prot · GF09115 · 1992-05-19 00:00:00 — På en punkt vill jag gärnage honom en eloge -- med förenade krafter lyckadesstatsrådet och byggnadsarbetarna höjatemperaturen ytterligare. Detta trodde jag var enomöjlighet.Vi har i den här kammarendiskuterat frågan om byggarbetslösheten. Tyvärrblir debatten ofta väldigt teoretisk och abstrakt. Virör oss med stora ord och med uttryck som''konjunkturell arbetslöshet'' och annat. Men debyggnadsarbetare i -- några av demsitter här på läktaren -- som gått runt i länet ochundersökt vilka behov av byggjobb som finns harvisat vad det egentligen handlar om. De har i sinkartläggning funnit arbetsuppgifter för 1 700byggjobbare. De byggjobbare som sitter påläktaren representerar 1 000 arbetslösabyggnadsarbetare i Östergötland.Vi har som sagt diskuterat frågan ombyggarbetslösheten. Men jag skulle vilja attstatsrådet också med hänsyn till riksdagensprotokoll förklarar för mig, för kammaren och förde arbetslösa byggnadsarbetarna hur det kankomma sig att man inte trycker på startknappen ochsätter i gång byggen när det är billigt att bygga ochnär det finns gott om yrkeskunniga människor somär beredda att hugga i.Det är viktigt att framhålla att inte ett enda av dessa1 700 byggjobb är något lyxjobb eller avser någonny investering. I samtliga fall handlar det om attreparera och underhålla hus som alltså redan ärbyggda. För det ändamålet borde vi utnyttja denkonjunktur som vi nu har.Återigen, statsrådet: och deandra besked om varför de inte får använda sittyrkeskunnande nu när det är billigt att bygga!Anf. 151 ():Herr talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret på min fråga.I oktober förra året hade jag sällskap medriksdagsledamoten frånriksbanken till . Jag sade till BörjeHörnlund: Jag tror att du blir den nya regeringensarbetsmarknadsminister.Min tro byggde på min kännedom om BörjeHörnlunds kapacitet och om hans kunnighet inomarbetsmarknadsoch regionalpolitiken. Jag varnadehonom och poängterade att uppgiften skullekomma att bli tuff och svår, om han inte fullföljdeden socialdemokratiska arbetslinjen.Börje blev landetsarbetsmarknadsminister, och vår arbetslinjeexisterar inte länge.Den borgerliga regeringens första år lider nu motsitt slut. Den enda vägens politik kantas av allt flerarbetslösa. Skälet är att regeringen har givit uppkampen för arbete åt alla. i moderntid har så många människor varit arbetslösa somjust . Oron för framtiden breder ut sig mer ochmer.Jag och övriga socialdemokrater anser att denpolitik som förs nu är orimlig. Jag uppmanararbetsmarknadsministern: om! Lyssna på landets framståendeekonomer och industriledare -- är enav dem! Sluta upp med att lyssna på !Vi har ''dammsugit'' och hela landet.Vi har väckt en motion med förslag som skulle ge100 000 nu arbetslösa människor jobb ellermeningsfull utbildning.Jag har pekat på situationen i iÖstergötland. Man är där i behov av nytt tak påservicehuset , man behöver bygga om sittreningsverk, och flera av vägarna i orten är i behovav investeringar. I har vi råd att arbeta. Såäven i den borgerligt styrda kommunen Ödeshög.Vilket öde skall de arbetslösa byggarbetarna mötai denna kommun, herr arbetsmarknadsminister?Tänker arbetsministern fortsätta att vara lojal motCarl Bildt och eller mot de arbetslösabyggarbetarna i ?Anf. 152 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.De 100 000 byggnadsarbetare som går arbetslösa iÖstergötland gör det helt i onödan. Bara genom attåtgärda det behov av byggnadsunderhåll som finnsi länet skapas 1 700 byggjobb.Enbart i har byggnadsarbetarna tagitfram ett 50-tal hus som behöver renoveras. 20 avdessa är kommunala fastigheter. Dessareparationsarbeten skulle ge 600 byggjobb till enkostnad av 705 milj.kr. Flera av dessa objekt finnsredan i kommunens investeringsprogram, t.ex.ombyggnaden av ålderdomshemmet ,som jag tagit som exempel i min fråga.Men den borgerliga kommunledningen iNorrköping har drabbats av beslutsvånda.Regeringens förslag till att dra inytterligare 7,5 miljarder från kommunernainspirerar inte precis till framåtsyftandeinvesteringsbeslut. Då hjälper det inte, herrstatsråd, att pytsa tillbaka litet pengar tillkommunerna.Detsamma gäller upprustningen av skolorna. INorrköping behöver t.ex. Hagagymnasiet,Karlshovsskolan och Djäkneparksskolanrenoveras. Men trots dessa nödvändiga åtgärderdrog regeringen in de pengar som de förrariksmötet anslog till skolunderhåll.Statsrådets svar på min fråga innehåller inganyheter. Statsrådet anser tvärtom att allt sombehöver göras är allaredan gjort. Detta säger hani en situation då byggarbetslösaheten fortsätter attstiga.I det utomordentligt svåra arbetmarknadsläge somvi befinner oss i behövs en handlingskraftigregering, som förmår att fatta beslut för att få i gångbyggverksamheten. Vackra uttalanden frånregeringskansliet ger inte ett enda nytt jobb.Anf. 153 ():Herr talman! Jag ber först att få tacka för det svarsom jag har fått, men jag är lika besviken som deövriga riksdagsledamöter som har frågat.Behovet av den investering som jag har talat om ärenligt min mening självklart. Denna utbyggnad avsjukvården skulle betyda ofantligt mycket för desjuka. är arbetslösheten mycket stor blandbyggnads- och anläggningsarbetare. Därför börbyggandet enligt min mening sättas i gång . Detfinns ingen anledning att vänta.Om vi får ett ökat antal byggnadsarbetare i arbete,kommer ännu fler som är arbetslösa i arbete. Enligtmultiplikatoreffekten kan man räkna med att enbyggnadsarbetare som får arbete betyder att treandra också får arbete.Min förhoppning är att byggnadsverksamhetenskall komma i gång . Vi har behov ochbrister, och vi har arbetslösa byggnadsarbetare.Man måste komma i gång med verksamheten nu.Anf. 154 ():Herr talman! Tack så mycket för svaret,arbetsmarknadsministern.Våra frågor till arbetsmarknadsministern beror påatt vi anser att regeringens förslag inte ärtillräckliga. Enligt regeringens prognos kommerarbetslösheten att öka till . Därför föreslår videssa kraftfulla investeringar. Avsikten med dessaär att pressa ned arbetslösheten till i första hand3,5 %.I är över 10 000 personerarbetslösa. Det är 6 000 fler än vid motsvarande tidförra året.I går började man på i meduppsägningar. Till de 1 300 arbetslösa i blirdet nu ytterligare 350 som kommer från Luxor.Mot slutet av sitt svar talar statsrådet om att vi hardecentraliserad beslutsordning och att besluten ominvesteringar sker via och banverketinom regionerna. Det har vi på intet sätt ifrågasatt.Upprustningen av väg 32, , som jagnämner i min motion, kan påbörjas inom tremånader. Detta kan ge arbetslösaanläggningsarbetare sysselsättning omedelbart.Även projektet , delen Ängesby-Nykyrka, kan startas . Det är sådana projektsom våra frågor gäller. Vi anser att vi gemensamtborde hjälpas åt för att få i gång dessa projekt. Låtinte människor få vara arbetslösa! Se till att vikommer i gång med de arbeten som ändå ärplanerade! Se nu till att vi kan tidigarelägga dessaarbeten!Anf. 155 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! I sex av frågorna är texten likadan.Det sägs ''i väntan på marknaden'' osv. De övrigafrågorna har likadant innehåll, men där sägs det att''ovanstående'' och ''liknande'' projekt skall''tidigareläggas''. De berör enstakaobjekt.Svaret är helt korrekt. Jag förhandlar fram en ramtill AMS. Ni har i opposition inte velat att enarbetsmarknadsminister skall sitta och dela utpengar på egen hand, utan ni har ansett attarbetsmarknadsverket skall göra detta.Egentligen skall ni skämmas litet grand. Jag skallförsöka säga det mjukt. Vi har varit tvungna attgöra en hel serie smärtsamma besparingar för att fåpengar över till att bekämpa arbetslösheten. Nivågar inte göra några besparingar.Vi har ärvt ett underskott i arbetsskadefonden på20 miljarder kronor. Det är ärvt direkt från er. Vihar fått överta problemen med Första Sparbankenoch Nordbanken, dvs. socialdemokratiskt leddabanker med mångmiljardförluster. Det senaste närdet gäller Nordbanken var på 20 miljarder kronor.Om vi inte hade fått detta arv från er hade vi lättkunnat klara den internationella lågkonjunkturen.Tänk litet grand på er egen skuld.Er finansiering, dvs. frånStadshypotek, kommer att innebära attStadshypotek inte kommer att ha råd att låna ut tillbyggnader. Det är att göra ont värre.Er politik leder till ökad arbetslöshet, inte mindre.Ni tar inte ansvar. Jag beklagar det. Jag vetatt vi står på samma linje när det gäller att vårdaarbetslinjen. Men er ekonomiska politik är ickehållbar , vilket jag beklagar.Anf. 156 ():Herr talman! Det som statsråden nu säger gör migbeklämd. Vi från har försökt ge röståt de arbetslösa byggjobbarna. Det besked som vifår är att vi skall skämmas. Jag råkar veta attstatsrådet träffade någrabyggnadsarbetare. Men om jag inte hade sett detmed egna ögon, hade jag inte trott att statsrådetnågonsin i sitt liv hade kommit i kontakt med dekänslor och de tragedier som följer iarbetslöshetens spår.Vi skall inte bråka om vad den förra regeringengjorde och inte gjorde. Men några fakta kanstatsrådet inte smita ifrån. Det var hans regering som slopade investeringsbidragettill nybyggen. Det var och hansregering som fattade beslut om att ta ifrånkommunerna . Det var BörjeHörnlund och hans regering som tog ifrånkommunerna 300 milj.kr. för upprustning avskolor.En regering som vill satsa på arbete åt alla hadealdrig fattat dessa beslut. Det är dessa beslut som vikritiserar, ingenting annat.Anf. 157 ():Herr talman! Det är klart att om jag skulle ta BörjeHörnlund helt på allvar skulle jag vara mycketbetryckt.Vi har gjort en budget som är ett alternativ till denborgerliga budgeten. Vår budget är starkare änregeringens budget. Vi gör besparingar, men vi gördem inte på samma sätt som regeringen. Viunderfinansierar inte budgeten genom att sänkaskatten för kapitalägare, förmögenhetsägare ochaktieägare. Genom att inte göra dessaskattesänkningar har vi t.ex. 9 miljarder kronorsom vi kan använda till annat.När tar i så pass mycket kan detbehövas viss eftertanke. Det är ett resursslöseri attmänniskor går arbetslösa och att mycket pengar gårtill passiva åtgärder. Vi menar därför att man istället skall tidigarelägga investeringar, bådestatliga och kommunala. Det är nu när efterfråganhemma är liten som man skall sätta i gång. Då fårmänniskor arbete. Då stiger efterfrågan påhemmamarknaden tills konjunkturen utomlandsökar om förhoppningsvis , så att vidärigenom får draghjälp.Anf. 158 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag skall mycket noga kontrollera ivilken mån socialdemokratiska kommuner ochlandsting sätter i gång byggen. Det är faktiskt nusom man skall passa på att investera i sådant somman ändå tänker göra, eftersom man nuupphandlar så mycket billigare -- 20--påbyggen och kanske 30--på vägobjekt. Det ärdärför som regeringen redan har tidigarelagt 8--9miljarder kronor i väginvesteringar och 2 miljarderkronor i statliga byggen.Det är självfallet inte något fel påbyggnadsarbetarna. Det som är fel är det sätt påvilket man skötte saker och ting . Det ärdetta som har lett till problemen i Nordbankenoch på en mängd andra områden. Under denna tidsatt inte vi i regeringen. Det är detta som är såbekymmersamt, speciellt när det sker samtidigtmed en internationell lågkonjunktur.Jag är tyvärr inte imponerad av en finansiering sominnebär att man t.ex. tar frånStadshypotek. Då kan inte heller Stadshypotekfortsätta att finansiera byggande. Ni har en hel delsådana förslag som inte är hållbara och som nialdrig skulle kunna lägga fram om ni var iregeringsställning.T.o.m. har begripit att man inte kanfortsätta att ha skatt på arbetande kapital om viskall få i gång . Under er senasteregeringsperiod rann det ut iinvesteringar ur när det var som värst. Bara10 miljarder kronor kom till . Detta måsterättas till, annars exporterar vi jobben. Det är här iSverige som vi skall ha jobben.Anf. 159 ():Herr talman! säger att han hoppasatt kommunerna skall reparera och investera.Problemet är att ni har en finansminister som ocksåsäger det. Men drar hon in 5,5 miljarderkronor från kommunerna. Sedan inför niskattestopp. Ni säger att kommunerna inte skall gåut och låna och att kommunerna inte skall höjaavgifterna. Då är frågan: Hur skall kommunernabära sig åt?För att det skall vara möjligt att tidigareläggainvesteringar säger vi att det behövs någon hjälp föratt komma i gång med detta.Det är riktigt att det som vi har föreslagit när detgäller får en engångseffekt. Menäven den borgerliga regeringen har många förslag isin budget som får engångseffekter.Anf. 160 ():Herr talman! Genom att ställa en fråga försökte jagfå en konkret diskussion om vad man skulle göraför att ordna jobb åt arbetslösa byggjobbare.Tyvärr har statsrådet valt att försöka smita ut inågot slags allmänpolitisk debatt.Beträffande bankerna är den första fråga som manställer naturligtvis: Vilket recept hade de borgerligapartierna för att stoppa yuppiegrabbarnashärjningar i , Nordbanken ochandra banker?Den andra frågan är egentligen mer intressant:Vem skall betala dessa härjningar? Enligt statsrådetoch regeringen skall detta betalas genom att sammayuppiegrabbar och i och för sig även en del seriösaförmögna människor får sänkt förmögenhetsskatt,sänkt gåvoskatt, m.m. som de arbetslösabyggjobbarna inte kan få något jobb, därför attstaten inte anser sig ha råd.Alldeles oavsett vad som är orsaken till problemeni bankerna, tycker jag att detta är ett djuptorättfärdigt sätt att betala notan. Sanningen är,statsrådet, att och Socialdemokraternaunder den förra mandatperioden var rörandeöverens om arbetsmarknadspolitiken. Som IngeCarlsson påpekade lyssnar i dagmer på och än på oss ochbyggnadsarbetarna, och det är djupt beklagligt.Anf. 161 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Tyvärr är det på sättet att om vi hadeupphöjt er finansiering till regeringens finansieringhade vi fått kraftigt stigande räntor. Det är detvärsta som byggjobbarna kan råka ut för, eftersominvesteringarna då stannar av.Beträffande talet om yuppiegrabbarna vill jag sägaatt man i Första och iNordbankens styrelse faktiskt inte hittarcenterpartister. Däremot hittar man förfärligtmånga socialdemokrater i höga positioner på dessabanker. Detta vill jag nämna.Regeringen kommer att göra precis allt för att hållaarbetslinjen. Nya förslag kommer att läggas framför . Jag jobbar med sådana här sakerhela tiden för att det skall vara möjligt att som vi kommer att få uppleva underperioden --1993 hålla den öppnaarbetslösheten nere.Anf. 162 ():Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort.Statsrådet konstaterar att det finns -- framför allthar det funnits -- ett antal socialdemokrater inomNordbanken. För övrigt kan jag avslöja att jag självär kund där, så arbetsmarknadsministern kan föraytterligare en person till sitt register. Det han härsäger tar han till intäkt för sitt val att inte vidtakraftiga åtgärder, så att de byggnadsarbetare somnu sitter på läktaren och även andra kan få jobb.Jag tycker att detta är ett försvarstal. Detgör mig djupt beklämd attarbetsmarknadsministern använder den här typenav, skulle jag vilja säga, billiga argument för attkomma bort från sakfrågan, nämligen: Varför åserregeringen , utan att lägga omkursen, hur byggarbetslösheten stiger?I ligger arbetslösheten nu på 18,8 %.Förra gången vi hade chansen att diskuterabyggarbetslösheten var det fråga om knappt 15 %.Jag befarar att det nästa gång vi får chansen attdebattera detta ämne är så, att ännu fler hardrabbats av arbetslösheten.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1991/92:748 om vägprojekt iVästmanlandAnf. 163 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig närbyggandet av väg E 18 mellan och Arbogabeviljas pengar enligt nu gällande resursplanering iregeringen.Regeringen har och underinnevarande år presenterat tre sysselsättningspaketsom har innebuit att bl.a. väginvesteringar harkunnat tidigareläggas. Ett av kriterierna vid urvaletav objekt har varit att projekten skulle kunnastartas inom relativt kort tid.För väg E 18 mellan och och vidaremot gäller det förhållandet att vägverketännu inte har fastställt arbetsplaner för projekten.Byggstart har därför inte kunnat ske omgående,utan sådan sker tidigast /93.Denna sena starttidpunkt har gjort att projektetinte kommit med bland dem som tidigarelagts. nu gällande riksvägsplanen är byggstarten förprojektet angiven till år 2000.En nationell väghållningsplan, där ett prioriterats.k. stamvägnät skall utpekas, kommer att tas framav --1993. Planen skall gällafrån . Det vägnät som kommeratt utpekas i denna plan kommer sannolikt attinnefatta även väg E 18. Det är först när planen förstamvägnätet föreligger och tagitställning till vilka medel som kan anvisas förutbyggnaden av stamvägnätet som det är möjligt attange utbyggnadstakten på bl.a. väg E 18. Om enhög anslagsnivå blir beslutad finns det anledning atttro att medel till projekt på 18 kommer attfinnas med under senare hälften av 1990-talet.Anf. 164 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Men jag måste konstatera att det svar somjag här har fått är klart otillfressställande. Det ärinte nog att det här mycket angelägnavägprojektet -- som av länsmyndigheterna iVästmanland tillmätts högsta prioritet när detgäller de projekt som är under bearbetning -- hittillsinte har kunnat få några pengar. tas detdessutom med i en stamvägnätsplan. Jag tror att detvar så planen kallades. Det innebär, såvitt jagförstår, en avsevärd fördröjning och att den härolycksdrabbade och mycket viktiga transportledenkommer att vara klar först framemot 2000-talet.Jag måste konstatera att det från både regional ochnationell synpunkt är klart otillfredsställande tvingas ha den här mycket dåliga vägen kvar.En utbyggnad har skett i etapper. Men det senasteuppehållet har varit utomordentligt långt. I, trorjag, närmare 10--har varit omöjligt att satsapengar på det här projektet.Tidigare under detta -- närmare bestämt ibörjan av det här året -- anmäldekommunikationsministern sina storvulna ochstorstilade satsningar på infrastrukturen. Dåbetraktades det väl närmast som självklart att detför den här för infrastrukturen väldigt viktiga vägenomedelbart behövdes pengar, så att man kundekomma i gång med byggandet.Jag känner till att det finns vissa svårigheter när detgäller planeringen. Men jag är alldeles övertygadom att ett konkret besked frånkommunikationsministern om att man för E 18omgående kan få pengar skulle kunna leda till kunde komma i gång med projektet till hösteneller /93 -- en tidpunkt somkommunikationsministern själv anger i sitt svar.Jag vill fråga kommunikationsministern om det inteär möjligt att ha en sådan planering att det härviktiga projektet väsentligt kan tidigareläggas.Anf. 165 Kommunikationsminister ():Herr talman! E 18 är ett i många avseenden viktigtstråk. Bortsett från de trafiksäkerhetssynpunktersom framför har denna väg storbetydelse för det nationella trafiksystemet.Jag utesluter inte att E 18 kommer med i enframtida tidigareläggning, eftersom det rör sig omett prioriterat projekt. Men det är omöjligt att inuvarande situation uttala sig om när detta skullekunna ske. Jag måste alltså hålla fast vid det jag harsagt i mitt svar, nämligen att den nationellaväghållningsplan som skall utarbetas måste varastyrande här.Göran kan ändå känna sig ganska lugn.E 18 är ju en av de vägar som kommer att föreslåsingå i det nationella vägnätet.Anf. 166 ():Herr talman! Jag måste konstatera att både dentidigare regeringen och kommunikationsministern iden nuvarande regeringen har deklarerat att det ien första omgång skall satsas 10 miljarder kronoroch sedan ytterligare 10 miljarder.De deklarationer som gjordes avkommunikationsministern i början av detta årinnebar ju att det skulle ske en tidigareläggning.Men det här svaret innebär ju att det inte skernågon tidigareläggning. Uppenbarligen saknas detpengar när det gäller dessa storstilade planer.Därför skjuts det här . Jag har litetsvårt att få det hela att gå ihop.Om vägplanen hade varit fastställd , eller omden fastställdes , skulle man dåbeträffande det här projektet kunna få pengarredan hösten 1992? Finns det några pengar kvar iden s.k. infrastrukturfonden, eller är alla depengarna förbrukade?Anf. 167 Kommunikationsminister ():Herr talman! hänvisar tillstorstilade uttalanden. Jag vill då peka på att dennaregering har initierat och sett till att projekt för 13miljarder kronor kommer i gång --1993.Det innebär att vi har tagit i anspråk de medel somhar stått till förfogande. Vi har tillskjutit mera iform av ett par tidigareläggningar och ytterligareresurser i kompletteringspropositionen. Jag villtillägga att jag har goda förhoppningar om attriksdagen godkänner denna.Kunde det här projektet har kommit med omarbetsplanen hade fastställts tidigare? Jag tror att svaret på den frågan är ja.Anf. 168 ():Herr talman! I och för sig pekar det som här sägs påett allvarligt planeringsproblem. I fråga om tidigareprioriteringar har ju projektet -- det är jag starktmedveten om -- så att säga haft en något längrehorisont. Naturligtvis har planeringen skötts utifråndetta faktum.Men plötsligt säger kommunikationsdepartementetoch ministern att vi skall stuva om helatidturordningssystemet. Då får vägprojekt som ioch för sig är väl motiverade men som inte är riktigtfärdigplanerade helt enkelt stryka på foten. Manfår alltså vänta ytterligare en avsevärd tid på attarbetena skall komma i gång.Är det så, , attkommunikationsdepartementet inte har någraytterligare pengar nu när det gäller planerna påinfrastruktursatsningarna? De 10--13 miljarder somkommunikationsministern berömmer sig avframskaffades ju redan under den tidigareregeringens tid.Anf. 169 Kommunikationsminister ():Herr talman! Beträffande det senast nämnda harGöran fel. Det har tagits fram helt nyapengar i samband medkompletteringspropositionen. Om antarregeringens förslag, kommer det att finnas helt nya,friska, pengar.Vi kan konstatera att de projekt som finns inomplaneringsramen, de inomdet s.k. Delfinanslaget, som det har fattats beslutom, kommer att finansieras. Arbetet med denfrågan bedrivs i vanlig ordning i sambandmed budgetarbetet.Anf. 170 ():Herr talman! Får jag fråga, även om det kan avslöjaen allvarlig okunnighet från min sida, om E 18 finnsmed i Delfinanslaget? Det E 18 jag talar om ärsträckan mellan och och vidare motÖrebro.Anf. 171 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag trodde att byggde på det faktum att E 18 inte var med iplanen. Annars hade vi inte behövt ha dennafrågestund.Anf. 172 ():Herr talman! Med tanke på den planeringstekniksom finns i , måsteman på officiella vägar skaffa sig kunskap om hurdet hela förhåller sig. Här har det skett en kraftigomstuvning i hela projektet. Jag upprepar attansvariga vägmyndigheter och andra bedömde detsom tämligen självklart och uppenbart att E 18-avsnittet skulle tilldelas mer pengar inom de 10--13miljarder kronorna. Men finns detuppenbarligen inte ens med bland de 20miljarderna. blir det tydligen till att vänta underavsevärd tid, trots regeringens löften om storainsatser för infrastrukturen.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1991/92:713 om obligatoriskluftkudde i nya bilarAnf. 173 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att föreslå lagstiftning om attluftkudde blir obligatorium i nya bilar.Det finns mycket som talar för att luftkuddar såsmåningom blir obligatoriska i svenska bilar. Vi fåremellertid avvakta utvecklingen i -- särskiltinom EG. bör inte införa särkrav påutrustning som av vår omvärld uppfattas som etttekniskt handelshinder. Tills vidare får man nöja sigmed möjligheten att på frivillig väg skaffa fordonsom är utrustade med luftkuddar.Anf. 174 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Jag har ett par kommentarer.Under den senaste tolvmånadersperioden omkom631 människor i trafiken i . Tusentalsinvalidiseras och 5 000 får skallskador . Enav de viktigaste målsättningarna över huvud tagetför en kommunikationsminister borde vara att setill att den teknik som finns används för att bringaned antalet döda och skadade i trafiken.