prot · GG0915 · 1992-11-03 00:00:00 — Jag har kunnatkonstatera att treterminersregeln har i stortsett inte någon praktisk tillämpning, eftersombarnfamiljerna får besked inom tidsramen. Detallra viktigaste är att se till att människor får beskedså snabbt som det över huvud taget är möjligt.Den regeln råder att får de resurser de begär när devill anställa handläggare som kan fatta beslut. Detenda villkor jag satt upp är att de kan hantera dethela, att de hinner anställa människor och utbildadem så att de kan göra en god insats när det gälleratt fatta beslut. De får resurserna, och det måstevara grunden till det hela.Inom ramen för de ordinarie bestämmelserna finnsdet alltid möjlighet att ta hänsyn till humanitäraskäl. Då görs en individuell bedömning i detenskilda fallet. Vi tycker att det är fel att haschablonregler som omfattar alla. Det leder ju tilldiskussionen om att rätt många av dem som fårstanna i inte har flyktingskäl ellerskyddsbehov. Det tas till intäkt för att kritiseraflyktingpolitiken över huvud taget. Det har varitviktigt att undanröja den kritiken.Anf. 50 ():Herr talman! Jag tycker att man då får förklara förfolk att det faktiskt uppstår humanitära behov ochatt vi i har varit överens om att långavistelsetider för barn har utgjort ett starkthumanitärt skäl för att de skall få stanna i Sverige.Jag kan inte läsa ut annat än att det är förbarnfamiljerna från det -- jagciterar direkt vad har sagt ikammaren -- som denna undantagsregel kommeratt få karaktären av huvudregel. Jag tycker att detbörjar i fel ände.På grund av det stora antalet asylsökande kommerdet att bli svårt att leva upp till de humanitära reglersom har gällt tidigare. Då naggar man på dereglerna i stället för att angripa problemet medvistelsetiderna i sin helhet. Det måste väl finnasnågra andra skäl än att just barnen från Jugoslavienskulle ha mindre anledning att få stanna här när dethar rotat sig i landet.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1992/93:60 omInvandrarverkets arbetsgrupps förslag om översynav vissa brottAnf. 51 Kulturminister ():Herr talman! har frågat vilken tidsram ett regeringsförslag kanförväntas, i linje med förslag från en arbetsgruppinom om att asylsökande sombegår brott lättare skall kunna utvisas. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara frågan.Jag har tidigare här i kammaren påpekat hurallvarligt regeringen ser på kriminalitet, ocksåbland asylsökande.Det är alltid viktigt att samhället reagerar motkriminalitet och visar att den inte kan accepteras.Det är också mycket viktigt att asylsökande intedrabbas av allmänhetens misstänksamhet på grundav att några bland dem ägnar sig åt brottslighet.Inom Invandraverket har en intern arbetsgruppbl.a. utrett frågan om asylsökandes brottslighet.Arbetsgruppen har lämnat en rapport tillInvandrarverkets styrelse. Däremot harInvandrarverket ännu inte överlämnat rapportentill regeringen att ta ställning till.Som jag nämnde har regeringen haft anledning attberöra frågan redan tidigare, och vi kommer inomkort att ta ställning till vilka åtgärder som skallvidtas.Anf. 52 ():Herr talman! Jag ber att få tacka kulturministernför svaret på frågan.Vi har en generös flyktingpolitik i . Detråder en bred politisk enighet om detta. För att viskall kunna behålla denna generositet är det viktigtatt ta itu med avarterna. Kriminaliteten bland vissagrupper av flyktingar utgör en sådan avart.Invandrarverket har presenterat förslag, som jagtycker är bra, när det gäller det sätt på vilket mankan tänka sig ta itu med problemen.Jag skulle vilja peka på några skäl till att jag tyckeratt det är viktigt att så snabbt som möjligt verkligenhantera frågan aktivt. Kulturministern har självnämnt i sitt svar ett av de viktiga skälen.För det första är det viktigt för den enskilde sombegår brott att vederbörande inte tillvänjs enbrottslig verksamhet i ett nytt främmande land. Fördet andra är det viktigt för den stora gruppenskötsamma flyktingar, som drabbas av att ett fåtalbegår kriminella handlingar i . För dettredje är det viktigt för de målsägande somdrabbas -- butiksägare och andra -- och somförorsakas onödigt arbete och förluster av denformen av verksamhet. För det fjärde är det viktigtnär det gäller allmänhetens inställning till engenerös flyktingpolitik att vi kan hantera dessaproblem.Jag vill med anledning av svaret ställa ytterligare enfråga. När anser statsrådet att det kan kommakonkreta förslag, gärna utifrån de tankegångar somInvandrarverket har fört fram, för att komma tillrätta med problemen?Anf. 53 Kulturminister ():Herr talman! Jag kan inte svara direkt på GöteJonssons fråga. Vi har i diskuterathur vi skall gå fram. Som vet böralltid denna typ av ärende beredas innan enproposition läggs fram för att ta ställningtill. Det är min och justitieministerns uppfattningatt vi skall arbeta så snabbt som det över huvudtaget är möjligt.Anf. 54 ():Herr talman! Anser statsrådet att det finns enmöjlighet att återkomma och få frågan belyst underhöstriksdagen?Anf. 55 Kulturminister ():Herr talman! Jag bedömer det inte som sannoliktatt vi kan lägga fram en proposition underhöstriksdagen. för att lägga frampropositioner som skall behandlas var i dag.Anf. 56 ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt förregeringen att hantera denna fråga snabbt. Viktenoch allvaret i denna fråga -- som statsrådet själv harpekat på -- kan tolkas utifrån hur snabbthandläggningen sker. Jag tackar för beskedet, ochjag förutsätter att det kommer att ske åtgärder i rättriktning så snabbt som möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1992/93:123 om åtagandet avprogrambolagen inom RadioAnf. 57 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta med anledning av attriksdagens beslut om ägandet av programbolageninom nuvarande inte verkar kunnaförverkligas.Riksdagen beslutade (1991/92:KrU28, rskr 1991/92:329) att godkännaregeringens förslag i prop. 1991/92:140 om denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten1993--1996 m.m. beträffande public service-företagens ägarskap och företagsform.Riksdagsbeslutet innebär bl.a. att public service-verksamheten även i fortsättningen skall bedrivas iaktiebolagsform. De tre programbolagen skall varasjälvständiga aktiebolag. En ny ägargruppbestående av konstnärliga och vetenskapligaakademier och oberoende kulturellasammanslutningar skall erbjudas att bli ägare tillbolagen. Om enskilda ägare, t.ex. på grund av jäv,inte kan kvarstå som ägare skall aktierna erbjudasstaten. Det bör vara möjligt för regeringen att säljaaktier som den förvärvat genom hembud till vissstiftelse, folkrörelse, akademi, sammanslutningeller annan som är att hänföra till någon eller någraav de fyra ägargrupper som skall finnas efter beslut träffade jag påKulturdepartementet företrädare för de nuvarandetre ägargrupperna. Dessa förklarade sig ha föravsikt att i konstruktiv anda medverka tillägarförändringarna enligt riksdagsbeslutet.Vi beslöt också att tillsätta en arbetsgrupp meduppgift att diskutera tekniska frågor i anslutning tillverkställandet av riksdagsbeslutet. Till dennagrupp knöts också en representant frånmoderbolagets direktion. Gruppen har gemensamtkommit fram till en genomförandeplan för extrabolagsstämmor, aktieöverlåtelser m.m.I en skrivelse harägargrupperna för konstaterat attdet enligt deras uppfattning inte kommer att kunnabildas några ägargrupper från press och näringslivoch att förutsättningarna för att realiserariksdagens beslut angående den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten 1993--1996 m.m. idetta avseende därmed synes kunna brista.Riksdagens beslut rörande ägandet av publicservice-företagen kan således inte genomföras fulltut.Mot denna bakgrund träffade jag i gårrepresentanter för de tre ägargrupperna ochinformerade dem om att regeringen omgåendeavser tillsätta en utredning med uppdrag att föreslåen modell för ägandet av de självständiga publicservice-företagen. Denna modell skall garanteraföretagens oberoende men ändå ge utrymme förriksdagen att också i forsättningen, i slutet av varjeavtalsperiod, påverka förutsättningarna förverksamheten på det sätt finner lämpligt.De nuvarande ägarna förutsätts stanna kvar somägare under en kortare övergångsperiod,förslagsvis till . Moderbolagetkvarstår , men har ingenannan funktion än att vara ägare till aktierna idotterföretagen. Moderbolagets uppgifter övertasav programbolagen. Den fjärde ägargruppenskapas inte.Riksdagsbeslutet genomförs på samtliga övrigapunkter, vilket bl.a. innebär att beslutarom medelstilldelning direkt till de treprogrambolagen och att programföretagensstyrelser minskas till nio personer. Det är därmedendast ägandet som blir föremål för diskussion.Ägargrupperna redovisade vid mötet i går att mantrodde sig kunna acceptera en sådanövergångslösning.Regeringen har för avsikt att underrätta riksdagengenom särskild skrivelse om att beslutinte kan verkställas fullt ut och om vilka åtgärdersom har vidtagits i avvaktan på att fårunderlag för att fatta ett nytt beslut.Anf. 58 ():Herr talman! Det upplever just nu är ettformidabelt nederlag för regeringen när det gällerhandläggningen av frågan om Radio.Kulturministern säger att man från de nuvarandeägarnas sida har förklarat sig villig att konstruktivtmedverka till förändringar. Det är riktigt. Däremothar tyvärr inte de nuvarande ägarna mötts medmotsvarande vilja till samarbete frånkulturministerns sida. Man har skrivit brev tillkulturministern och begärt att få svar på vissamycket precisa frågor. Man har velat få till ståndöverläggningar, som dock senarelagts. Man harantingen mötts av total tystnad eller, när man harvelat göra någonting konstruktivt för SverigesRadio, blivit kallad för företrädare för gårdagensjärntrianglar. Om nu ägarna upplever det så, haräven ledningarna för de olika programbolagenupplevt det som mycket besvärande av denanledningen att ett nytt avtal skall gälla . Man har inte fört någon diskussion omavtalet. har avtalet havererat, och harriksdagsbeslutet havererat.Jag tycker att det är att hantera den politiskamakten på ett sällsynt dåligt sätt. Det är dåligtgentemot ett public service-företag som faktiskt ärlandets största kulturinstitution. Totalt omsätterprogrambolagen omkring 4 miljarder. Det är dåligtgentemot ägarna. Varför har jag redogjort förtidigare. Men det är framför allt dåligt gentemotriksdagen, för ställs nu inför faktum därregeringen säger att den i en skrivelse skall meddelavad den har att komma med.Regeringen skall nu omgående tillsätta enutredning. Min fråga är: När kommer den, och hurkommer den att se ut? Hur kan statsrådet begäraatt på ett rimligt sätt skall behandla enskrivelse från regeringen när det bara är tvåmånader kvar tills det nya avtalet skall börja gälla?När skall behandla frågan, är det nästa åreller när skall det ske?Anf. 59 Kulturminister ():Herr talman! Jag vet att avtradition vill göra politik av den här typen av frågor.Den hanteringsordning som är inte sann. Jag sammanträffade medägarna efter riksdagsbeslutet. Enarbetsgrupp har gått igenom de olika delvis rättkomplicerade frågorna om hur ägandet skallfördelas mellan de tre gamla ägarna och den nyagruppen. Det har funnits ett underlag för dettaarbete, och en tidsplan har utarbetats förgenomförandet.Några av oss kunde förutse att den här diskussionenmöjligen skulle uppstå, nämligen den om atttidningarna och näringslivsgruppen inte skullekunna fullfölja sitt ägaransvar. kan vikonstatera att inte en enda tidning vill kvarstå somägare till . I näringslivsgruppen ärdet bara fyra ägare som vill kvarstå. Det skulledärmed innebära att man inte kan betecknagruppen som en näringslivsgrupp. Därmed har viinte det breda samhällsägande som har funnitstidigare i Radio.Vi var några som förutsåg att den här situationenkunde uppstå. Till dem hörde inte var med och tvingade fram beslutet om att manskulle behålla den gamla lösningen. Han motsattesig varje annan förändring. Därför är ÅkeGustavsson, tillsammans med några andra i dennakammare, inte oansvarig för det läge som vi har idag.Åke säger att hela riksdagsbeslutet harhavererat. Det är inte sant. Hela riksdagsbeslutetgår att genomföra till punkt och pricka, utomfrågan om det framtida ägandet. Där har vi redantidigare från regeringens sida aviserat att vi skulleutreda frågan inför nästa avtalsperiod. tvingasvi att tidigarelägga detta, eftersom de olikaägargrupperna är urholkade.Anf. 60 ():Herr talman! Jag har inte tvingat fram någongammal lösning. Den socialdemokratiskariksdagsgruppen röstade emot det som kom att bliriksdagsmajoritetens beslut.Sedan säger att jag vill politisera dethela. I så fall befinner jag mig i gott sällskap medde flesta andra som kommit i närheten avKulturdepartementet i denna fråga. Denverkställande ledningen för programbolagen ärmycket bekymrad. Då kanske vi kan anklaga denför att försöka politisera frågan. Ägarna är mycketbekymrade och har t.o.m. kommit med en skrivelsetill kulturministern.Det är riktigt att folkrörelseägarna har varit de somvarit mest bekymrade av den anledningen att de harmötts med total tystnad när de har velat ta upp enkonstruktiv diskussion om ägarrollerna.Birgit säger att det var några som kundeförutse att denna situation skulle uppstå. Då är detabsurt att behöva föra den här diskussionen i dagden . Om kunde förutsedenna diskussion, varför lade hon då fram detförslag som kom att bli beslut? Varföragerade hon inte tidigare, så att hade haftmöjlighet att hantera frågan? Kommer det enskrivelse , skall det vara en motionstid på den.Den skall sedan behandlas av riksdagen.Nu återstår bara ägarfrågan, säger är faktiskt en avgörande fråga för varjeföretag, också för programbolagen . 61 Kulturminister ():Herr talman! har förmodligenglömt bort att jag innan propositionen lades framhade överläggningar med samtliga partier i dennakammare. Det visade sig inte vara möjligt på grundav de majoriteter som finns att på ett framsynt sättlägga fram förslag om ägarfrågan. och han själv bidrog till den konstruktion somsedermera blev beslut. Hade vi haft enannan ordning då, kanske vi inte hade behövtdiskutera frågan i dag.Det har visat sig att ägargrupperna är mycketsamarbetsvilliga. De har accepterat denuppläggning som gjorts. Därför får vi attförbereda frågan om det framtida ägandet avSveriges Radio på ett tidigare stadium än vad somvar tänkt. Det är regeringens intention att så snartdet över huvud taget är möjligt tillsätta enutredning med uppdraget att komma med förslagom det framtida ägandet.Anf. 62 ():Herr talman! Det är allmänt bekant att BirgitFriggebo var, innan propositionen lades fram,intresserad av att förstatliga . Dettror jag inte någon annan än dem som egentligen igrunden tycker illa om ärintresserad av. Det avvisade vi kategoriskt. Det ärdet ena jag ville säga.Det andra är att om regeringen säger att denomgående skall tillsätta en utredning meduppdraget att föreslå en modell för ägandet, är minfråga: När är omgående? Är omgående detsammasom som det har tagit attförverkliga det beslut som fattade omModerna museet, där regeringen fick uppdraget attomgående lägga ut projekteringsuppdrag påByggnadsstyrelsen? När kommer utredningen?Hur kan på allvar hävda att manbehandlar på ett korrekt sätt, när vi omett antal dagar får besked om att det nu kommer atttillsättas en utredning, som vi inte vet någonting ommen som kommer att ändra ägarbilden helt ochfullt? När kommer utredningen? Hur kommer denatt se ut? Hur avser kulturministern att behandlariksdagen i det avseendet? Hur ligger tidsplanen?Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på frågorna 1992/93:124 och 125 ommänniskosmugglingar till SverigeAnf. 63 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig på vilketsätt regeringen nu agerar för att ochEstland gemensamt skall hitta en lösning på deproblem som leder till att exempelvis kurder ochirakier tar sig till via på privatabåtar.Claus Zaar har frågat mig vilka åtgärder regeringenavser att vidta för att stoppa människosmugglingentill Sverige.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Att personer söker sig till under de formersom beskrivits i medierna under de senasteveckorna illustrerar ett allvarligt och svårtinternationellt problem. Människor äruppenbarligen beredda till umbäranden för attkomma till , och skrupelfria personer ärberedda att profitera på detta.Det är viktigt att slå fast principen att alla som sökerasyl här har rätt att få sin sak prövad, om inte dens.k. första asylland-principen blir tillämplig. Attresa in i för att söka asyl här är i och för siginte brottsligt.Samtidigt skall givetvis gräns- ochinvandringskontrollbestämmelser tillämpas. Det äremellertid brottsligt att i vinningssyfte planläggaoch genomföra verksamhet som är inriktad på attfrämja inresor i för dem som inte har passeller tillstånd att resa in.De senaste veckornas händelser visar på behovet,som regeringen i flera sammanhang framfört, av ettmer samlat internationellt uppträdande iflyktingpolitiska frågor. Det är angeläget att statertillträder samma internationella överenskommelseroch därmed i princip också för samma politik, föratt ge skydd åt dem som behöver det. UNHCR harockså varit i kontakt med samtliga baltiska stateroch bl.a. anordnat kurser där. har vidarepågående diskussioner med UNHCR med syfte atttillträda , och man kan antaatt den i praktiken redan tillämpas. Är det så, kanförsta asylland-principen tillämpas gentemotEstland.I juni i år besökte också representanter förKulturdepartementet och i direktör hade tidigare ifebruari besökt ochKulturdepartementet. Besöken syftade till attutbyta erfarenheter och att från svensk sidaundersöka om man kan bistå den estniskamyndigheten på något sätt. Vid det senastesammanträffandet kom man överens om attpersonal från den estniska migrationsmyndighetenskall erbjudas kurser i , i första hand hosInvandrarveket. Den estniska myndigheten harmeddelat vad man har för behovoch önskemål, och närmare planering pågår.Den svenska polisen har haft kontakter medgränspolisen i . Svensk polis har åkt medEstLines färjor, då ett stort antal asylsökande kommed färjorna. Man har hjälpt den estniskagränspolisen med instruktioner och givit materiellhjälp. Även lettisk gränspolis har fått vissutrustning. Estnisk gränspolis har besökt Sverigeoch träffat representanter för svensk polis,och Kulturdepartementet.Regeringen har också försäkrat sig om attRikspolisstyrelsen återupptagit verksamheten meds.k. sambandspoliser för stävjande avmänniskosmuggling och missbruk av asylrätten.Anf. 64 ():Herr talman! Jag tackar invandrarministern försvaret. Jag tycker att det var en bra redogörelse.Jag vill dock påpeka att det inte var så mycket detfaktum att människor kommer flyende med båtaröver som föranledde min fråga utan merden tidningsuppgift som jag såg om att det ärutomordentligt lätt nu att komma in i ochför en billig penning köpa sig ett turistvisum. Dettautnyttjas av den organiserade människohandeln.Jag ser framför mig, med erfarenheter av precisliknande situation i ett annat grannland tidigare, attdet här kan utvecklas till en mycket svårhanterligsituation för oss och också fresta på våragrannrelationer med . Därför vill jag vetavilka kontakter man har haft för att förebyggadetta.En mycket aktiv flyktingpolitik förutsätter ju, somBirgit sade, inte bara agerande i Sverigeutan också utomlands. Jag kan läsa ut av svaret attprincipen om första asylland uppenbarligen skallkunna appliceras på , eftersomEstland vill leva upp till . Viskulle naturligtvis kunna hjälpa rentmateriellt med att få UNHCR-representanter ditoch kanske via Röda korset eller någon annanorganisation hjälpa med ett visstomhändertagande av de människor som skall vistasdär, medan man prövar deras behov av asyl. Jag villfråga om detta har diskuterats.Anf. 65 Kulturminister ():Herr talman! Man kan säga att den här situationenär en ganska bra illustration av hur det är i ett landi sönderfall. Ett av grundproblemen är brist påutlänningslagstiftning, migrationslagstiftning ochlagstiftning över huvud taget. Ett annat problem ärbristande kunskaper om gränskontroll och omutbildning av t.ex. poliser. Alla de kontakter somjag redovisade har till syfte att hjälpa till med attkomma ifrån dessa brister.Vi vet också att UNHCR har kontakter både medMoskva och med de baltiska staterna. Man kanutgå ifrån att en del av smugglingsresorna säljs ibl.a. Jag förutsätter att UNHCR har olikadiskussioner också med de baltiska staterna om hurman skall kunna komma till rätta med dessabekymmer.Svaret på just den fråga som ställdeom hur man skall kunna hjälpa till och ta hand omde människor som finns i , ge dem skyddoch humanitär hjälp, känner jag inte till.Anf. 66 ():Herr talman! En första åtgärd måste uppenbarligenbli -- och jag utgår ifrån att detta återigen hardiskuterats med estniska myndigheter -- att se tillatt möjligheten för stora grupper att via billigaturistvisum ta sig in i för att sedan ta sigvidare stoppas. Det är detta som är det egentligaproblemet och som lockar till sig profitörer somsäkert kan finnas i flera led.Jag avkräver inte invandrarministern något besked,men jag utgår ifrån att man är beredd att ocksåmateriellt hjälpa med ett visstflyktingmottagande för att skall kunna levaupp till sina åtaganden, om nu är beredd atttillträda FN:s . Detta är viktigtför goda grannrelationer i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.Meddelande om särskild debatt om riksdagensställning och arbetsformerAnf. 67 FÖRSTE VICE TALMANNEN:På begäran av Socialdemokratiska partigruppenanordnas kl. 9.00 ensärskild debatt om ställning ocharbetsformer.I debatten deltar en företrädare för varjepartigrupp.Företrädaren för Socialdemokraterna inleder medett anförande om längst . Därefter fårövriga partiers företrädare ordet efter partietsstorleksordning för var sitt anförande om längst tiominuter.Replikrätt medges enligt reglerna iriksdagsordningen för bemötande av angrepp ochför tillrättaläggande. Duellmetoden tillämpas.Följande skrivelse hade inkommit den 23 oktober1992:Riksdagens ställning, roll och arbetsformer har ihöst uppmärksammats mer . Det ärviktigt att en bred debatt förs om första statsmaktenoch att den debatten också förs i riksdag.Den socialdemokratiska riksdagsgruppen fårdärför hemställa om att en debatt med det snarasteanordnas om och dess arbetsformer.Debatten kan lämpligen anordnas efter deprinciper, som gällt för s.k. särskilt anordnadedebatter. Naturligtvis bör debatten också kunnaomfatta aktuella författningsfrågor.För den socialdemokratiska riksdagsgruppenJan BergqvistGruppledare13 § Svar på fråga 1992/93:87 om översyn avvåldsbrottenAnf. 68 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig vilkalagändringar som förbereds för att hindra attmördare går fria på grund av att brottet har utförtsav flera tillsammans.Till att börja med vill jag nämna att det dess bättreinte är så att antalet mord, dråp eller misshandelmed dödlig utgång har ökat . Dettaminskar givetvis inte vikten av att agera med kraftmot våldsbrottsligheten.Våra nu gällande straffrättsliga regler lägger intenågra hinder i vägen för att döma flera för derasdelaktighet i ett och samma brott. Ansvar kanutkrävas av deltagarna som gärningsmän,medhjälpare eller anstiftare. Rättsordningenkräver emellertid att den som döms för ett brottskall vara överbevisad om sin skuld. Det problemsom tar upp är alltså främst enfråga om värdering av bevisning. Om den åtaladesskuld inte är ställd utom rimligt tvivel skall hanfrikännas. Att så sker är ingen brist utan en styrkai vårt system. Jag är också övertygad om att WiggoKomstedt instämmer med mig i att ingen skalldömas utan att han är bevisad skyldig till brottet.När två eller flera personer kan ha begått ett visstbrott och de skyller på varandra kan alltså densituationen uppstå att ingen kan dömas för brottet.Jag håller med att detta kanframstå som otillfredsställande.