prot · GF0998 · 1992-04-22 00:00:00 — enligt en rapport från Amnesty Internationalså sent som , är det inget tvivel om atttortyr och annan brutal behandling används i storomfattning i de ockuperade områdena.Det finns alltså ett stort behov av förstärkta MR-insatser.Goda förutsättningar ges genom samarbete med deolika MR-organisationer som finns. Av särskiltintresse och betydelse är att UNRWA breddat sinverksamhet till att även omfatta bevakning ochinsatser av MR-frågor. UNWRA har på grund avsina erfarenheter och sin status i de ockuperadeområdena helt andra och bättre förutsättningar attgöra verksamma individuella och allmänna insatserän vad frivilligorganisationerna har.Jag är därför något förvånad över attutskottsmajoriteten inte insett detta utan endasthänvisar till frivilligorganisationernas arbete, som ioch för sig är mycket förtjänstfullt men klartotillräckligt.Vi socialdemokrater anser att biståndet tillUNRWA bör utökas med 20 milj.kr. till160 milj.kr., dvs. med 14 milj.kr. utöver vad somanges i budgetpropositionen. Det utökadebiståndet bör användas främst för insatser på MR-området. Jag yrkar alltså bifall till reservationerna1 och 2.Jag vill till slut, herr talman, säga att måsteha en egen strategi för att i en generös ochsolidarisk anda driva flyktingfrågorna i ochute i världen. Ett svenskt regeringsinitiativ bör tas,helst av statsministern, för att vidta behövliga ochverksamma internationella åtgärder. Detta bordeinte vara främmande för , som tidigarehar lagt fram det förslaget -- eller hur, DanielTarschys?Anf. 69 () replik:Herr talman! Flyktingproblemen i världen ärutomordentligt allvarliga, och gör storainsatser för att försöka bemästra dem. Det är därförvi är mycket stora bidragsgivare när det gäller bådeUNRWA och UNHCR, dvs. när det gälleroperationerna kring och och när detgäller FN:s flyktingkommissarie.När det gäller UNRWA är den näst störstabidragsgivaren. Vi har varitstora bidragsgivare när det gäller det arbete somdär utförs.När det gäller UNHCR har vi också betydandeanslag. Jag vill i det här sammanhanget gärnaunderstryka att det anslag som föreslås ibudgetpropositionen inte är någon övre gräns förvåra bidrag. Det kommer ytterligare bidrag frånsvensk sida, som finansieras över andra anslag,framför allt katastrofanslaget, för insatser isärskilda områden.Anf. 70 HANS () replik:Herr talman! Det är bra att sägeratt det inte är någon övre gräns. Vi får väl avvaktavilka förslagen kommer att bli i den delen. Hanplacerade något för högt på stegen, men dettycker jag är mindre väsentligt. Däremot tycker jagatt skulle ha besvarat de konkretafrågor jag ställde.Anf. 71 () replik:Herr talman! Jag placerade inte alls förhögt på stegen -- är näst störstabidragsgivare till UNRWA!Hans Göran ställde till mig frågor om ettuppslag som han hade fått på ett sent stadium -- inteframförda i motionsform, inte framförda i utskottetmen framförda här i debatten -- om att förvandlaSandöskolan till en inrättning för flyktinginsatser.Jag skulle föreslå att utformadetta som en motion, utveckla förslaget och låta ossbehandla det på vanligt sätt i . Menomedelbara reaktioner på senkomna uppslag är detlitet svårt att servera i den här debatten.Dessutom ställde frågor omIsraels utrikespolitik. Den debatten föreslår jag attvi för när vi diskuterar den saken.Anf. 72 HANS () replik:Herr talman! Frågan om vad premiärministerShamir yttrat -- som återgavs i radion -- är enviktig MR-fråga. Det är nämligen fråga om attövergå från ockupation till annektering. Detbetyder att MR-situationen fortsättningsviskommer att vara mycket allvarlig. Det betyder inte kan skönja några tendenser till bättringfrån israelisk sida. Det understryker i sin tur detstarka behovet av de ökade anslag som jag harpläderat för.Anf. 73 ():Herr talman! Jag vill inleda med att säga att jagtycker att det är mycket glädjande med den nyatonen i biståndsdebatten det här året. Bådepropositionen och betänkandet genomsyras avtydlig respekt för de mänskliga rättigheterna,insatser för demokratisk utveckling och krav på attdemokratiska fri- och rättigheter också skallfrämjas i de länder som tar emot svenskt bistånd.Herr talman! I flera sammanhang har jag tagit uppövergreppen i mot mänskliga rättigheter ochden kinesiska utarmningen av de tibetanskalivsbetingelserna. Företrädare för samtliga partierhär i har skrivit under en sjupartimotion,väckt under den allmänna motionstiden, där de härproblemen har tagits upp.Sedan 1959 finns det tibetanska flyktingar iDharamsala, dvs. den ort i där sitt hem. De tibetanska flyktingar som finns därlever under mycket knappa omständigheter. Värstär kanske förhållandena på det medicinskaområdet. Ofta saknar man mediciner, och tillgångtill läkare finns endast i korta perioder, när Rödakorset eller någon annan hjälporganisation kanskicka någon eller när frivilliga krafter ställer uppoch gör en insats för tibetanerna i på sinsemester.Också inne i är umbärandena svåra. Rödakorset är uppenbarligen den enda organisation där. Vi har därför i motionen föreslagitatt skall kanalisera biståndsresurser tillRöda korset för att stödja dess arbete förtibetanerna, dels i , dels i Dharamsala iIndien.Jag har med lupp studerat betänkandet för att hittabehandlingen av det yrkande som vi i motionenställde om just biståndsinsatser, men jag harfaktiskt inte kunnat finna någon mening om det ibetänkandet. Jag vill därför ha en förklaring till attdet inte finns med i betänkandet den här gången.Vi har alltså ett yrkande -- det är motionensyrkande nr 4 -- som säger att som sinmening ger regeringen till känna vad som angetts imotionen om biståndsresurser till insatser förtibetanerna. Eftersom det är ett uppenbartbiståndsyrkande tycker jag att det hade varit på sinplats att behandla det i detta betänkande. Jag yrkarbifall till ett yrkande med den innebörden.I ljuset av det ökade stödet för demokratiskutveckling borde också stödja de gruppersom med fredliga medel arbetar för frihet ochdemokrati och inte bara ge bidrag till militantabefrielseorganisationer som ANC och tidigareSWAPO och sandinisterna. Här finns ett utmärkttillfälle att stödja en fredlig organisation.Tibetanerna har försökt få till stånd stöd ochuppslutning kring en fredsplan. Man har försökt fåtill stånd fredliga förhandlingar och även aktionergenom . Jag tycker att det ärsjälvklart att bör stödja sådanaansträngningar. Ett sätt är att förhindra atttibetanerna går under av svält, bristande hälso- ochsjukvård och andra umbäranden.Jag vill också understryka vikten av att vi har skildaformer av bistånd till olika mottagare. I det härsammanhanget vill jag peka på den form av biståndsom BITS, dvs. beredningen för internationellttekniskt och ekonomiskt samarbete, står för:internationella kurser, tekniskt bistånd och u-krediter till länder som har kommit en bit på väg.Jag representerar liberalerna i BITSstyrelse. Vi har funnit att ett system med delning avkostnaderna ger anledning för mottagarlandet attöverväga sina prioriteringar. Det är ju också ettviktigt led i utvecklingen till en bättreadministration och ett bättre sätt att sköta sinaangelägenheter. Det har visat sig vara en effektivsamarbetsform, speciellt när det gäller storabiståndstagare som utsätts för det som numerakallas för biståndsbombardemang.Man tvingas prioritera och fundera över om det ärdet ena eller andra projektet som man vill läggasina egna knappa resurser på. Det har bidragit stor uppslutning och seriositet i behandlingen avmånga projekt i en besvärlig situation att resultatetinnebär viktiga erfarenheter för landets fortsattautveckling.Herr talman! Jag vill gärna ha svar på frågan om varmotionen om biståndsresurser till tibetanerna hartagit vägen.Anf. 74 () replik:Herr talman! motion ommänskliga rättigheter i kommer att behandlasi utrikesutskottets betänkande om mänskligarättigheter som kommer . Utskottet har intefunnit anledning att dela sönder motionen i sinaprimfaktorer.Till den värderade ledamoten avkonstitutionsutskottet vill jag tillägga att det ärsvårt att tillstyrka en motion som inte är föremål förbehandling.Anf. 75 () replik:Herr talman! Jag inser att det är svårt att yrka bifall,men jag vill trots allt ha vår formulering tillprotokollet med anledning av att vi faktisktbehandlar budgeten för biståndsinsatser. Möjligenförutskickar ordföranden i utrikesutskottet attbehandlingen av betänkandet om mänskligarättigheter också innebär att man kan fördelabiståndsresurser. Det är alltså det som är avsiktenmed yrkande 4 i motionen. Men vi kan gärna tabehandlingen senare, under förutsättning att detblir en positiv behandling.Anf. 76 TREDJE VICE TALMANNEN:Innebär det att tar tillbaka sittyrkande?Anf. 77 ():Jag tar tillbaka yrkandet.Anf. 78 ():Herr talman! Jag tänker ta upp de motioner som jaglade och som behandlas i det härbetänkandet.Till att börja med konstaterar jag till min glädje attalla motionerna har fått en välvillig för att inte sägapositiv behandling. Det vill jag gärna framföra häri kammaren.Utskottet slår fast att det övergripande målet fördet svenska biståndet är att höja de fattiga folkenslevnadsstandard. satsas alldeles för storaresurser på militären, inte minst i de fattigaländerna, vilket leder till att människornas misärsnarare förvärras, när befolkningen växer, äntvärtom. Jag föreslår därför i en motion att Sverigeinte skall ge bistånd till länder som väljer attanvända stora delar av sina resurser till militäraändamål; en minskning av militärutgifterna bör istället stimuleras.Utskottet referar i sitt betänkande från UNDP:srapport -- -- 1991,som jag tycker är mycket tänkvärd. Man säger däratt kan spara potentiellaanslagshöjningar på över miljarder per årendast genom att frysa militärutgifterna pånuvarande nivå. Om i-länderna reducerade sinamilitära utgifter skulle, enligt sammarapport, ca miljarder frigöras årligen.Det är verkligen någonting att fundera över och drakonkreta slutsatser av. Det är något som inte minstvi i borde ta till oss. Höjda anslag till detsvenska försvaret överenstämmer inte med ettsådant tänkande, inte heller en ökad svenskvapenexport, vilket många talar sig varma för.Det skulle troligen innebära ökad export till tredjevärlden.Jag noterar dock med tacksamhet att utskottetanser att det är angeläget att regeringen verkar fören s.k. fredsåterbäring som på engelska kallaspeace divident, och att den skall diskuteras isamband med det s.k. Stockholmsinitiativet ochutnyttjas när det gäller de fattiga ländernasutveckling. Det tycker jag är bra.Till de allra fattigaste i världen hör gatubarnen.Gatubarnen i har uppmärksammats medall rätt. Egentligen borde inte FN arrangera envärldskonferens i ett land där barnens mänskligarättigheter kränks på ett så grymt sätt. Det är absurtoch omöjligt att förstå hur man kan skjuta barn pådet här viset.Jag har föreslagit i min motion att skallanvända biståndspengar för att förbättrasituationen för gatubarnen. Barnen behöver vuxnasom engagerar sig och ser till att de åtminstone fårmat och logi.Utskottet utgår från att regeringen aktivt verkar föratt efterlevs och att situationenför gatubarnen i förbättras. Jag vet attbiståndsministern har ett starkt engagemang närdet gäller dessa barn. Jag har själv haft frågan uppetillsammans med ministern och fått det bekräftat.Jag vet att också många av ledamöterhar upprörts av behandlingen av gatubarnen. Jagtror att det finns anledning att återkomma i den härfrågan, och att följa den och se till att den får enlösning.De mänskliga rättigheterna i och påVästpapua kränks också . harfått den internationella opinionen emot sig genomden upprörande massakern för ett halvår sedan.Just nu pågår rättegångar i . Den svenskaregeringen har genom utrikesministern tidigare häri kammaren deklarerat att man följer dessarättegångar noga. Det är mycket angeläget att mangör det och att det internationella samhället sätterpress på när det gäller respekten för demänskliga rättigheterna; i dem ingår också att få sinsak prövad på ett opartiskt sätt i en rättegång. Mendet gäller också att sätta press på närdet gäller den östtimoresiska befolkningens rätt attfå bestämma över sin framtid i enlighet med FN:sbeslut.Det svenska biståndet bör sättas i relation till dessaförhållanden. Det är bra med det besked som vi fårgenom betänkandet att regeringen inte anser att detär aktuellt med några u-krediter till Indonesienunder . Jag hoppas att man intetänker ge några u-krediter eller andra former avbistånd till så länge man begår dessakränkningar där. Däremot bör man ju ge bistånddirekt till det östtimoresiska folket och till denvästpapuanska befolkningen. Det gör man också . Det sker genom internationella Röda korset.Regeringen har sagt att man är positiv till att kunnaöka biståndet genom Röda korset.Jag anser att man bör överväga om man inte kanutnyttja katastrofbiståndet och ge det direkt tillfrivilligorganisationer i och påVästpapua.Slutligen vill jag ta upp frågan om bistånd i VästraSahara och Polisario. Jag har vid ett flertal tillfällentillsammans med andra folkpartister motionerat omatt man skulle kunna ge bidrag direkt till Polisario.Det skulle också vara ett sätt att erkänna Polisariosom en representant för det västsahariska folket.Jag har tidigare inte fått någon verklig förståelsefrån regeringens sida. Jag hade en diskussion medLena , som ansåg att biståndet måstegå via frivilligorganisationer. I dettautskottsbetänkande framför man att det skullekunna vara möjligt att ge bistånd direkt tillPolisario. Jag tycker att regeringen bör funderaöver den möjligheten. Polisario har ju visat att mankan fördela bistånd och att det kommermänniskorna till del. Det är ett mycket starkt behovhos den västsahariska befolkningen, som sedanlång tid väntar på den fredsprocess som borde haresulterat i en folkomröstning, men som försenatsbetydligt med anledning av agerande.Därför är det angeläget att detta bistånd kan gesoch kommer människorna till del. Inte minst medhänsyn till de problem som finns i är detvästsahariska folket än mer utsatt.Däremot har jag inte fått riktigt gehör i fråga omkrediterna till . Jag tycker att man bordeöverväga att inte ge bistånd eller krediter tillMarocko med tanke på agerande ifredsprocessen.Det står i betänkandet att det inte är regeringensuppgift att överväga vem som saboterar dennafredsprocess eller ej och att ta ställning till detta.Jag tycker att utskottet åtminstone kunde ha uttalatsig och sagt att man i detta läge inte ge någrakrediter till , eftersom ändåuppenbarligen saboterar den fredsprocess som harpåbörjats, men som inte alls har kommit så långtsom den borde ha gjort.Anf. 79 ():Herr talman! Regeringen hävdar att en anslutningtill EG inte kommer att föranleda någonomläggning av kursen för den svenskabiståndspolitiken. Det handlar bara om attkanalisera en del av biståndet genom EG, vilketsägs vara förenligt med våra biståndspolitiska mål.Det övriga svenska biståndet kommer, som EG serut , att påverkas endast i mindre grad.Som EG ser ut -- ja. Men redan den 1 januarikommer den Europeiska unionen att börjautvecklas enligt . Här skall mansäkerställa ett konsekvent utrikespolitiskthandlande, och det omfattar inte bara utrikes- ochsäkerhetspolitiken utan även biståndspolitiken.Det finns ett avsnitt om bistånd, där det bl.a. heteratt EG och medlemsstaterna skall samordna sinbiståndspolitik och konsultera varandra om sinabiståndsprogram. De skall samordna sittuppträdande i internationella organisationer och påinternationella konferenser. Unionen skall talamed en röst.Då måste vi fråga oss: Hurdan är EG:sbiståndspolitik? Ligger den i linje med debiståndspolitiska mål som fastlagt?EG:s u-landspolitik kritiserades i den rapport omden ekonomiska krisen i , som FN:sgeneralsekreterare presenterade . sades: ''Det måste emellertid påpekasatt de afrikanska, karibiska och Stillahavsländernanu har en mindre andel av EG-marknaden än närdet första undertecknades. ''kom med hård kritik av EG:sprotektionism, som sades ha slagit hårt mot . uttryckte förhoppningen attUruguayrundan skulle åstadkomma både ensänkning av EG:s generella yttre protektionism ochen minskning av skillnaderna i behandlingen avleverantörer från tredje land.EG:s biståndspolitik är byråkratisk som så mycketannat inom EG. Utbetalningarna släpar långt efter.Bindningen till uppköp i ärförhållandevis hård, uppåt i III.Livsmedelsbiståndet konkurrerar ut u-landsbönder. Av jordbruksbiståndet går väldigtmycket till exportgrödor och storskaligt jordbruk.Fler exempel skulle kunna anföras på hur EG:shandels-, jordbruks- och biståndspolitik nog stridermot våra biståndspolitiska mål. Om skullebli medlem i EG, så skulle vi sannolikt tvingasåterinföra multifiberavtalet, vilket inte vore särskiltu-landsvänligt.Därför tycker vi att skall vara försiktigt ochinte samverka med EG på biståndsområdet. Detfinns andra typer av samarbete på biståndssidan omman vill ha det. Vi tycker inte att man skall börjasamverka med EG på biståndsområdet redan föreett medlemskap.Anf. 80 () replik:Herr talman! fann en mängd fel iEG:s u-landspolitik. En fråga: Hur tror BjörnSamuelson att vi bäst kan påverka EG:s u-landspolitik -- genom att vara medlemmar, ellergenom att stå utanför?Anf. 81 () replik:Herr talman! Det framgick av mitt anförande att viinte behöver vara medlemmar i för att bedrivaen bra biståndspolitik.Vissa farhågor hyser också utskottet, som skriverpå s. 49: ''Utskottet delar denna bedömning gärna understryka vikten av attSverige såväl i förhandlingarna om medlemskapsom i den eventuella kapaciteten av medlem värnarom den hittillsvarande svenska ambitionsnivån påbiståndsområdet. ''Utskottet gör väl ändå här en viss markering, ellerhur skall det tolkas?Anf. 82 () replik:Herr talman! Jag hyser inga som helst farhågor föratt inte skall kunna föra en egenbiståndspolitik i framtiden.Men jag ställde en fråga till , somfann så många fel i EG:s u-landspolitik, som är såviktig för : Hur anser vi bäst kan påverka EG:s biståndspolitik --genom att vara med eller genom att stå utanför?Anf. 83 () replik:Herr talman! vet att jag inte villsälja ut till EG. Jag vill inte ingå i deneuropeiska unionen. Jag anser att det finns andraformer för internaionellt samarbete. Det sade jagockså.Om EG är öppet kan det i dialog, diskussion ochdebatt med finnas möjligheter för Sverigeatt ge sina synpunkter. Om vi har riktigt på fötternakan vi då också påverka deras politik i deavseenden vi anser att den inte överensstämmermed den biståndspolitik vi vill föra.Anf. 84 ():Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort, göra några tillägg till debatten. Den har i stortsett varit bra. Kvinnornas och barnens, specielltgatubarnens situation, har blivit belyst.Jag har med tillfredsställelse kunnat konstatera attregeringen fortsatt på den socialdemokratiskalinjen att öka bidragen tillfamiljeplaneringsorganisationerna UNFPA ochIPPF. Deras verksamheter är oerhört viktiga för attförbättra tillståndet för de allra fattigaste.Att det går att förbättra situationen kan vi se här iSverige, där situationen varjämförbar med många förhållanden i dag.Om vi inte hjälper kommer världensbefolkning att uppgå till 6,3 miljarder år 2000.Därav kommer att återfinnas i u-länderna.Men det är ett problem inte bara för människorna,utan också för den totala världsmiljön. Det är alltsåviktigt att vid miljökonferensen i ävenbefolkningsfrågan tas upp.Jag vill därför liksom utrikesutskottet uppmanaregeringen att agera kraftfullt med denna fråga vidUndset-konferensen.En av orsakerna till den snabba folkökningen är demedicinska framstegen, med bl.a. vaccinationer,som har lett till att dödligheten har minskat. Dettaär ju glädjande. Men vi har sörjt för en överlevnadutan motsvarande generell utveckling. Detta harresulterat i en obalans mellan befolkning ochresurser, med tilltagande fattigdom och en förstördmiljö.Därför är familjeplaneringen viktig, då den ledertill att föräldrar inte skaffar fler barn än de ochsamhället kan föda, uppfostra och ge en rimligvälfärd. Befolkningsutvecklingen är sådan, attäven om miljoner människor dör av svält, ersätts deav nya inom ett halvår.Människor har försökt använda olikafödelsekontrollerande åtgärder. När dessamisslyckas har man tagit till abort för att begränsabarnafödandet, ofta med förödande konsekvenserför kvinnors hälsa. Världshälsoorganisationenberäknar att det görs 36--53 miljoneraborter i världen. Över en halv miljon kvinnorberäknas dö i samband med havandeskap.Många av dessa dödsfall -- 125 000--170 000 -- antasha sin orsak i kvackares aborter.En av biståndets angelägnaste uppgifter är att verkaför att moderna preventivmetoder kommer till del. En effektiv familjeplanering ärförst som sist en mänsklig rättighet av avgörandebetydelse för kvinnors och familjers hälsa ochdärmed också för nationernas välfärd. Att bidra familjeplaneringsservice som ger människorna iu-länderna tillgång till de preventiva metoder somde efter moget övervägande finner bäst passar demär en mycket angelägen humanitär insats, som ärvärd ett utökat stöd.Herr talman! Jag vill också framföra min besvikelseöver att proffesuren för internationellmödrahälsovård ännu inte har blivit tillsatt. Jag harunder motionerat i denna fråga, och jag varglad över den behandling frågan fick förra året.Behovet av denna professur är stort, och det insågden socialdemokratiska regeringen, somuppmanade SAREC att tillsätta professuren. Cirkaen halv miljon kvinnor dör i igraviditets- och förlossningskomplikationer. Detmotsvarar en jumbojetkatastrof med 250förlossningskvinnor ombord på planet var fjärdetimma, dygnet runt och året om. Barn till kvinnorsom omkommit i graviditets- ellerförlossningskomplikationer löper risk att döinnan de uppnått ålder. Till detta kommerockså spridningen av HIV och aids, som är mycketomfattande i . T.ex. har av allanyfödda i HIV-smitta förutom andrainfektioner.Jag vill således uppmana regeringen att se till attSAREC får resurser så att man omgående kantillsätta denna professur, då den är oerhörtangelägen.Herr talman! Jag har inget särskilt yrkande, menjag biträder självfallet samtliga socialdemokratiskareservationer.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 4 (de biståndspolitiska målen)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 14för meningsyttringen av imotsvarande del. 3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 10 (skuldsituation)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 22 (utredningar)Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 25 (biståndet och EG)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 32 (bidrag till UNHCR)Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot131 för reservation 1 av m.fl.Mom. 33 (UNRWA)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot131 för reservation 2 av m.fl.Mom. 34 (övriga multilaterala insatser)Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 25för reservation 3 av m.fl. 129ledamöter avstod från att rösta.Mom. 38 (röstregler och öppenhet inomVärldsbanken)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 39 (Världsbankslån till )Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 43 (C 1 Bidrag till internationellabiståndsprogram)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 23för reservation 4 av . 44 (långsiktigt biståndssamarbete med deafrikanska länderna)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot131 för reservation 5 av m.fl.Mom. 46 (medelsram för )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 6 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 47 (medelsram för )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 7 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 48 (medelsram för )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 8 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom. 49 (medelsram för )Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 9 av m.fl. -- bifölls medacklamation.Mom.