prot · GG0937 · 1992-12-03 00:00:00 — Jag har en avslutande fråga tillkommunikationsministern.Innan vi fattar beslut här i kammaren och medanfrågor om infrastruktursatsningarna bereds, hinnerdet ju bli vår. Är kommunikationsministern bereddatt redan nu 1992, detta nådens år, trycka påstartknappen för de projekt som jag och minakamrater har talat om och de projekt som är klaraatt sättas i gång? Problemet finns redan. Denarbetslösa arbetskraften i har redanvarit arbetslös . Därför vore detrimligt att ge dem som är arbetslösa arbete så snartsom möjligt, helst . Det går att ordna.Anf. 133 ():Herr talman! Visst har vi från skogslänen en positivattityd. För oss är detta en överlevnadsfråga. Vibehöver våra basindustrier för att över huvud tagetkunna leva och verka även norr om sade att jag ibland uppfattar att prioriteringarnai fråga om infrastruktur görs i och södraSverige. och fårhelhetsprojekten, dvs. sådana projekt somgenomförs i sin helhet, från början till slut. Vi frånGävleborg upplever det så, att vi får en liten bit itaget, t.ex. när det gäller Ostkustbanan och norrastambanan. Projekten blir alltså utdragna över enmycket . På grund av den enormaarbetslösheten finns det en fri kapacitet på mångahåll. Därför finns det behov av att starta allt som ärplanerat så fort som möjligt.Det är bra att det kommer en proposition , och före dess kommer budgetpropositionen.Sedan börjar den parlamentariska processen, somkommunikationsministern sade. Där ligger ocksåproblemet i sin helhet. Det tar så innan vistartar, och då har vi förlorat tid på vägen. Det ärändå fråga om en hel sträcka, från Stocholm tillSundsvall. Varför inte satsa nu?En annan sak som också oroar litet grand är att dettar så att sätta i gång beslutade projekt.Dessutom är byggnadstiden ofta onödigt lång. Detfinns goda möjligheter att under rådandelågkonjunktur forcera och koncentrerautbyggnaden på ett helt annat sätt än vad man hargjort tidigare. Annars riskerar vi att viktiga projektinte ens har kommit i gång ordentligt och ännumindre har hunnit genomföras när konjunkturenvänder.Förutom bortfallet av behövliga arbetstillfällenunder lågkonjunkturen går vi därmed också misteom infrastrukturinvesteringarnas nyttoeffekt i ettkritiskt ekonomiskt skede.Jag tolkar kommunikationsministerns svar bara påett sätt, nämligen att det inte finns någon samladarbetsmarknads- och näringspolitik. Det finnskanske inte heller någon riktig vilja hos regeringenatt satsa nu på infrastrukturen iGävleborg och norröver. Vi tror att vi kommer attbehövas även för hela Sverige.Anf. 134 Kommunikationsminister ():Herr talman! frågar mig omNorrland är en grundbult för hela . Ja, så ärdet. Frågan är naturligtvis något märklig på ett sätt.De satsningar på som har gjorts får jagdagligen och stundligen försvara när jag möter folkfrån , och . Jag harför de olika riksdagsgrupperna redovisat profilenpå infrastruktursatsningarna. Den fråga man får är:Varför satsar ni bara på ? Ingen är nöjdnågonstans, vilket är förståeligt. Behoven är såenormt mycket större än de medel som står tillförfogande. Men jag arbetar efter devisen ''HelaSverige skall leva''. Vi försöker fördela resursernaså rättvist som möjligt, inte bara med hänsyn till varmänniskor bor -- då skulle resurserna hamna på heltandra ställen -- utan också med hänsyn till den härnämnda principen. Jag tror att ,Axel och ändå innerstinne, om ni studerar detta, drar denna slutsats.Axel frågade om jag är beredd atttrycka på startknappen nu -- som om det hadefunnits en sådan i talarstolen. Då skulle en armadaav entreprenadmaskiner rulla ut i terrängen. Dettaär naturligtvis vad alla tror. Men regeringen kanfaktiskt inte anvisa några pengar. Är niriksdagsledamöter beredda att överlåta påregeringen att anvisa pengar? Skall vi hoppa överbudgetprocessen? Det tror jag ärligt talat inte att viskall göra, utan vi har den process vi har. Budgetenför nästa budgetår beslutas här i . Detmåste vi faktiskt finna oss i. Jag skulle inte ha någotemot om regeringen fick anvisa pengar, men det äralltså inte möjligt.Sinnika tycker att det är en utdragenprocess. Varför inte satsa nu? Det tarlång tid att komma i gång med beslutade projekt.Detta är fel. Det är en myt. När det gällerbyggandet av Ostkustbanan finns det över huvudtaget ingen försening. Projekten löper helt ienlighet med den tidsplanering som har gjorts. Taladå om vilka projekt som har tagit , som intehar kommit i gång i enlighet med besluten. Detförekommer väldigt många diffusa beskyllningarhär. Jag skulle därför vara väldigt tacksam om jagfick reda på vilka projekt som är försenade iförhållande till planeringen.Beträffande , som diskuteras, är man seni starten. Det beror, mina vänner, på att det gjordesen omfördelning i en politisk process. Vi tog pengarfrån en sydligare del av och satsade dem påE 4:an i ert län, trots att projekteringen inte varfärdig. Vi gjorde detta väl medvetna om attprojektet skulle kunna komma i gång förstbetydligt . Tycker ni att det var fel? Skulle viha satsat pengarna enligt förslag, så attarbetet hade kommit i gång tidigare? Jag tycker attdet behövs viss sans och måtta i den här debatten.Överläggningen var härmed avslutad.12 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag1992/93:RR3 revisorers förslagangående omstruktureringar i statsförvaltningenMotionernamed anledning av prop. 1992/93:135 Åtgärder föratt stärka det finansiella systemet1992/93:N41 av (-)1992/93:N42 av m.fl. (v)1992/93:N43 av m.fl. (s)1992/93:N44 av m.fl. (s)1992/93:N45 av ()1992/93:N46 av (nyd)med anledning av prop. 1992/93:151 Beskattning avinkomst från handelsbolag i vissa fall1992/93:Sk23 av ()1992/93:Sk24 av m.fl. (s)13 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 2 december1992/93:269 av () tillförsvarsministern om nedläggningen av F 13:I pågår ett intensivt arbete för att göranedläggningen av F 13 så smärtfri som möjligt. Jagär imponerad av den målmedvetenhet och denansvarskänsla som präglar flottiljledningens ochpersonalledningens insatser för att hitta nyaarbetsgivare och arbetsuppgifter. Det saknas inteidéer. Åtskilliga önskar starta egna företag, och harkunskaper som onekligen är konkurrenskraftigautanför försvaret. Diskussioner förs med andrastatliga arbetsgivare. Kommunen är engagerad iplanerna på att utveckla ny verksamhet inomflottiljområdet. Det största problemet just nu ärtiden eller, rättare uttryckt, bristen på tid. Enligtgällande tidsplan skall flygplanen vara borta om sexmånader. All verksamhet skall vara avvecklad . Jag menar att tidsplanen ärorimlig.Med en senareläggning av nedläggningen skullemöjligheterna att finna alternativa jobb öka. Enviss fördyring i det korta perspektivet skulleföljaktligen snabbt förvandlas till en betydandevinst för kommunen och samhället som helhet.Är statsrådet beredd att medverka till ensenareläggning, som ökar möjligheterna för deanställda att finna alternativa arbetsuppgifter?1992/93:270 av () tillkommunikationsministern om samarbetet mellanBanverket och SJ:Samarbetet mellan och SJ fungerar intetillfredsställande. Ett exempel på detta är deförhandlingar som förs om den planskilda korsningsom krävs på den nya järnvägsstationens(Resecentrum) bangård i . Där harförhandlingarna låst sig. Detta är bara ett exempelpå konflikter, det finns fler ute i landet.Det är mycket allvarligt om inte olika myndigheterkan samverka. Det innebär ökade kostnader ochsenareläggning av angelägna projekt.Jag vill veta vad kommunikationsministern avseratt göra för att få de båda myndigheterna attsamverka till bra lösningar.1992/93:271 av i (m) tillnäringsministern om bilindustrins export:För sedan gick fackliga organisationer inombilindustrin ut med ett upprop och uppmanade folki allmänhet och politiker i synnerhet att endast köpasvenska bilar. Orsaken angavs vara en svag svensknybilsförsäljning.Då är starkt beroende av enexportmarknad är det förvånansvärt att fackligaorganisationer inte inser att agerandet kan fånegativa effekter på sysselsättningen i vårt land.Skulle fackliga organisationer i de länder till vilkaSverige har en stor export driva och få igenomsamma förslag som sina svenska kolleger är riskenstor att arbetsmarknadsproblemen blir ännu större.Vilka åtgärder är statsrådet beredd medverka tillför svenskt vidkommande så att det inte utomlandsuppfattas som om för en protektionistiskpolitik?1992/93:272 av () tillförsvarsministern om nedläggningen av F 13:Våren 1992 beslutade lägga ner F 13 iNorrköping. har förutsättningarnaändrats dramatiskt. Riksdagsbeslutet förutsatte attviss verksamhet skulle flyttas till F 6 i ,vilket som bekant är aktuellt.Enligt den gällande tidsplanen skallflygverksamheten försvinna från omett halvår. Hela flottiljen skall vara avvecklad . Risken finns att det inte ärklarlagt hur flygförsvaret långsiktigt skallorganiseras innan flyttningen genomförs. Följdenkan alltså bli att den verksamhet och de människorsom nu flyttas återigen måste flytta om några år.Jag ifrågasätter alltså inte riksdagensnedläggningsbeslut, men det finns skäl att omprövatidsplanen.Vilka möjligheter ser statsrådet att senarelägganedläggningen av F 13 i ?1992/93:273 av () tillsocialministern om enskilda vårdhem:Stadgan för enskilda vårdhem är i behov avöversyn. Den överensstämmer inte med de ändradeförhållanden som råder jämfört med vad som gälldedå stadgan antogs. Den politiska ambitionen vadgäller ökad valfrihet och flera alternativ samtÄDEL-reformens genomförande ställer krav påsnabb förändring av stadgan för enskilda vårdhem.Nuvarande ordning kan hämma och försvåraflexibla lösningar samt möjligheten att ta till varabefintliga resurser inom den alternativa vården.Hur snabbt kan en reformering av stadgan omenskilda vårdhem komma till stånd?14 § Kammaren åtskildes kl. 17.40.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 6 § anf. 29 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 94 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.