prot · GG0922 · 1992-11-12 00:00:00 — Traditionellt brukar, herrstatsminister, debatten om brottslighet ochkriminalitet mellan och mitt egetparti handla om att prioriterarsatsningar mot våldsbrott, egendomsbrott ochnarkotikabrott, medan mitt parti brukar förordaökade insatser mot den ekonomiska brottsligheten.Nu borde det, herr statsminister, vara dags att klivaupp ur dessa skyttegravar, när vi ser hur de olikagrenarna av kriminalitet alltmer växer ihop, hurskattebrott, konkursbrott och andra former avekonomisk brottslighet växer ihop med narkotika-,vålds- och egendomsbrottslighet, inte minst omman skall tro vad man hör på radio och läser itidningarna. I ett par av de banker somstatsministern närmast är att betrakta som enlycklig ägare till kan vi se tydliga tendenser tillsådan sammanblandning.Min fråga till statsministern är alltså om ni ärberedda att lämna den, som jag ser det, någotpubertala, nyliberala uppfattningen att allt sommarknaden gör är rätt och därmed beträda enannan väg, en mer moralisk och värdekonservativväg, samt därmed vara beredd att bekämpa olikaformer av kriminalitet med all kraft.Anf. 75 Statsminister ():Herr talman! Låt mig först korrigera WidarAndersson på en punkt. Jag är inte och regeringenär inte lycklig ägare till någon bank. Vi är olyckligaägare till alltför många banker. Det bereder oss endel bekymmer, som också kommer att återspeglas ikammarens arbete vad det lider.Låt mig i sakfrågan komplettera . Jag håller med om allt, men jag villgöra ett tillägg. Brottsligheten växer samman ochden växer över nationsgränserna. Vi ser eninternationellt förankrad och förgrenadbrottslighet operera finansiellt med narkotika, medmänniskosmuggling och med anknytning också tillden konstiga värld som är förknippad medinternationell terrorism. Det ställer enligt minmening krav på internationell och europeisksamverkan i brottsbekämpningen. Detta bara somett tillägg till beskrivning.Vad gäller fråga tror jag inte attdet råder något tvivel om att jag och det parti somjag företräder alltid har stått för en mycketmoralistisk syn -- jag använder gärna detuttrycket -- när det gäller lag, rätt och ordning. Vihar alltid sagt att det måste vara lag och ordning iett samhälle för att detta samhälle skall vara ettanständigt samhälle. Det gäller ingripanden motminsta väskryckare eller mot störstaskattebrottsling. Moraliskt är det ingen skillnad.Däremot har vi haft problem ibland när det isamhällsdebatten har funnits en tendens till attbagatellisera brottslighet av den ena eller den andraarten. och jag har på denpunkten ofta haft en ganska gemensam syn.Jag tror att vi behöver, icke minst i dessa tider, enökad moralism -- gärna detta uttryck -- i synen pålag, rätt och ordning i ett samhälle. Vi behöver merav detta. Sedan behöver vi också värna om polisensresurser, men det är en senare fråga.Anf. 76 ():Herr talman! Jag är glad för denna samsyn, sommanifesterats i många andra frågor, men här är detlitet speciellt. Kan vi ha samma syn då det gällermanschettbrottsligheten, där den klararedefinierade ekonomiska brottsligheten har desamband som statsministern nämnde och somkräver speciella åtgärder från vårt samhälle? Jagoch väldigt många medborgare i känner endjup oro över att alltmer i vårt land börjar liknaVilda Västern.Anf. 77 Statsminister ():Herr talman! är jag litet merbekymrad för Vilda Östern och dess effekter påSverige än för Vilda Västern. Men det gäller juockså de internationella förgreningarna.Det är litet besvärande att ochjag alltid skall vara så sams, men vi får väl bäggeleva med det. Jag håller med honom, och jag kanberätta att regeringen så sent som för någon timmesedan diskuterade problemet attskattemyndigheterna har svårigheter att överlämnaen del av de avancerade skattebrotten tillpolismyndigheterna, eftersom det inte finnspersonella resurser som kan ta tag i detta. Det kanhandla om kvalificerade specialister som polisenbehöver eller relativt enkla ärenden somrättsväsendet måste klara av, för att vi också pådetta område skall kunna säkerställa den lag, rättoch ordning som måste utmärka ett civiliseratsamhälle.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Aktuell debatt: Kärnkraftenssäkerhetsproblem och den framtidaenergiförsörjningenAnf. 78 debatten gäller reglerna om aktuell debatt.Dessa har fastställts av talmannen efter samrådmed de vice talmännen och partigruppernasföreträdare i talmanskonferensen. Reglerna hardärefter delats ut till ledamöterna.De fastställda reglerna är att betrakta somrekommendationer. Ytterst gäller reglerna irikdagsordningen.En förutsättning för att kunna genomföra försökmed debatter av aktuellt slag är att ledamöternarespekterar de beslut som fattats i samråd medderas gruppföreträdare.I dagens debatt företräds regeringen avmiljöminister (). ,som har påkallat debatten, företräds av . Från övriga partigrupper har anmälts, förSocialdemokraterna och för Nydemokrati har (-) anmält att honvill delta i debatten.Anf. 79 ():Herr talman! Jag har tidigare deltagit i ett antaldebatter om kärnkraften och även begärt särskilddebatt när det har inträffat allvarliga situationer.Då har det handlat om sådant som har hänt i våromvärld. Det har gällt östeuropeiskakärnkraftverk. , och SosnovyjBor har varit uppe i debatten. Flera av minameddebattörer har då med emfas hävdat att densvenska kärnkraften är världens säkraste. De harsagt att i princip kan olyckor inte inträffa här.Den 28 juli 1992 krossades en myt. Det är mytenom den säkra svenska kärnkraften. Gudskelovinträffade ingen olycka. Det blev bara ett tillbud.Men effekten av detta är att , den 12november, står fem av världens säkrastekärnkraftverk avställda på grund av allvarligabrister i säkerhetssystemet. Kärnkraftsledningen iBarsebäck har begärt starttillstånd, men fått avslagav Kärnkraftsinspektionen.Herr talman! Jag har begärt den här debatten föratt få höra regeringens syn på det inträffade ochvilka slutsatser man drar av detta när det gällersäkerheten. Jag vill särskilt betona att det ärregeringens synpunkter som jag tycker ärintressanta. Jag tror att jag vet vad personligen.Jag vill självfallet också höra regeringens syn på hurSveriges energiförsörjning skall iljuset av det inträffade.Herr talman! Enligt min uppfattning kan den 17september -- det var då man ställde avkärnkraftverken -- bli den verkliga startpunkten föravvecklingen av svensk kärnkraft. Den kan ännuske under ordnade former. Om inte detta sker finnsrisken att vi nästa gång tvingas handla och avvecklai panik. Jag tror inte att det finns någon som villuppleva detta.Anf. 80 Miljöminister ():Herr talman! Som redan nämnts inträffade den 28juli 1992 en händelse i reaktor 2som senare ledde till att denna och fyra andrakärnreaktorer av liknande konstruktion fick sinadriftstillstånd indragna i avvaktan på en översyn avde nödkylsystem som behövs i vissahaverisituationer. Mot bakgrund av den händelsenhar genom och begärt att en särskild debatt skallanordnas.I är det , ,som utövar tillsyn enligt den av beslutadekärntekniklagen. Endast av exeptionella skäl och ivissa speciella fall kan regeringen överta SKI:sbeslutanderätt. Dessa fall har utvecklats ikärntekniklagen. Vidare handhar , , frågor om utsläpp frånkärnkraftverk samt sköter analys och egen mätninginom ramen för sitt ansvar.En analys görs nu av SKI där fortsatt drift avreaktorerna inte medges förrän de berördasäkerhetssystemen återställts till en nivå likvärdigmed den som förutsatts i de säkerhetsredovisningarsom låg till grund för regeringens tillstånd. Detankommer på SKI:s experter att göra denbedömningen.Inom SKI har vidare initierats en oberoendeöversyn av det egna agerandet underhändelseutvecklingen från . Det är enåtgärd som har regeringens fulla stöd.I den säkerhetsredovisning som ligger till grund fördriftstillståndet hade förutsetts att ånga under högttryck från den fallerande säkerhetsventilen skulleriva ner isolering -- mineralull -- som finns pårörledningar i inneslutningen.Säkerhetsredovisningen förutsåg också att losslitenmineralull skulle kunna hamna i den vattenbassängsom finns under reaktorn och varifrån vatten tas förnödkylning, liksom att mineralullen kunde täppatill de silar som man tar vattnet genom. Silarna skalldärför kunna rensas genom att man spolar vattnetbaklänges.Det man inte hade räknat med var att silarna skullebehöva rensas efter så som händelsen iBarsebäck tydde på; motförväntade tio timmar.Senare analyser av händelsen i visade attdet på goda grunder kunde ifrågasättas omtidskraven kunde uppfyllas vid ett större rörbrott.Under alla förhållanden blev sannolikheten förtekniska och mänskliga fel alltför stor med detidigare systemen och procedurerna förbackspolning. Då detta stod klart stoppades allareaktorer som har liknande konstruktion som den iBarsebäck.Till en början drogs inte de långtgående slutsatserav händelsen som senare ledde till attrektorerna stoppades. Händelsen analyseradesemellertid noga med hänsyn till de nya erfarenhetersom kunde dras av händelseförloppet ochoperatörernas agerande i förhållande till berördainstruktioner. Personal från SKI följde därvidutvecklingen på plats i . Att silarna sattesigen tidigare än förväntat uppfattades vara envarningssignal som krävde utredningar.SKI beslöt på grundval av den redovisning somförelåg från attreaktorn kunde återstartas i avvaktan på den meruttömmande redovisning som begärdes till den 31augusti. Denna förutsattes bl.a. ta upp frågornakring det oväntat tidiga behovet att backspolasilarna.Till grund för beslutet att medge återstart avreaktorn låg bedömningen att inget i den förstaöversiktliga analysen av händelsen pekade påsådana brister i säkerheten som krävde att reaktornställdes av fram till , dåredovisning skulle föreligga.Denna bedömning byggde på att de automatiskasäkerhetsfunktionerna fungerat som föreskrivetunder de första av händelseförloppet.Den s.k. 30-minutersregeln vad gäller meromfattande operatörsingrepp, såsombackspolning, bedömdes sålunda vid dennatidpunkt vara uppfylld att döma av de direktaerfarenheterna vid händelsen.Den byggde vidare på att ingenting ikontrollrumspersonalens hantering avhändelseförloppet tydde på väsentliga brister istörningsinstruktioner eller utbildning samt attsystem och rutiner fanns för backspolning i senaredelar av ett händelseförlopp.I de preliminära rapporter jag erhållit från SKIriktas kritik mot ansvariga. Detgäller rapporteringen om händelsen delsinom verket, dels till SKI. Jag har för egen delsamma kritiska bedömning.Enligt min uppfattning är det av största vikt attklarhet skapas om såväl händelseutvecklingen somsäkerhetsläget nu och framöver för berördareaktorer. Delvis har detta skett genom preliminärarapporter. För att belysa dessa frågor ytterligarehar inbjudit till en offentlighearing . Det finns numera enkallelse till samtliga ledamöter i facken.Jag kan vidare nämna att jag vid Nordiska rådetssession i tidigare inbjöd övriganordiska länder till hearingen. Såväl SKI:s somSSI:s roll kommer att granskas. Den svenskaenergiförsörjningen bör bygga på energikällor sominte har den egenskapen att en inträffad händelsekan försätta landet i akut elenergibrist.Till grund för regeringens ställningstaganden ienergipolitiken ligger folkomröstningens resultatfrån . En majoritet i harförklarat sig respektera resultatet. Enligt minuppfattning kan riksdag eller regering inte frångåfolkomröstningsbeskedet utan en nyfolkomröstning.Hur kärnkraftsavvecklingen skall hanteras framgårav den överenskommelse om energipolitiken somträffades mellan , ochSocialdemokraterna . Genom att dennuvarande regeringen i regeringsförklaringenbekräftat energiöverenskommelsen har dennumera stöd av fem partier i riksdagen.I energiöverenskommelsen konstateras att ''fråganom när avvecklingen av kärnkraften kan inledasoch i vilken takt den kan ske, vid sidan avsäkerhetskraven görs med årlig avstämning avresultaten av hushållningen med el, tillförsel av elfrån miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheten att bibehålla internationelltkonkurrenskraftiga priser''.Slutligen kan konstateras att kärnkraften, liksomkärnbränslecykelns olika led, på grund av de riskersom är förknippade med denna energikälla, ställeralldeles speciella krav på säkerheten. Dessa kravfår inte efterges. Ansvaret för säkerheten faller påreaktorinnehavarna, på alla som har befattningmed hanteringen av klyvbart material, på berördakontrollmyndigheter samt på riksdag ochregering inom ramen för demokratiskt fattadebeslut.Anf. 81 ():Herr talman! Miljöministern gav en utförligredovisning av vad som hade skett vidolyckstillbudet vid . Det var enmycket formell och precis redogörelse för defaktiska omständigheterna. Det inträffade harförutom det tekniska förloppet både en politisk ochen psykologisk betydelse. Det är händelser sompåverkar myten om världen säkraste kärnkraft,som jag sade i min inledning. Den krossades meddetta. Vi konstaterade att världens säkrastekärnkraft var inte säkrare än så här. Den varbehäftad med stora säkerhetsbrister.Det är också händelser som påverkartrovärdigheten hos den svenskaenergiförsörjningen och landets förmåga att på ettsäkert och uthålligt sätt försörja industri ochmedborgare med främst el.Det som hände var att man räknat medtidsmarginaler på bortåt för att kunnahantera svåra tillbud i reaktorer. Dentidsmarginalen har krympt allteftersom nyauppgifter har kommit till. Den har kommit ner timmes tid. Man har talat . Vadjag förstår är de senaste uppgifterna för hur lång tidsom finns för att operatörerna skall kunna vidtanödvändiga åtgärder tio minuter.Det innebär en helt ny situation för dem som agerari manöverrummen och för operatörerna. Detinnebär ökad stress och ökad risk för felhandlingar.Det innebär risk för att tillfälligheter kan spela inoch dessutom få förödande konsekvenser.Det har avslöjats allvarliga brister i rutinerna vidBarsebäcksverket. Det gäller, som , rapporteringen om olyckstillbudet -- bådeinternt och till allmänheten. Det gäller utbildningav personal och deras förmåga att hantera liknandehändelser. Det gäller bevarande av datauppgifterom olycksförloppet. Det misstänks attverksledningen medvetet har undanhållit uppgifterom tillbudet och dess svårighetsgrad förallmänheten och för SKI.Kritik har riktats mot , somskall sköta övervakningen av det hela, för att manreagerade så sent. Först , drygt enoch en halv månad efter tillbudet, beslöt man attstoppa . Det gällde också de tvåreaktorerna i och en reaktor iRinghals. Som vi alla vet står de fem reaktorernastängda i dag.Det framkom vissa problem med säkerheten vidtillbudet. Det är rimligt att anta att dekonstruktionsfel som finns och som ligger bakomstoppet inte är det enda allvarliga fel som man kanräkna med i de svenska kärnkraftverken. Sådantsom åldersfenomen, materialutmattning ochsprickor vid röranslutningar har uppmärksammatstidigare.Det saknas erfarenhet av hur gamla kärnkraftverkbeter sig. Det finns få gamla kärnkraftverk, och detfinns alltså ingen erfarenhetspool att ösa ur. Detfinns inte möjlighet att lära sig av andras misstag.Det har funnits många som har trott på desvenska kärnkraftsoperatörernas ofelbarhet. Jagtror att de måste tänka om helt och hållet. Alla kanhandla fel. Villrådighet, ja t.o.m. panik, kan uppstånär tidsmarginalen är kort och mycket står på spel.Det är mycket stora ekonomiska värden som stårpå spel. har de allra flesta resonerat på detsättet, åtminstone här i , att i alla situationerskall säkerheten gå före. Ekonomiskahänsynstaganden får komma i andra hand medlägre prioriteringsgrad. Detta har ifrågasatts avmånga ansvarsfulla debattörer.Det faktum att man vid snabbt ville få igång reaktorerna tror jag är ett exempel på att detkostar mycket att ha reaktorerna avstängda. Nublev det ett nej, och det tror jag är bra. Man frestasatt pröva, och man har en brådska att återstartadärför att man vill rädda ekonomiska värden. Detfår inte vara så att ekonomiska värden innebär spelar hasard med säkerheten.Det har ställts krav på att man skall tillsätta . Jag tror att det är viktigt att ensådan tillsätts och att det görs en riktig utredning,enligt samma modell som används vidflygplansolyckor och liknande, som kan belysa vadsom verkligen skedde.Men jag vill gå längre. Jag tycker att man skall låtaBarsebäcksverket stå stilla. Det har ju visat sig attdet inte behövs för elförsörjningen. Låt den 17september 1992 bli startdatum förkärnkraftsavvecklingen!Anf. 82 ():Herr talman! Det finns egentligen två anledningartill den här debatten. Dels det som har inträffat iBarsebäck, och som aktualiserarsäkerhetsfrågorna, dels med anledning däravdiskussionen om energiförsörjningen på längresikt, där kärnkraften har spelat en stor ochcentral roll.När det gäller energipolitiken på tyckerjag att miljöministern skall passa på attredovisa sin syn på det som har ventilerats idebatten och som upp här. Det gäller påståendet om ettelöverskott som ger utrymme för att börja avvecklakärnkraften . Vad är miljöministernsuppfattning om det påståendet?Det är bra att miljöministern underströk i sitt talden enighet som råder i omenergipolitiken. Vi träffade frånsocialdemokraternas sida en överenskommelsemed mittenpartierna. har ochhans kolleger i mitten lyckats få med sig moderateroch på den linjen. Det är vi tacksamma för.Det för att det kan bli en framgångsrikutfasning av kärnkraften så som de som deltog ifolkomröstningen tänkte sig skulle ske.I anslutning därtill finns en annan fråga som ocksåär viktig. återkommer till riksdageni den frågan i anslutning till attbudgetpropositionen läggs fram . Detgäller en redovisning av hur det går med det arbetesom det drogs upp riktlinjer för iflerpartiöverenskommelsen. Men det voreintressant att, trots att vi får det beskedet ,när vi diskuterar energipolitiken få höramiljöministerns bedömning av hur arbetet nubedrivs i landet med att utveckla alternativaenergislag. Framför allt vill vi höra hurutvecklingen av biobränsle och biobränslebaseradenergiproduktion just nu ter sig. Det sista är viktigt,eftersom det ingår som ett centralt inslag i OlofJohanssons partikamrats strategi på detjordbrukspolitiska området. Det vore bra om vifick svar från miljöministern dels på frågan omelöverskottet, dels på frågan om hur det går medutvecklingen av alternativen. har juchansen att driva dessa frågor i regeringen.Det var bra att gav en så utförligredovisning av vad som har hänt i anslutning tilltillbudet i . Det är bra att det finns inlästtill protokoll, och det är också bra attOlof så tydligt understrykerInspektionens roll och självständiga ställning i dettasammanhang. Det är oerhört viktigt att vi är nogamed att understryka myndighetens integritet ochoavvisliga plikt att följa lagstiftning och görasjälvständiga bedömningar utan några sidoblickarpå den partipolitiska debatten.Även om vi nu har bestämt oss för att avvecklakärnkraften, har vi framför oss åtskilliga år då dessakärnkraftverk kommer att bidra till den svenskaelproduktionen. De åldras -- precis som sade. Åldringsprocessen i dessa verkkommer att resultera i att nya tekniska problemuppstår. De tekniska problemen kommer att krävaallt större ekonomiska insatser. Det kommersjälvklart att finnas en naturlig spänning mellandem som producerar elen och dem som har atthävda säkerhetskrav. Finns det då inte enInspektion som är självständig och som med krafthävdar säkerhetskraven, kan det framöver uppståen oerhört svårhanterlig situation.Just mot bakgrund av att vi nu har framför oss enperiod då det kan framkomma andra tekniskaofullkomligheter som drabbar verken på grund avålder, är det oerhört viktigt att det finns enKärnkraftsinspektion som icke tummar på ellerkompromissar med säkerhetskraven -- och sommyndighet har att leva upp till den rollen.Jag tycker att det är bra att miljöministern harkallat till en hearing. Det gör ingenting atthearingen kommer efter det beslutstillfälle dåInspektionen har att ta ställning till vad som skallgöras med exempelvis . Den hearingenrör sig på en annan nivå. Däremot vore detintressant att få veta om miljöministern i detsammanhanget kommer att vidga diskussionen ochtitta litet bakåt. Har det inträffat saker och tingtidigare vid svenska kärnkraftverk som har gått ossförbi?Nu skall det göras en oberoende granskning avInspektionen, och det tycker jag är bra. Det ärockså en sådan sak som måste göras med tanke pådebatten. Men kommer det från politisk nivå attinitieras ett uppdrag som är av det slaget att manockså tittar bakåt? Det är obehagligt med enpressdebatt där det kommer fram påståenden, sominte har avvisats, om att ledningen för verket harundanhållit uppgifter om driftsstörningar ochsäkerhetsincidenter. Kommer man att se bakåt påvad som har hänt? Det skulle vara värdefullt att fåfrågeställningen belyst här i dag.Anf. 83 (nyd):Herr talman! Jag är övertygad om att bådemiljöministern, , känner till de siffror som behövs föratt kunna bedöma hur mycket kärnkraften betyderför landet när det gäller elförsörjningen. Men jagtänker inte gå in på dessa siffror.Däremot vill jag ta tillfället i akt att framföra någrasynpunkter på varför vi nydemokrater är positivatill kärnkraften. Jag tänker se på detta ur treaspekter.Först och främst: Finns det några egentligaalternativ? Vidare tänker jag diskuterakapitalförstöringen vid avveckling. Sist tänker jagberöra den negativa attityden.Som vi nydemokrater ser det finns det bara tvårealistiska alternativ för elproduktion som intebidrar till ytterligare utsläpp av växthusgaser,nämligen kärnkraft och vattenkraft. Vattenkraftenkan möjligen bidra ytterligare med hjälp aveffektivisering av befintliga verk. Vi förespråkardäremot inte vidare utbyggnad av de älvar somfinns i landet.Om det funnes något ekonomiskt försvarbartalternativ till kärnkraftverk skulle problemet seannorlunda ut. har inget sådantpresenterats som kan anses trovärdigt. Mannämner ofta vindkraftverk. Men enligt vår meningkan de endast marginellt bidra tillenergiförsörjningen. Däremot kan möjligenbiobränsle få en ökad betydelse.Det är även viktigt att hålla i minnet att kärnkraftenbidrar i mycket liten utsträckning till nedsmutsningvid normal drift, medan fossila bränslen alltidsläpper ut stora mängder koldioxid. Deavfallsprodukter som uppstår vid kärnkraftverkanser vi kan behandlas och förvaras på betryggandesätt.En avveckling av kärnkraften eller tidigareskulle betyda en fruktansvärd kapitalförstöring.Det innebär att den tänkta drifttiden förkortas från40 till . Enligt vår mening borde man tänkatvärtom. Med vissa ombyggnadsarbeten skulledrifttiden i stället kunna förlängas ytterligare.Professor uttrycker det så här i sinbok med Kärnkraft: ''Det samlade värdetav kärnkraftverken när de stängs är180 miljarder kronor som vi då kastar bort. Omrealräntan är , ger ett sådant kapital enbestående avkastning på 11 miljarder , vilketär ett belopp som skulle räcka för att finansiera helastatens utgifter för barnomsorg eller statens totalakostnader för rättsskipning och samhällsskydd. ''Kärnkraft erbjuder den billigaste elenergin nästvattenkraft. Billig el har varit och är fortfarande enviktig faktor för den tyngre industrins verksamhet.Just detta har starkt bidragit till vårt lands välstånd.Det vore enligt vår mening huvudlöst att medvetetdra undan mattan för den industri som skänkerdetta välstånd till oss.Herr talman! Vad som oroar mig när det gällerattityden är den njugga inställningen till att överhuvud taget tänka kärnkraft i positiva termer. Detfinns ju t.o.m en lagbestämmelse, Lagen omkärnteknisk verksamhet, 6 §, som förbjuder allverksamhet som kan syfta till uppförande av enkärnreaktor i landet.Jag är övertygad om att denna attityd har storbetydelse för verksamheten både i kärnkraftverkenoch hos producenterna av kärnkraftverk, t.ex.ABB Atom. Jag anser att lagen lägger en sordin påkreativiteten hos de tekniker och andra som arbetarmed säkerhetsaspekten vid våra kärnkraftverk. Detkan knappast gagna någon att lägga ett slagsmunkavle på uppfinningsrikedomen. Vi löper storrisk att förlora det internationella förtroende förSverige och svensk teknologi som vi såframgångsrikt byggt upp inom detta område.Herr talman!