage, får reda på attodrägliga missförhållanden råder inomentreprenadverksamheten. Jag syftar i dettasammanhang på vad som har ägt rum i Trossen. Dåmåste politikerna i snabbt ta fram lagregler.Väljarna förväntar sig av oss att vi inte skjuterdenna fråga för långt bort.Lokaldemokratikommittén har många frågor på sittbord. Men jag har i utredningen framfört dettakrav, eftersom jag känner att det är orätt att dröjamed frågan i och med att det är så oerhört viktigtatt man kan lita på att den kommunalaentreprenadverksamheten bedrivs i lika godaformer som den offentliga verksamheten. Det fårinte finnas entreprenadverksamhet där man intehar tillräcklig insyn. Det är poängen med dennareservation. Jag vidhåller att det är en oerhörtangelägen fråga att man snabbt får fram lagreglerpå detta område. Jag tror att Hans Nyhage hållermed mig om detta. Jag hoppas det.Anf. 27 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Vi har inte några skilda uppfattningarnär det gäller allvaret och betydelsen av frågan.Men vet lika väl som jag att detär mycket naturligt att man, när det pågår ettarbete, hänvisar förslag av denna karaktär tillsittande utredningar och beredningar. Så sker äveni detta fall. Jag kan gärna ställa mig bakomönskemålet att utredningen påskyndar dettaarbete. Jag förutsätter också att den gör det.Anf. 28 CATARINGA RÖNNUNG (s)replik:Herr talman! Hans Nyhage sade att han förutsätteratt utredningen påskyndar arbetet med just dennafråga. Jag är därmed mycket nöjd med vad han somrepresentant för utskottsmajoriteten har anfört.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att Hans Nyhageavfärdar kravet på direktvalda stads- ochkommundelsnämnder genom att säga att utskottethar sagt nej ett flertal gånger tidigare och att mandärför säger nej nu också. Men vilka är utskottetssakargument för att säga nej till detta, HansNyhage? Varför skall man säga nej till ett ökatinflytande för den enskilda medborgaren? Varförskall man säga nej t.o.m. till en försöksverksamhetmed att låta valresultatet slå igenom idet egna bostadsområdet? Möjligen skulle dettakunna stimulera fler människor till att engagera sigpolitiskt.Anf. 30 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Det råder skilda uppfattningar om detlämpliga i att ha direktval eller att inte ha det. Denuppfattning som jag företräder innebär att vi inteställer oss bakom direktval av det slag som det nuär fråga om. Det är det svar som jag kan ge. Vi harskilda uppfattningar i sakfrågan.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag efterlyser sakargument. Varförhar vi olika uppfattningar? Varför tyckerutskottsmajoriteten att valresultatet inte skall fågenomslag i den egna kommunen eller stadsdelen?Skälet till detta kan inte enbart vara att man tycktså här tidigare.Anf. 32 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! vet fuller väl attModeraterna aldrig har ställt sig bakomifrågavarande indelning i kommundelsnämnder. Visäger ju nej till den organisationen som sådan. Attvi i det läget skulle ställa oss bakom ett förslag omdirektvalda nämnder faller på sin egen orimlighet.Det tycker jag är helt klart. Detta är denståndpunkt som företräds av det parti som jagrepresenterar och den fullföljer vi också i utskotts-och riksdagsarbetet.Anf 33 ():Herr talman! Det är givetvis med stortillfredsställelse jag noterar att ett helt enigt utskottdelar den inställning jag ger uttryck för i motion1991/92:K606, dvs. att det nuvarande sättet atttilldela ersättare i kommunfullmäktigevalet geroönskade effekter för de små partierna. För partiermed ett eller två mandat i kommunfullmäktige gerregeln om bara en ersättare en stor sårbarhet. Detsystem som finns för landstingsersättare ger faktisktbetydligt bättre arbetsmöjligheter.Jag vill alltså uttala min glädje över utskottets viljaatt medverka till ett tillkännagivande till regeringenmed anledning av min motion. Det är väl intesärskilt ofta man får anledning att framföra dentypen av tack i talarstol.Samtidigt vill jag peka på det positiva synsätt somutskottets majoritet lyfter fram när det gällerenskilda alternativ i barnomsorgen, vilka föranlettsav en motion om vårdnadsersättning.Catarina Rönnung talar om det statligavårdnadsbidraget. Men den frågan hör egentligeninte till det här sakområdet, även om det finns vissaanknytningspunkter. Det är inte alls så somCatarina Rönnung säger, dvs. att frågan har avförtsfrån dagordningen under den härmandatperioden -- helst vill hon kanske att detgäller för evigt.Jag kan erinra om att Socialdemokraterna en gång itiden talade för vårdnadsbidrag. Men det är mycketlänge sedan, så det är kanske preskriberat nu.Om ni tror att tänker avföraden här frågan från den politiska dagordningensäger jag bara: Ha!Det här är alltså en fråga som kommer tillbaka. Vadman har gjort är att man har skjutit på ettframläggande av propositionen under hösten.Givetvis kommer också de ekonomiska faktorernaatt finnas med i bilden när detta diskuterasframöver.När det gäller den kommunalavårdnadsersättningen och vad domstolar har sagt idetta sammanhang finns det en radmissuppfattningar. Rättsläget är faktiskt oklart . När exempelvis kammarrätten behandladeden s.k. Linköpingsmodellen -- dagbarnvårdarehade anställts för vård av egna barn -- var det intetolkningen av socialtjänstlagen som man byggde pånär beslutet undanröjdes.