prot · GF0975 · 1992-03-12 00:00:00 — De avkrävsatt öppet ta avstånd från den kurdiska oppositionenoch har svarat att de tar avstånd från all terrorism --även den statsterrorism som turkisk militär ochpolis bedriver i området.På den andra sidan meddelar PKK, att nu skall denstora uppgörelsen ske. Under mottot ''nu elleraldrig' aviserar de en stor våroffensiv.Lokalbefolkningen är mycket oroad.Civilbefolkningen kommer att bli de storaförlorarna här som i alla inbördeskrig. ''Utrikesministern har emellertid valt att inte svarapå min fråga om och i så fall hur vi kan förhindraen ny massaker på kurder, den här gången kurder iTurkiet.Det är ca 10 miljoner människor i den region iKurdistan-Turkiet som det här handlar om. Jaghoppas att utrikesministern kommer att svara påfrågan i min interpellation, annars måste jagupprepa den.Verkligheten är att det förtryck som pågått sålänge i nu har nått den nivån attkontragerillan, de s.k. Rambostyrkorna dagligenmördar människor. Människor försvinner, häktas,eller torteras. Man skjuter också in i folkmassor.Militären bombar byar -- det kunde vi höra -- och tvångsförflyttar människor. Kan manverkligen tolerera att ett europeiskt land, som ärmedlem i och i ESK och som harratificerat konventioner om mänskliga rättigheter,om tortyr och om minoriteters rättigheter, kanbryta mot alla dessa konventioner utan att andraländer -- däribland -- reagerar och vidtaråtgärder?För ca ett år sedan i en interpellationsdebatt här ikammaren stod och uttalade sinastarka förhoppningar om att gick mot endemokratisk utveckling och att man inte behövdegöra några särskilda påtryckningar. Jag vill frågaom det stämmer överens med nuvarandeutrikesministers uppfattning.Enligt min uppfattning behövs det initiativ i den härfrågan. Det behövs påtryckningar på för skall välja en fredlig förhandlingslösning avproblemet med det kurdiska folket. Jag uppleveratt det är samma situation nu som . Vi vardå många här i kammaren som försökte beskrivasituationen i i syfte att förmå vår regering attta initiativ. Då handlade det om , nu är detTurkiet det handlar om. Reaktionen -- ellerfrånvaron av reaktion -- från regeringens sida äremellertid densamma nu som då, tycker jag.Gäller de formuleringar som utrikesministernanvände när det gäller , nämligen attkränkningar av de mänskliga rättigheterna aldrigkan betraktas som ett lands inre angelägenhet,också ? Kommer man att med samma storauppmärksamhet från svensk sida följa den kurdiskafrågan i och inte tveka att fördöma debegångna oförätterna?Anf. 44 ():Fru talman! Jag är ocksåförvånad över det svar som utrikesministern gav,eftersom det handlar om hela den kurdiska fråganmed de fyra nationer där kurder bor, nämligenTurkiet, , och Syrien.Trots motsatta politiska uppfattningar i mångafrågor och konflikter mellan länderna finns det enfråga där framför allt , och tyckskunna ena sig, nämligen när det gäller att förnekaden kurdiska befolkningen dess mänskligarättigheter. Man har t.o.m., såvitt jag förstår,samordnat en del bombaktioner mellan ochIran i syfte att ''ta kål'' på kurder.I dessa länder bombar man den kurdiskabefolkningen. Man förflyttar den, gasar ihjäl den,svälter ihjäl den och ser till att den inte får utövadess vanliga rättigheter som att tala sitt språk,bedriva undervisning eller helt enkelt uppträda somkurd. Det är helt klart fråga om brott mot demänskliga rättigheterna.Irak är med tanke på dess jakt på kurder kanskeden nation som vi mest förknippar med förtrycketav kurder. Där har man ju jagat kurder upp i bergenoch gasat ihjäl en hel bybefolkning. Det är kanskevad vi lagt märke till mest och vad som kanske haruppmärksammats mest i svenska media.I framför allt bedrivs det också en ganskasystematisk jakt på kurder och deras nationellaidentitet. Precis som föregående talare sade harTurkiet, till skillnad från de andra länderna, utåtsagt sig vara en demokrati. är ocksåmedlem i . Man har skrivit under enmängd europeiska konventioner om skydd av demänskliga rättigheterna.Det är mycket oroväckande att fortsätteratt bryta mot dessa konventioner och faktiskt gripertill mycket kraftigt våld mot den kurdiskabefolkningen.Senast i går bombades en by i östra -- 19personer dödades. Den vanliga kommentaren frånTurkiet kom som ett brev på posten, nämligen attPKK hade ställningar i denna by. Det stämmer intealls. Kurdiska byar i grannländerna har ocksåbombats, och vi har i efterhand på samma sätt somtidigare kunnat konstatera att det inte alls har gåtttill på det sätt som den turkiska regeringen harhävdat. T.o.m. FN-organ har mycket tydligt sagtifrån, eftersom de också har drabbats av de turkiskabombningarna.Jag vill fråga utrikesministern: regeringenfördömt de bombningar som skedde i går?Fördömer man systematiskt när bombarcivilbefolkning och byar i östra eller i dessgrannstater, något som måste betraktas som ettbrott mot folkrätten?Har regeringen för avsikt att i eller iEuropadomstolen ta upp de brott mot mänskligarättigheter som begår mot kurderna genombombningar, förnekande och stoppande avkurdernas kulturella rättigheter?Vad gäller och är ju läget någotannorlunda. De är inte medlemmar avEuroparådet, däremot av FN. Att beter sig pådet sätt som det gör kan man nog hitta ganska enklaförklaringar till. Men även när det gäller Iranförekommer det emellanåt övergrepp motkurderna. bombades kurdiskabyar inne i . Det måste leda till att vi fördömerIrans agerande vad gäller kurderna.Jag skulle vilja fråga om regeringen iinternationella sammanhang har ställt krav påneutrala undersökningar av de bombningar somutförts. Både och hävdar juatt det skulle ha gällt PKK-förläggningar och -byar.FN:s egna organ säger att det är det inte alls frågaom. Har regeringen agerat för att skapa klarhet idetta? Det är inte helt oväsentligt med tanke på deninternationella opinion som vill ha klarhet i vilkadet är som utför sådana dåd och om det finns någotsom stödjer och officiella uttalanden.Fru talman! Avslutningsvis: Det är viktigt attSverige inte bara ger sig på . Många gör det,och vi skall även i fortsättningen fördöma deövergrepp som regimen i utför. Men dethar varit betydligt tystare från sida när detgäller övergrepp mot den kurdiskabefolkningen, de folkmord som begås ochövergrepp i övrigt mot kurder i östra delarna avTurkiet.Fru utrikesminister: berett att ha enaktivare hållning, en aktivare linje när det gäller attfördöma sådana här övergrepp och att verka för attTurkiet följer de avtal och konventioner som detfaktiskt har anslutit sig till?Anf. 45 ():Fru talman! Jag kan bara instämma med de tidigaretalarna när get gäller behovet av att och deinternationella samfunden reagerar påbehandlingen av kurder i alla de länder där kurderär bosatta. Jag tänker inte mera gå in på det, för detär väl beskrivet i de tidigare inläggen.Det som jag har reagerat på är att man inom deneuropeiska säkerhetskonferensen, ESK, inte gjorten klarare markering mot . Turkietframhölls som en demokrati. Trots det förekommersystematisk tortyr och förföljelse av minoriteter,framför allt den kurdiska befolkningen.Tidigare har västländerna inom ESK haft det svårtatt kritisera ett land som också tillhör NATO-gruppen. är det andra konstellationer i ESK,och man kan hoppas att det nu finns möjligheter attkritisera de ''egna'' länderna inom NATO-gruppen.Sverige, som inte tillhör den alliansen, skulle på ettmycket skarpare sätt kunna agera för att man inomESK, osv. verkligen ifrågasätter denbehandling som utsätter sina minoriteter,framför allt den kurdiska, för.Sedan skall vi naturligtvis reagera mot ochSyriens sätt att hantera kurderna och övrigaminoriteter. Det är väldigt viktigt att Sverigesregering reagerar på sådana övergrepp. Detframkom också i den tidgare debatt som vi hade härhur viktigt det är att är pådrivande för attde mänskliga rättigheterna upprätthålls.(forts. 9 §)AjourneringPå förslag av talmannen beslöt kammaren kl. 14.24att ajournera förhandlingarna till kl. 14.30.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.Meddelande om debatt om regeringenslivsmedelspolitikAnf. 46 TALMANNEN:Jag får meddela att har framställtönskemål om särskild debatt om regeringenslivsmedelspolitik samt att jag beslutat att en sådandebatt skall anordnas kl.14.30.Regeringen företräds av jordbruksminister och av AnnikaÅhnberg.8 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 47 TALMANNEN:Jag hälsar statsminister ,arbetsmarknadesminister ,finansminister ochutbildningsminister välkomna. Dessvärre har kommunikationsminister medkort varsel fått förhinder. Statsministern kommeratt besvara övergripande och allmänpolitiskafrågor. Frågorna till övriga statsråd förutsättsberöra deras ansvarsområden inom regeringen.OB-tilläggAnf. 48 ():Fru talman! Med anledning av finansministernsuttalande i går i finansdebatten angående OB-tilläggen vill jag fråga om ministern verkligenmenar att jag skulle ha samma lön för en vanligvardag som för , om jag arbetade somundersköterska på ett sjukhus, som ett vårdbiträdei eller som ett affärsbiträde -- dvs.inom yrken där man måste arbeta olika tider pådygnet.Anf. 49 Finansminister ():Fru talman! Svaret på frågan är att det självfalletskall utgå OB-tillägg i sådana situationer somfrågeställaren nämnde.Vad jag anförde i går och som jag tycker är värt attuppmärksammas är att när regeringen görextraordinära insatser och tidigareläggerinvesteringar av sysselsättningsskäl, kan det finnasanledning också för arbetsmarknadens parter attöverväga extraordinära åtgärder för att underlättaså, att så många som möjligt kan få sysselsättning,dvs. underlätta så, att flera kan få jobb vid t.extidigareläggning av infrastrukturinvesteringar änvad som eljest skulle vara fallet.Anf. 50 ():Fru talman! Man har ju inte valt att arbeta påobekväm arbetstid, utan det är arbetet som kräveratt man skall arbeta på obekväm arbetstid.Såvitt jag känner till är det parterna,arbetsgivarorganisationen och arbetstagarnasfackliga organisation, som skall komma överens omhur löneutrymmet skall fördelas. Min följdfrågablir då: Menar finansministern attarbetsmarknadens parter inte skall ha den härfriheten att fördela löneutrymmet?Anf. 51 Finansminister ():Fru talman! Av svaret som jag gav i mitt förstaanförande framgår det att jag tycker attarbetsmarknadens parter skall ha den här friheten.Men jag tycker också att det i den rådandeallvarliga sysselsättningssituationen finns skäl ävenför parterna, inte bara för regering och riksdag, attöverväga extraordinära åtgärder för att så mångapersoner som möjligt skall kunna få jobb vidtidigareläggning av investeringar.Infrastrukturinvesteringar är väldigt bra frånmånga utgångspunkter, men de ger inte så kolossaltmånga omedelbara nya jobb. Därför måste mankunna överväga att utnyttja pengarna så, attytterligare ett antal personer genast kan få jobb.Det är en intressant aspekt som bör kunnaövervägas av parterna. Men detta är en fråga förparterna, vilket också framgår av vad jag sade bådei går och tidigare i dag.VårdnadsbidragAnf. 52 ():Fru talman! Jag ställer min fråga till finansministerAnne . Det gör jag med anledning av deuppgifter som har stått att läsai massmedia angående de beräkningarfinansdepartementet har gjort om hur de olikaförslagen till vårdnadsbidrag skulle slå. Det visarsig att praktiskt taget alla hushåll förlorar påvårdnadsbidrag. De heltidsarbetande kvinnorna --och i synnerhet ensamstående föräldrar -- förlorarmest.Beräkningarna visar att en ensamstående mammamed två barn förlorar . enligtModeraternas förslag, . enligtCenterns förslag och . enligtKristdemokraternas förslag, om hon tjänar150 . Med anledning av detta vill jagfråga finansministern om hon kan lova attregeringen inte skall lägga fram ett sådant förslagtill riksdagen.Anf. 53 Finansminister ():Fru talman! De uppgifter som till härrör såvitt jag förstår från olikapromemorior, som utgör delar i underlag av skildaslag för den arbetsgrupp som regeringen har tillsattför att internt diskutera hur man skall få fram ettbra förslag till vårdnadsbidrag. Jag gissar attBirgitta vet vad som står iregeringsförklaringen, nämligen att det alltfortkommer att löna sig att förvärvsarbeta här iSverige.Anf. 54 ():Fru talman! Finansministern svarade inte på minfråga. Kan finansministern på regeringens vägnarlova att man inte skall lägga fram något sådantförslag? Jag vill understryka att det uppges att deförslag som det har räknats på är just förslag somdessa tre partier redovisade inför valet.Anf. 55 Finansminister ():Fru talman! De uppgifter som har redovisats byggernog på relativt teoretiska beräkningar, som hargjorts med utgångspunkt i förslag som på etttidigare stadium har förts fram i debatten.Nu arbetar vi med att få fram ett gemensamt, braförslag som utgår ifrån det som vi anser vara viktigt,nämligen rättvisa mellan olika grupper av familjer,att det skall löna sig att förvärvsarbeta och inteminst att det skall finnas full frihet för barnfamiljeratt välja den typ av barnomsorg ochomhändertagande av barnen som de själva önskar.Sjukvårdens organisationAnf. 56 (nyd):Fru talman! Jag vill ställa en fråga som hardiskuterats angående sjukvården. På mångasjukhus finns det stora problem och en del patienterkommer i kläm. Det kan de göra för att de bor i ettområde där det finns många gamla och sjuka, föratt de tillhör ett sjukhus som inte fungerar av olikaskäl eller för att sjukhuset har blivit tilldelat för litetpengar.En producentoberoende sjukvård där pengen följerpatienten, dvs. där rollen som finansiär och rollensom producent skiljs åt, skulle lösa dessa problemtill förmån för patienten. Jag undrar när man ärvillig att lägga fram en sådan proposition.Anf. 57 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att ansvarigt statsråd undereftermiddagen, eller möjligtvis undermorgondagen, enligt den planering som nuföreligger skall redogöra för direktiven till enomfattande utredning som kommer att tillsättas.Denna utredning skall ta fram tre olika modeller förhur sjukvårdens organisation och finansiering kanförändras.En av de modeller som skall studeras och som manskall ta fram en konkret utformning av är en variantav den som beskrevs av . Dettaarbete utgår från insikten om att det behöver görasnågonting åt svensk sjukvård. Det är åtskilligt sominte fungerar bra. Det finns köer, oftaförekommande kvalitetsproblem och långsiktigafinansieringsproblem. Därför måste detta arbetesättas i gång och göras grundligt. Det är först närarbetet är färdigt och när den offentliga debattenhar gått vidare som det finns underlag för att läggafram ett konkret förslag för riksdagen.AlliansfrihetenAnf. 58 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till statsministern.Enligt Svenska Dagbladet lär statsministern iLissabon ha sagt att han är öppen för EG-försvar.En annan rubrik i samma tidning lyder: Övergeneutraliteten. Och en tredje rubrik lyder: Bildtsplan.Om detta stämmer skulle det vara ett avsteg frånden enighet som vi nådde i vår debatt här ikammaren . Då sades det att den militäraalliansfriheten är en bestående grund för vårsäkerhetspolitik.Sådana artiklar och eventuella uttalanden skaparoklarhet både här i landet och utomlands. Jagskulle därför vilja ställa följande fråga tillstatsministern: statsministern fast vid sittuttalande om att den militära alliansfrihetenalltjämt är grunden för vår säkerhetspolitik, ellerhar han sedan vår debatt för två månader sedanändrat uppfattning vid sina samtal utomlands,vilket vi här inte har fått höra?Anf. 59 Statsminister ():Fru talman! Om man skulle döma politikersgärningar efter de tidningsrubriker som sätts, skulleomvärldens dom om den frågande bli någotunderlig. Men det är riktigt att det förekom en delkonstiga rubriker.Det som gäller är det som vi diskuterade pågrundval av en interpellation av ,om jag inte missminner mig, i denna kammare den15 januari, om jag minns rätt. Det är grunden förden svenska politiken. Det innebär denomvärdering av vår säkerhetspolitik i deteuropeiska pespektivet som har skett och som bl.a.innebär att vi inte längre anser att termenneutralitetspolitik duger som övergripande etikettpå vår samlade utrikes- och säkerhetspolitik. Idetta ligger också konstaterandet att alliansfrihetenfortfarande ligger fast.Samtidigt vill jag säga beträffande öppenheten förframtiden att vi inte stänger några dörrar. Vi villfullt ut vara med och bygga en ny fredsordning ochen ny säkerhetsordning i . I dettasammanhang uppkommer också, förmodligen imitten av eller , frågan omdeltagande i Västeuropeiska unionen. Vi vet intehur den frågan då kommer att se ut. Vi vet inte hurEuropa då ser ut, och vi vet inte hurVästeuropeiska unionen ser ut. Därmed finns det inget svar på den frågan. Denna grundläggandeinställning framgår också av interpellationssvaretden 15 januari.Anf. 60 ():Fru talman! Jag tycker ändå att frågan var befogad.Olof har ju kommenterat detta och sagtatt alliansfriheten är tidlös. Jag måste därför ställaföljande fråga: Är ni i regeringen inte överens omdetta? Talar ni inte om dessa saker? Är detmöjligtvis på det sättet att statsministern tillämparLenins princip, nämligen att han tar två steg framåtoch under press går tillbaka ett steg?Anf. 61 Statsminister ():Fru talman! Nej, leninismen ligger nog närmarePierre än mig, om detta är tillåtet att säga idetta sammanhang.Däremot är det på det sättet, vilket jag tror ärviktigt, att vi måste föra en ganska fri och öppendebatt om dessa frågor under de närmaste åren.Om vi är framgångsrika med den politik som PierreSchori och jag är överens om, går vi in i ettomfattande europeiskt samarbete . Detta har också en viktig utrikes- ochsäkerhetspolitisk dimension. Då måste vi diskuterainte bara vad detta innebär utan också vaddetta kommer att innebära . Vilket skallvara bidrag till detta utrikes- ochsäkerhetspolitiska samarbete i i desshelhet?Ingen generation som lever har haft dennaunika möjlighet att vara med och bygga en samladeuropeisk freds- och säkerhetsordning. Då måste viockså vara beredda att ge konstruktiva bidrag tilldenna diskussion. I detta sammanhang tror jag attvi skall utnyttja för en bredutrikes- och säkerhetspolitisk debatt. Och där finnsdet anledning att välkomna alla bidrag till dennadebatt och inte stänga några dörrar och inte hellerlåsa några positioner . Det var kvintessenseni det som jag hade att säga , och det ärden kvintessans i vår politik som fortfarande gäller.Presidentvalen i USAAnf. 62 ():Fru talman! När statsminister för en tidsedan var i kunde vi i medierna läsa -- men detkanske var fel, eftersom statsministern tycks ha litetproblem med medierelationerna -- attstatsministern uttryckte förhoppningen attpresident skulle bli omvald.Jag undrar för vems räkning statsministern talade --sin egen, sitt partis, regeringens eller . Förmin personliga del tycker jag att det inte är lämpligtatt en svensk statsminister åker utomlands ochdeltar i politiska valkampanjer.Anf. 63 Statsminister ():Fru talman! Vad jag uttalade min förhoppning om,vilket jag hoppas gäller för , var att detongångar som finns i denamerikanska debatten -- först, vi struntar ivärlden -- och som representeras av en mycket kändpolitisk profil i det republikanska partiet, och somäven är väl förankrade i delar av det demokratiskapartiet, inte blir dominerande. Det skulle skadavärlden. Det skulle skada möjligheterna till globaltsamarbete.Jag kan nämna ett konkret exempel, nämligen detarbete som vi bedriver inför miljökonferensen i Riode Janeiro . Om de tongångar som säger''först, vi bryr oss inte om världen'' skullebli dominerande i amerikansk politisk debatt,raseras mycket av förutsättningarna för t.ex. detinternationella miljöarbetet.Jag hoppas att jag talar för när jag kritiserarden typen av trångsynt isolationism.Anf. 64 ():Fru talman! Jag sympatiserar med denuppfattningen. Men jag tror att det hade varittydligare om statsministern hade uttryckt detta istället för att uttrycka sin förhoppning om attpresident omväljs. Det var en onödig omväg.Jag hoppas att statsministern också tog tillfället iakt att med president ta upp angelägnamiljöfrågor, t.ex. behovet av en klimatkonvention,i samband med . I dettasammanhang är ju som bekant den störstabromsklossen.Anf. 65 Statsminister ():Fru talman! Det gjorde jag förvisso. deltagande i mot bakgrundav den vikt som detta har. Jag höll inte ett heltanförande om detta, men i mitt anförande införCouncil of Foreign Relations i gjorde jagdetta till ett mycket viktigt inslag i det som jag hadeatt säga.Jag gjorde också vad man kan kalla för ett avstegfrån diplomatisk etikett då jag direkt sade attsloganer typ ''först, världen spelar ingenroll'' är det sista som det globala samarbetet just nubetyder.Sedan var det relativt lätt för journalister attöversätta att jag tyckte att det i kampen mellanGeorge Bush och inte råder någottvivel om att mina sympatier ligger på den enasidan. Detta sade jag kanske inte i anförandet, menom en sådan tolkning har gjorts tänker jag intekritisera den.VideovåldetAnf. 66 ():Fru talman! Våra barn och ungdomar är det finastevi har. Har statsråden -- jag vet inte vem som skallsvara på frågan -- några lösningar för att förhindradet alltmer brutala videovåld som äger rum i vårtland?Anf. 67 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att vi kan vara överens om attdet finns många företeelser i vårt samhälle som vialla reagerar mot. Det gäller sådant som sägs,sådant som görs och sådant som visas. Vi kan tyckaatt det är både osmakligt, olämpligt och t.o.m.skadligt. vet vi från diskussioner i dennakammare och från grundlag att det finnsbegränsningar när det gäller möjligheterna förriksdagen eller regeringen att inskränka ävensådant som vi personligen må tycka vara osmakligteller olämpligt. Det är principer som ligger i vårgrundlag. Vi har inte möjlighet att lagstifta motsådant, även om vi personligen skulle tycka att detär osmakligt och olämpligt.LärarutbildningenAnf. 68 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Per Unckel.Jag är intresserad av det forskningsunderlag somkan finnas för en framlagd proposition,nämligen den om att en gammaldagsämneslärarutbildning skall återinföras somsärskiljer ämneskunskaper och pedagogisk insikt.Jag vill be utbildningsministern att redovisa en endaforskningsrapport eller en enda forskare somhävdar att detta stärker lärarnas kompetens.Anf. 69 Utbildningsminister ():Fru talman! Bakgrunden till den proposition somLena uppenbarligen är så irriteradöver är att vi har behov av att stärka lärarnasämneskunskaper. Det är visserligen emot, men jag är för det. Vi har behov av attöppna lärarutbildningen för flera, inte bara för destudenter som från början är alldeles övertygadeom att lärarbanan är det bästa för just dem. Dettaåstadkommer man genom att konstruera enmöjlighet att bli lärare också med en annan metod.Jag vet mer än väl att det finns många inomlärarutbildningarna som slåss för sinlärarutbildningsmetod. Därför är regeringen ocksåförvissad om att den metoden skall finnas kvar.Men lika medveten är jag om att det kan gå att fåfram bra lärare med en annan utbildningsgång, ochdärför tycker jag att också dessa lärare skall fåmöjlighet att utveckla sin yrkeskunskap.Anf. 70 ():Fru talman! Jag bad inte om någon allmänutläggning om ämneskunskaper. Vi är för övrigtalldeles överens om att kunskaper i olika ämnen ärmycket viktiga. Jag frågade om den integreradelärarutbildningen och om det fanns någonforskarrapport som säger att det är positivt att brytaupp den integrerade lärarutbildningen. Den fråganställer jag till forskningsministern. Det skulle varaintressant att få veta om någonting i propositionengrundar sig på forskning i detta avseende.Anf. 71 Utbildningsminister ():Fru talman! säger att vi äröverens om ämneskunskapernas betydelse. Det ärmöjligen en läpparnas överensstämmelse. I sakröstar alltid emot närregeringen föreslår en förstärkning avämneskunskaperna.Fru har missuppfattat syftet medpropositionen. Vad vi har velat göra är att öppna enväg till lärarutbildningar som många studenter i dagefterfrågar och som många skolor ärintresserade av att ta ansvaret för.