prot · GF09106 · 1992-05-06 00:00:00 — Att ge resurser tillsådan utbildning och sådan forskning innebär ocksåatt man uttrycker en politiskt ambition. Det ärockså i och med detta ett sätt att tala om att vi ärberedda att ta det politiska ansvaret för dettaförslag och dessutom för detta beslut.Det är i detta sammanhang som högern inomsvensk politik har predikat just denna apolitiseringunder . Det var därför som jag sade attapolitikens apostlar applåderar absolutansvarslöshet.Anf. 107 () replik:Herr talman! har förfallit tillpolitisk retorik. Den tänker jag inte bemöta, därföratt jag tycker att han inte på något avgörande sätthar visat att den typ av styrning av högskolan somhan eftersträvar ger den konkurrens och denstimulans och därmed skapar den kreativitet ochden kompetens som vi behöver inom svensktuniversitetsväsende och inom våra högskolor för attvi skall kunna klara situationen framöver. Vi harinte haft den utvecklingen som vi harhaft en centralstyrd högskola i . Därförmåste vi pröva ett annat system. Det tror jagkommer att vara utomordentligt stimulerande förhögskolväsendet, men inte den väg som BjörnSamuelson förespråkar.För övrigt heter folkhögskolan Skurup.Anf. 108 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu haruppsatts.Anf. 109 () replik:Herr talman! konstaterar att vi harolika syn på de små och medelstora högskolorna.Det är säkert alldeles sant. Jag skäms dessutom inteett ögonblick för det.Jag ser just nu tecken i skyn som väldigt tydligtsäger att vi har olika syn på dem. Jag tänker påutredningen om magisterexamen. Jag är inte ettdugg orolig över att magisterexamen skall kunna fåutfärdas i , , , ochHärnösand. Vad jag däremot är orolig över är dehögskolor som inte får möjlighet att utfärdamagisterexamen. Varför i all sin dag skall studentervälja att studera vid högskolor,som de redan frånbörjan känner kanske är någon sorts andra rangenshögskolor. Jag misstänker allvarligt att det är precisdet som är på gång, nämligen att göra två sortershögskolor.Jag skulle vilja veta vilka planer harför de små och medelstora högskolorna? Hur är dettänkt? När tillägger att man skall se tillatt det finns 24 universitet ute i landet så tar han i.Men jag skulle vilja veta vilka planer Moderaternahar.När det gäller internationaliseringen gav RuneRydén exempel på ett antal internationellarelationer som byggts upp med Europaoch . Jag vet inte om han talade om något u-land, men jag kan lägga till det. Visst har dessaalldeles utomordentliga relationer byggts upp. Dehar dessutom till stor del byggts upp undersocialdemokratiskt regeringsinnehav. Detta kandärför inte ha varit något stort bekymmer. Vad jagsade var att jag var litet besviken över att allt detyviga tal som vi har mött ominternationalisering nu bara handlar om Europa.Jag skulle kunna hålla en längre plädering förnödvändigheten av utbildnings- ochforskningssamarbete med . Det är inte detsom jag talar om. Men jag oroar mig för att dennahårdsatsning nu faktiskt ibland kan komma atttränga ut tidigare kontakter med högskolor i t.ex.tredje världen.Vad jag också sade i mitt anförande, herr talman,var att jag tycker att svenska universitet ochhögskolor är duktiga men att de självfallet kan blibättre och att det därför finns anledning att satsa påkvalitet och även kvantitet, m.m.Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag vill till säga när detgäller möjligheten att avlägga magisterexamen attövriga högskolor kommer att få den möjlighetennär de visar att de har kompetens på ett område såatt de klarar av att ge den utbildning som behövs förmagisterexamen. Det är därmed inte reglerat till dehögskolor som läste upp, utan detkan gälla ytterligare högskolor, men de måste, efternoggrann prövning, visa att de har kompetens påområdet i fråga.Det tycker jag är viktigt. Det för att vi kange examina med en tillräcklig kompetens. I annatfall vore det förödande. Då skulle snabbtexamensväsendet urholkas i , och vi skullefå det som senare var rädd för,nämligen A- och B-lag inom högskolorna.Sedan ställde frågan: Varför läserman på andra högskolor, där man inte harmöjlighet att avlägga magisterexamen? Det berornaturligtvis på, , vilken typ avutbildning eller examen man är ute efter. Det ärinte alls säkert att man vill läsa ända upp till 80-poängsnivå.När det gäller internationaliseringen ligger detfaktiskt litet grand i det som säger.Med den stora satsning som sker mot Europaoch EG kanske man inte alltid kommer ihåg atthålla de kontakter man har haft tidigare med restenav världen. Jag skall ge henne rätt i detta. Jagtycker liksom att det är viktigt håller kvar de kontakter man har haft ochfortsätter att utveckla dem. Men vi måste ha en klarsatsning mot EG och , för att ta igen detsom vi har förlorat under tidigare decennier, när vihar varit utomordentligt dåliga på att odlakontakterna med våra närmaste grannar i det häravseendet.Anf. 111 () replik:Herr talman! Det jag undrade över var frågan ommagisterexamen, t.ex. varför man nu bara utrederde fyra utpekade högskolorna. Man kunde likagärna ta sig en titt på allihop. Det kan finnas en justforskare i som skulle kunna vara med ochbygga upp kompetensen där, någon som har valt attflytta dit för att leva och verka där och som omkringsig har en tillräckligt god miljö för att också t.ex.Ronneby skulle kunna få ge dennamagisterexamen. Jag tycker att man skulle varalitet mer förutsättningslös från början.Anf. 112 () replik:Herr talman! Jag vill till säga att dettar tid att bygga upp kompetens. Det gör man intefrån den ena dagen till den andra. Anledningen tillatt man har koncentrerat sig på de nämndahögskolorna är att de har funnits i relativt många år.Där har kompetensen byggts upp. Där kan man idagsläget bedriva C- och D-studier. Det är rimligtatt börja med de högskolorna och se om de klararde kompetenskrav som man kommer att ställa uppför att magisterexamen skall ges. Sedan kan man gåvidare.Anf. 113 (nyd) replik:Herr talman! Skälet till att jag begär replik är bl.a.studerandehälsovården, som framförs somargument för att behålla kårobligatoriet. Jag harhört det argumentet tidigare, men bärkraften i detökar inte för att det upprepas.Stockholms studentkår har frågat sig varförstudenterna skall betala sin hälsovård ,först via skattsedeln, sedan via patientavgift och tillsist genom kåravgift.En annan reflexion är att man är så rädd omstuderandehälsovården. Men förföretagshälsovården ryker statsbidraget och mantar i stort sett bort den, vilket är bra. Vi applåderarden utvecklingen, för företagshälsovården är ettgigantiskt slöseri. Det är man ense om inomföretagshälsovården. Men studerandehälsovårdenvårdar man och tar som intäkt för att behålla ettkårobligatorium.Jag är ledsen, , min avsikt var inte attchocka. har helt rätt. Just därför var jag noga med attunderstryka att det är fråga om en frivilligauktorisation. Den är frivillig. Den har ingentingmed regleringsiver att göra. Jag drog parallellenmed legitimation för läkare och tandläkare samtadvokattiteln. Jag är mycket glad över att jag haren auktoriserad revisor i mitt företag. Jag har valtdet, inte för att jag är skyldig enligtaktiebolagslagen, utan för att det står som enkvalitetsgaranti. Det har med kvalitet att göra.Slutligen sade jag att i sina satsningar påakademisk utbildning och forskning ligger påköplats bland världens industrinationer. Jag har mycket stortförtroende för kompetens i det härsammanhanget.Annars njöt jag av anförande, och jagkan instämma i det mesta. Jag ser med tillförsiktfram emot forskningspropositionen ochpropositionen om de fria universiteten.Anf. 114 () replik:Herr talman! Jag vill till säga attdet finns många besvärliga frågeställningar, delskring studerandehälsovården, dels kringobligatoriefrågan.Det finns en utredning som kom 1990. Den taladejag om i mitt anförande. Den frågeställning somutredningen berörde bereds idepartementet. Man överväger att gå vidare på dethär området med förslag. När det sker vet jag inte,men självklart måste det komma någonting. Somsituationen är just nu kan man inte fortsätta.Frågan om studerandehälsovården har man löst påså sätt att den överförts från studentkårerna tillhögskolorna. Men vi har kvar hela problemet runtobligatoriefrågan i övrigt. Vad skall man göra medstudentbostäderna, nationerna, etc.? Det är enfråga som jag tror är värd en egen debatt. Därförkommer jag att avsluta denna nu.Anf. 115 HANS ():Herr talman! Riksdagsledamöterna från ,och har i en gemensammotion, Ub465, hemställt att frågan om ettnätverksuniversitet i sydöstra bör prövas isamband med utarbetandet av 1993 årsforskningspolitiska proposition. Vi har i motionentämligen utförligt redovisat skälen för att ettnätverksuniversitet skall etableras i området. Menjag skall inte här gå igenom dessa skäl, eftersom detinte är det som frågan gäller i dag.Vi hade en motsvarande motion . Denomfattades då av utbildningsutskottets s.k.förenklade behandling. Det var enligt vår meningen smula nonchalant. Det var första gången sommotionen hade väckts i , och tanken medden förenklade behandlingen var att man varje årskulle undvika behandlingen av motioner somåterkom gång efter annan. Vi vet attutbildningsutskottet har mycket att göra. Vi hardärför återkommit med vår motion , för att geutskottet en ny möjlighet till en reell behandling avvår motion.Vi har uppfattningen att man inte kan behandlafrågan om inrättandet av ett nytt universitet för sig.Den måste prövas i ett övergripandeforskningspolitiskt sammanhang. Det sker bäst isamband med upprättandet och utarbetandet av1993 års forskningspolitiska proposition. Detta ärockså motionens enda yrkande.Vår förvåning blev stor när vi fann att utskottetdelade vår uppfattning. Man konstaterar nämligenatt prioriteringen mellan olika forskningsbehov börgöras i ett sammanhang i 1993 årsforskningspolitiska proposition. Eftersom manhade samma uppfattning som vi avstyrkte manmotionen. För att ingen tvekan skulle rådaavstyrktes den också i reservation nr 1. Om någonytterligare skulle vara osäker passade ocksåsuppleanten på att göra det i sin meningsyttring tillbetänkandet.Det framstår som närmast obegripligt att utskottetredovisar samma uppfattning som motionärernaoch på denna grund föreslår att motionen skallavslås. Det finns såvitt jag vet i ingettvång på att avslå motioner. Det går faktiskt attbifalla dem. Jag måste fråga mig hur en motion iutbildningsutskottet skall se ut om den skall kunnabli tillstyrkt, om det inte ens räcker att denöverensstämmer med utskottets uppfattning. Detär så anmärkningsvärt att jag måste be utskottetsföreträdare att kommentera detta märkliga resultatav utskottets behandling av vår motion nr 465.Det är litet svårt för oss att komma hem till våraväljare, som är mycket intresserade av den härfrågan, och säga att vår motion avslogs därför attutskottet hade samma uppfattning som vi. Detskulle vara bra om någon av utskottets företrädarekunde ge oss ett bättre skäl att redovisa när vi mötervåra väljare.Jag ber , herr talman, att få yrka bifall tillmotion Ub465.Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag vill till säga attdet han har redogjort för är alldeles korrekt. Otackär nämligen världens lön.Anf. 117 HANS () replik:Herr talman! Jag konstaterar att detta tydligen ären princip som gäller bara i utbildningsutskottet.Anf. 118 ():Herr talman! Jag vill ta i anspråk föratt redogöra litet för en motion som jag har skrivittillsammmans med och som finnsbehandlad i UbU13. Den handlar om ett probleminom högskolevärlden, som tid efter annan harvarit ganska bekymmersamt men som ändå inte harkunnat få någon särskilt bra lösning. Det rör sig omstudenter som av någon anledning inte är lämpadeför det yrke som de utbildar sig till och möjlighetenatt avskilja sådana studenter.Från 1988 finns en förordning som stadgar vilkaprinciper som gäller för avskiljande. Det ärexemplifierat med att den studerande lider avpsykisk sjukdom eller psykisk abnormitet,missbrukar alkohol eller narkotika eller har gjortsig skyldig till allvarlig brottslighet och det därförkan bedömas föreligga påtaglig risk för att han kankomma att skada annan person eller värdefullegendom under utbildningen.Vad som är att märka är att dessa föreskrifterendast gäller utbildningssituationen. Det finnsinget regelverk som kan föregripa en uppenbartolämplig individ att komma ut i ett yrke. Åtgärderfår vidtagas först när så är fallet.Detta förhållande ställer till stora bekymmer. Dethar hänt att studenter i , vilka hargenomgått en lång utbildning inom ett vårdyrke,t.ex. en tandläkarutbildning, har kommit till enallmäntjänstgöring och i stort sett blivit bortmotadefrån sin yrkesutövning. Det innebär en stor tragedioch dessutom en stor ekonomisk förlust framför alltför studenten men även för samhället.Vi motionärer ser en mycket stor anledning till attgöra en översyn av detta i syfte att eventuelltförändra reglerna för avskiljning. Utskottet harbehandlat den här motionen mycket välvilligt, ochjag vill instämma i det som står i utskottetsbetänkande, nämligen: ''Utskottet förutsätter attregeringen utifrån denna utvärdering nogaöverväger behovet av en utvidgning av skälen föravskiljning i högskolelagens 10a §.''Anf. 119 BO ():Herr talman! Jag hade tänkt att i den här debatteni dag enbart beröra utbildningsutskottetsbetänkande nr 17 om anslag tilllantbruksuniversitet, m.m.Det är första gången som utbildningsutskottet harhaft att behandla anslag till Sverigeslantbruksuniversitet. De har tidigare behandlats ijordbruksutskottet.Om man gör en jämförelse mellanlantbruksuniversitetet och universitet ochhögskolor i övrigt kan man konstatera att SLU haren mycket stor frihet att själv fördela sina anslagmellan olika fakulteter liksom mellan olika orter ilandet. Detta innebär självfallet att ledningen förlantbruksuniversitetet har en svår och grannlagauppgift och ett stort ansvar för att tillgodose deolika behov av utbildning och forskning som finns iskilda delar av landet.Skogsbruk måste med naturnödvändighet drivasolika i skånska bokskogar och i norrländskaområden med fjällnära skog. Växtodling iSydsverige har andra förutsättningar än växtodlingi t.ex. . Husdjursskötseln har helt olikaförutsättningar i södra och norra beroendepå olikheter i klimat och förutsättningar förfoderproduktion. Kraven skiftar också påbyggnadernas utformning. Även påträdgårdsområdet är förutsättningarnaannorlunda.Jag har velat peka på dessa olika förutsättningar föratt beskriva de svårigheter somlantbruksuniversitetet därmed har när det gäller attså rationellt som möjligt fördela resurserna förutbildning och forskning på sitt område. sida kommer vi att med stortintresse följa verksamhetoch inte minst de förändringar som aviseras påutbildningsområdet, bl.a. i betänkandet LandskapNäring Kunskap, SOU 1991:101.Låt mig sedan gå över till att ta upp några av deförslag som finns i budgetspropositionen och i olikamotioner och reservationer.Utskottsmajoriteten tillstyrker regeringens förslagpå alla punkter. Det gäller bl.a. den besparing på 30milj.kr. som föreslås under anslaget Sverigeslantbruksuniversitet. I en mycket kärvbudgetsituation är det nödvändigt att görabesparingar på alla områden.I den socialdemokratiska reservationen nr 2föreslås att besparingen begränsas till 15 milj.kr. Iett annat betänkande på utbildningsområdetfinansierar man besparingen. Utskottsmajoritetenhar dock inte funnit skäl att tillmötesgåSocialdemokraternas förslag. Vänsterpartietsförslag att avslå besparingen helt utan att anvisa enfinansiering tycker jag är oansvarigt. Jag yrkaravslag på reservation 2 från Socialdemokraternaoch meningsyttringen från Västerpartiet.Huvuddelen av diskussionerna i utskottet har rörtden skogliga forskningen och skogsutbildningen iorter som , ochVärnamo.I flera motioner har synpunkter på den framtidaverksamheten i och på hur den kanutvecklas framförts. Den skogliga utbildningen ärsedan länge föremål för utredning och diskussioninom SLU. Utskottet understryker i sittbetänkande att det är angeläget att klarhet nåsinom en snar framtid i bl.a. frågan omjägmästarutbildningen i och att beskedföreligger i anslutning till budgetpropositionen för1993/94. När det gäller placering av forskartjänsterinom SLU:s verksamhetsområde bör dessabehandlas av de högskoleorgan som har anförtrottsdessa utgifter.Beträffande skogsmästarutbildningen iSkinnskatteberg hänvisar utskottet liksom tidigaretill den pågående översynen av de skogligautbildningarna.Den skogliga utbildningen och forskningen i södraSverige tas upp i flera motioner, bl.a. mot bakgrundav att styrelsen för lantbruksuniversitetunder motionstiden planerade för ennedläggning av skogsteknikerutbildningen iVärnamo.I det på denna punkt enhälliga betänkandet slås detsydsvenska skogsbrukets och skogsnäringensbetydelse fast. Utskottet understryker ocksåskogens stora roll för naturvård och rekreation i detfolktäta . Mot bakgrund av detsydsvenska skogsbrukets speciella karaktär ochförutsättingar anser utskottet, i likhet med SLU:sstyrelse vid dess sammanträde , attbehovet av kunskap om sydsvenska skogligaförhållanden bör särskilt beaktas vid den pågåendeöversynen av den skogliga utbildningen. Utskottetnoterar även att satsningarna på skogsområdet isödra är små jämfört med satsningari övriga landet.Beträffande den socialdemokratiska motionenangående forskning om och utveckling av alternativodling tror jag inte att ståndpunkterna ibetänkandet skiljer sig så mycket åt trots attsocialdemokraterna har en reservation i frågan.Utskottsmajoriteten anser att motionens syften ärtillgodosedda i och med det som utskottet haranfört.Herr talman! Jag yrkar avslag på reservation 1.Avslutningsvis några ord om riksskogstaxeringen,som tas upp i två motioner. Utskottet delar såvälmotionärernas som jordbruksutskottetsuppfattning att riksskogstaxeringens verksamhet ärangelägen. Den oklarhet som synes råda omvillkoren för den framtida verksamheten ärolycklig.Utskottet utgår från att regeringen så snart sommöjligt föranstaltar om sådana åtgärder attvillkoren för den fortsatta verksamheten läggs fast.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall tillutbildningsutskottets hemställan och avslag påreservationer och meningsyttringar i samtligabetänkanden i dagens debatt.Anf. 120 ():Herr talman! Decennier av diskussioner, periodvismycket intensiva, och krav på en konsthögskola isödra har ännu inte givit resultat. Vi är ettstort antal ledamöter från de södra regionerna somnu kräver att det är dags att gå från ord tillhandling.Flera statliga utredningar har kommit till sammaslutsats och understrukit vikten av att enkonsthögskola, förlagd till , kommer tillstånd.Det är nu sedankonstnärsutbildningssakkunniga föreslog att enkonst- och designskola skulle etableras iMalmöregionen. slog i sittslutbetänkande fast att behöver trenationella centra. Det innebär, enligt min mening,att det då också skall finnas tre kulturellt fullödiga,jämställda och konkurrenskraftiga centra.I dag är den enda av landets trestorstadsregioner som inte har en konsthögskola.Detta är anmärkningsvärt med tanke på den storaenighet i frågan som har varit rådande i statligautredningar. En konsthögskola med den inriktningsom här eftersträvas skulle ge regionen en egenidentitet och utgöra en central ett rikt kulturliv och en regional utvecklingoch bidra till en positiv utveckling av näringslivet iSydsverige. En utbildning på högskolenivå i södraSverige för konst och design gör sig alltmer gällandei takt med att vårt land allt närmare integreras i etteuropeiskt samarbete.Professor har i en alldelespurfärsk statlig utredning föreslagit att det skallinrättas en konsthögskola i . Valet av Malmösom lokaliseringsort får väl anses vara logiskt medtanke på att merparten av kulturella livutspelas i denna region.Enligt utredaren bör utbildningen vid enkonsthögskola i och utformasså att den får en tydlig profil i förhållande till övrigakonsthögskolor i . Jag delar denuppfattningen och konstaterar att dettakrav är lätt att tillgodose. I detta sammanhang villjag understryka att det är mycket viktigt viduppbyggandet av en konsthögskola att ta vara på deerfarenheter som redan vunnits genomForumskolorna. Där bedrivs undervisning på mycket hög nivå.I Lagerbielkes utredning föreslås att enkonsthögskola i inrättas tidigast . Därmed tycker kanske någonatt allt borde vara gott och väl. Men så är det tyvärrinte. Vi som slagits för en konsthögskola i har verkligen fått lära läxan attutredningsförslag inte är detsamma somregeringsförslag till riksdagen.Det utredningsförslag som lagts fram av professorGunilla Lagerbielke kan innebära att ytterligare 20år går utan att vi får en sydsvensk konsthögskola.Att, som det står i utskottsbetänkandet, regeringenhar för avsikt att ta ställning i denna fråga undernästa innebär inte nödvändigtvis attden gör det.En högskola för konst och design till ochsödra får inte längre förhalas. Det är viktigtför att med ökad europeisk ochinternationell konkurrens inte komma påefterkälken här. En satsning på konst- ochdesignutbildningar har förutom ett stort kulturelltvärde okså stor betydelse för framtidasysselsättning och välfärd.Vi motionärer förväntar oss att regeringen hanterardenna fråga så att en högskola för konst och designi förverkligas senast under perioden1996/97--1998/99.Anf. 121 (nyd):Herr talman! Den svenska tekoindustrin har påbeklädnadssidan länge varit en bransch i kris. Engod utveckling med en omfattande export hardäremot inredningstextil.Utbildningen i klädformgivning är mycket svag,vilket utan tvivel är en av anledningarna till krisenför svensk konfektionsindustri. Andra länder satsarpå utbildning på hög nivå, och klädformgivning ären särskild utbildningsinriktning och inte som iSverige en del av textil konst och formgivning. Ettexempel är , där det finns en femårigklädformgivarutbildning vid konstindustriellahögskolan, väl försedd med datoriseradehjälpmedel och annan behövlig utrustning.Viss utbildning i klädformgivning finns vidKonstfackskolan i inom institutionen förtextil konst och formgivning. Under entreårsperiod, 1989/90, 1990/91 och 1991/92, tillskötindustridepartementet medel för en halvtids,adjungerad professur med vissa kringresurser förkompetensutveckling inom textil design ochklädformgivning. Tack vare detta har vissapunktinsatser kunnat göras, men resurserna är heltotillräckliga för att ge en gedigen utbildning.Högskolan i ger utbildning i textil- ochkonfektionsteknik på 80 poäng. En avinriktningarna är produktutformning och beskrivssom en industriell formgivarutbildning med ämnensom väveriteknik, trikåteknik,mönsterformgivning och kollektionsuppläggning.Utbildningen är uppdelad på två inriktningar, textilresp. Den ligger inom teknisk sektor.Skolan ligger i anslutning till Proteko och hartillgång till all modern utrustning och teknik.En samordning av resurserna vid Konstfackskolanoch högskolan i skulle ge en god utbildningmed integration av konstnärligt och teknisktkunnande. Sju till tio elever skulle antas per år.Antagningen skulle göras till iStockholm och grundas på konstnärligakvalifikationer, kombinerade med intresse ochfallenhet för tekniska lösningar.Utbildningen skulle omfatta 170 poäng och leda tillexamen i klädformgivning. Utbildningen skulleomfatta formgivning för konfektion av herr-, dam-och barnkläder, yrkeskläder, kläder för småskaligproduktion och även scenkläder. Utbildningenskulle delvis vara lokaliserad till , delvistill Borås.En utbildning i klädformgivning har sedan längeefterlysts av verksamma inom branschen. Denbehövs för att utveckla småskalig produktion medspeciell inriktning och är av avgörande betydelseför svensk export.Även om tillverkning sker i andra länder skapassysselsättning i , om det finns kollektionermed en egen profil. Den kan bara åstadkommas avväl utbildade, kreativa formgivare som tack varesitt kunnande vågar gå egna vägar.På 60-talet var svensk design alla kategorier ettbegrepp ute i världen som behandlades med denstörsta respekt. Låt oss sträva efter att åter erövradenna position.Herr talman! En utredning om den konstnärligahögskoleutbildningen i har kommitfram med sitt betänkande.