prot · GF09113 · 1992-05-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:113Fredagen den 15 majKl. 9.001 § Svar på fråga 1991/92:184 om biståndet tillBaltikumAnf. 1 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att överväga en svensk insats för attstödja ett program för isolering av bostäder ochandra byggnader i Baltikum.Energihushållningen i de baltiska staterna ärundermålig och behoven av bränsleimport ärbetydande. I planekonomin var energiprisernaextremt låga, och det saknades därför heltincitament att energispara, vilket fått konsekvenserockså för miljön.De baltiska regeringarna har varit upptagnamed att klara försörjningen på kort sikt. I vintrasblev det aktuellt för att bistå ester och lettermed bränslehjälp i form av oljeleveranser till ettvärde av 14 milj.kr.Energiförsörjningen är central för det pågåendestruktur- och reformarbetet i . Enomstrukturering av energisektorn är nödvändig föratt komma till rätta med resursslöseriet. Detviktigaste i särklass är att införa realistiskaenergipriser. Konkreta åtgärder för att effektiviseraenergiutnyttjandet kan också få stor effekt.Biståndsmyndigheten har finansierat ett antalprojekt för att främja energibesparing i Baltikum.Ett av projekten omfattar stöd till den strategiskaplaneringen av energisektorn genom finansieringav en rådgivare knuten till det estniskaenergiministeriet.Expertens uppgift är bl.a. att undersöka och föreslåbesparingsmöjligheter. Bristen på finansiellaresurser gör det nödvändigt att koncentrerainsatserna på småskaliga projekt med ett stortinslag av självverksamhet. Befolkningen måstesjälv delta i arbetet på att isolera sina bostäder.BITS har finansierat både en demonstration avenergibesparingspotential och utvecklandet avkunskap om hur energibesparing kan göras iestländska flerfamiljshus och i fjärrvärmesystem.Val av besparingsåtgärder beror påkostnadseffektivitet och möjligheter attbekosta dem.Den stora besparingspotentialen i uppvärmning avbostäder och liknande byggnader är en strategiskmöjlighet för att minska energianvändningen,spara utländsk valuta och minska den negativainverkan på miljön.Arbetsmarknadsdepartementet fattade den 5 marsbeslut om att bedriva en tvåårig försöksverksamhetdär svenska arbetslösa tekniker och ekonomer gesberedskapsarbete i för att åstadkommaproduktivitetshöjande insatser. Förra söndagenreste en första grupp om 22 personer till Estland.Kostnaden för detta projekt beräknas till 10milj.kr., och medel tas i anspråk från anslaget förarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Herr talman! Det är vår uppfattning att de medelsom avsatts till stöd för mest effektivtutnyttjas om vi kan bidra till kunskapsöverföringinom centrala områden som exempelvisenergisektorn. Det får en bred och långvariggenomslagskraft. Vi är också övertygade om attsvenskt industriellt kunnande och kapacitet på siktkan komma att spela en viktig roll i genomförandetav energisparprogram.Anf. 2 ():Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret på min interpellation. Det gav en intressantoch bra redovisning av de många svenskaaktiviteter som finns i det här området. Jag noterarockså att utrikesministern tillmäter energisektornoch energisparandet stor vikt när det gällersituationen i . Vi delar uppenbarligen enmycket likartad syn på detta.I min interpellation försökte jag föra fram en insatsav bredare och större omfattning än vad somkanske har varit möjlig inom nu gällande ramar.Som antyds i utrikesministerns svar ärvärmehushållning kanske ett av de viktigasteområdena när man skall komma till rätta medförsörjningsmässiga, ekonomiska och miljömässigaproblem i de baltiska staterna. Man har enundermålig isoleringsgrad. Uppvärmningssystemetär oerhört ineffektivt. Om man är nära värmekällani fjärrvärmesystemet har man det mycket varmt,men om man befinner sig i periferin har man nästaningen värme alls. Man måste elda så att detåtminstone blir drägligt utmed större delen avledningens längd, om man har något att elda med.Det är bara ett exempel på den typ av svårigheterman har.Det är bra med den här typen av mera begränsadeinsatser som utrikesministern redovisade. Detgäller rådgivning, att man uppmuntrar esterna attsjälva isolera sina bostäder, att man genomförkunskapsöverföring m.m. Med dessa insatserkommer situationen i att varaungefär som situationen den här vintern. Vi kandock inte vara övertygade om att blirlika mild. Om det blir en normal vinter i Baltikumnästa gång blir svårigheterna mycket stora.De insatser som vi och andra behöver göra för atthjälpa de baltiska staterna att klara akutaförsörjningsproblem på värmesidan kan bli ganskastora. Det finns därför anledning att fråga sig om viinte borde försöka hitta ett sätt att få till stånd enbetydligt bredare och snabbare insats för att rådabot på de värsta värmehålen i de baltiska staternasenergisystem.Det är en slump att som det finns behovav mycket stora insatser på det här området iBaltikum har vi en stark överkapacitet inom vårbyggnadsindustri, med arbetslöshet, konkurserm.m. Jag hör, herr talman, inte till demsom tycker att man skall anpassa bistånd till detsvenska näringslivets behov. Men i just det härfallet råkar det sammanfalla. Det finns mycketstora behov i som det finns överkapacitet i . Det borde därförfinnas ett intresse att på allvar överväga om maninte kan gifta ihop de här behoven på något sätt.Det innebär kanske att man måste gå övergränserna mellan politikområdena. Av långvarigerfarenhet vet jag att det är oerhört svårt. Dethandlar dels om bistånd, dels om något som mankan kalla för arbetsmarknadsåtgärder ellerindustripolitiska åtgärder i . Jag tycker dockatt man allvarligt borde överväga det.Det är riktigt att man bör uppmuntra människornai de baltiska staterna att göra så stora insatser sommöjligt själva. Vi måste ändå vara realistiska ochinse att det går kanske bra att få ester, letter ochlitauer att isolera sina egna bostäder i de områdendär de har egna bostäder, småhusområden, pålandet osv. I de stora statligt ägdabostadsområdena i de större städerna i Baltikumdär man har stora fjärrvärmesystem kommer intemycket att hända i den vägen. Där krävs storasamlade insatser.Med min interpellation har jag försökt attåtminstone väcka tanken att man skulle kunnakombinera de interna svenska arbetsmarknads- ochindustripolitiska intressena med behov avlångsiktigt verkande insatser på energiområdet iBaltikum. Det finns en liten öppning i slutet avutrikesministerns svar. Det sägs att den svenskaindustrin långsiktigt skulle kunna göra insatser pådet här området. Kan man tänka sig att inomregeringen överväga om man kan hitta former somgör att dessa insatser inte behöver ligga så väldigtlångt fram i tiden? Man skulle kunna underlätta försvensk industri att faktiskt göra insatser för att lösadessa problem i Baltikum.Anf. 3 Utrikesminister ():Herr talman! Ett försök i den riktning som PärGranstedt är ute efter är de 22 tekniker ochekonomer som har rest över till , just isyfte att hjälpa till och få i gång produktionen bl.a.på det här området.Jag tycker att vi måste vara mycket medvetna omatt det finns en estnisk byggindustri. Jag har förtsamtal med mina estniska kolleger bl.a. om ettannat problem, som också välkänner till, nämligen frågan om shelter förhemvändande officerare. hardet direkt påpekats att man har en egenbyggindustri som kan göra insatser, men att manbehöver rådgivning, kunskapsöverföring och visststöd.Jag tror att det är väldigt viktigt att vi håller detta itankarna och att vi kommer ihåg att vad Estlandoch de andra baltiska länderna står inför är enytterligt svår omställning, som kommer att skapa enmycket mycket stor arbetslöshet i dessa länder.Därför menar jag att det måste vara ett mer riktigtmål att se till att vi ger hjälp till självhjälp så attbalterna kommer i gång med sina egnaproduktionsresurser och ser möjligheterna. Jagtycker nog att det måste vara den riktiga insatsen.Kanske har svensk byggindustri en möjlighet attkomma in där, att på strategiska områden kommamed sitt kunnande och att i vissa sammanhangkomma med sina speciella tekniska lösningar.Eftersom det vi vill åstadkomma är att dessa länderskall få en övergång till marknadsekonomi ochsjälva börja tackla sina problem -- det är ju ändå detdet hela handlar om, att de själva skall tackla sinaproblem -- måste vi vara beredda att inse ochrespektera att det finns resurser på plats.Anf. 4 ():Herr talman! Jag tycker att den insats som består iatt 22 rådgivare nu åker över till är bra.Det är också bra att man använderarbetsmarknadsmedel för att finansiera detta. Detär ett exempel på att man faktiskt kan överskrida depolitiska gränserna, och det tycker jag är värdefullt.Jag håller naturligtvis helt med utrikesministern omatt man inte får lägga upp detta på ett sådant sätt slår ut den inhemska byggindustrin, tvärtom.Skulle man kunna få till stånd ett sådant litet merstorskaligt projekt som jag tänker mig, bör detnaturligtvis i första rummet utformas så att man tarvara på de inhemska resurserna. Men det kommerockså att behövas insatser från oss, bl.a. på denfinansieringsmässiga sidan. Det kommer attbehövas moderna byggmaterial, som inte utanvidare går att få tag på i , det kommer attbehövas isoleringsteknik, det kommer att behövasstyr- och reglerteknik för att man skall få till ståndbättre fungerande uppvärmningssystem, och detkommer att behövas know-how på mångaområden.Om man verkligen fick i gång en mer massivsatsning på isolering av bostäder och man försöktenå någorlunda snabba resultat på det området, trorjag att det också skulle kunna leda till en boom förden baltiska byggnadsindustrin. Det skulledessutom kunna utgöra en ram för någonting somskulle kunna likna en massiv kunskapsöverföringfrån den svenska industrin till den baltiska. På detsättet skulle man alltså också få långsiktiga,värdefulla industriella effekter.Det behöver alltså inte finnas någon motsättningmellan en betydande svensk insats på det härområdet och insatser för att långsiktigt bygga uppden baltiska byggnadsindustrin.Anf. 5 Utrikesminister ():Herr talman! Det är min övertygelse att derådgivningsinsatser som görs nu är på väg att ledatill den typ av kontakter som talarom, dvs. att svensk byggindustri därmed ocksåkommer in på de här marknaderna.Jag skulle också vilja ta detta tillfälle i akt för attnämna att vår energirådgivning i har varitså uppskattad och -- bedömer vi själva -- så passnödvändig och framgångsrik att vi har undersöktmöjligheterna att göra en liknande insats iLettland. Det visade sig att EG faktiskt redan hadevarit framme där, vilket vi inte hade någontingemot, utan vi kunde bara konstatera att så varfallet.Det är nog faktiskt också så att väldigt mycket kangöras på ett oerhört jordnära sätt, dvs. genom attesterna själva med enklast möjliga medel sätter igång att täta fönster och annat. I vissa avbostäderna i har det ju eldats såfruktansvärt mycket att man har tyckt att det harvarit skönt med drag genom väggar och fönster.Anf. 6 ():Herr talman! Visst kan också enkla åtgärder vidtas.Jag har också varit med om att uppleva besvärandevärme vid besök i , men det var . Närjag för en månad sedan senast besökte varingen frestad att öppna något fönster -- då var detverkligen kallt inomhus. Det är klart att mycket kanåstadkommas med tätning, men sanningen att sägaär det naturligtvis betydligt mer långtgåendeinsatser som behövs om man skall få en ordentligeffekt på energiförsörjningssystemet.Jag tycker att de insatser som görs är värdefulla,och den rådgivningsverksamhet som finns utgör välen god början. Jag hoppas naturligtvis att dettaskall kunna leda till ett större engagemang också förden svenska industrins del, att det kan leda till enkunskapsöverföring och till att resurser kan ställastill förfogande.Jag vill avslutningsvis ändå vädja tillutrikesministern om att hon även fortsättningsvishar dessa frågor i åtanke och att hon funderarvidare på hur man skulle kunna bredda ochvidareutveckla samarbetet. Jag ser ändå en oerhördpotential för oss att göra stora insatser av beståendeslag i och, som sagt, möjligheter attutnyttja ledig kapacitet i Sverige.Anf. 7 Utrikesminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningatt hösten och vintern säkert kommer att bli mycketbesvärliga i . Jag tror inte att tätningen avbostäderna vid det laget kommer att ha nått en nivåsom på något sätt skulle kunna motsvara svenskstandard, utan detta är ett jobb som tar sin tid. Jagtror därför att vi måste vara beredda påkatastrofinsatser även inom energisektorn. Det ärmin bedömning.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt kl. 9.17 på förlag av förste vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då till dagens bordläggning aviseradproposition samt utskottsbetänkanden väntadesföreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 11.00.2 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:132 Tillämpning i fråga om av lagen(1971:176) om vissa internationella sanktionerKonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU30 Granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenashandläggningFinansutskottets betänkanden1991/92:FiU24 Tilläggsbudget II inomfinansdepartementets område, m.m.1991/92:FiU25 Tilläggsbudget II inomcivildepartemenets områdeTrafikutskottets betänkanden1991/92:TU18 Postväsende1991/92:TU19 betänkanden1991/92:NU29 Tilläggsbudget II()1991/92:NU31 Ändringar i ellagen1991/92:NU34 Statlig medverkan förkapitaltillskott till betänkande1991/92:AU14 Tilläggsbudget II till statsbudgetenför /923 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 14 maj1991/92:775 av () till civilministernom pressmeddelande från ombetyg:I ett pressmeddelande från stårföljande:''Just nu pågår utredning om ett nytt betygssystem.Vi kristdemokrater anser att de första fem eller sexåren i skolan skall vara betygsfria. Den periodenskall barn i lugn och ro få förbättra sina färdigheterså långt det går. Det gäller att bygga upp en starkkänsla av kompetens och självtillit hos varje barn! ''Jag vill med anledning av detta uttalande frågaungdomsministern följande:Utgår regeringen från, att ungdomar över 12--13-årsåldern inte på samma sätt som de yngre, behöveren skola där de i lugn och ro får förbättra sinakunskaper och färdigheter och som inte på sammasätt stödjer dem i att bygga upp kompetensen ochsjälvtilliten?1991/92:776 av () till statsrådetBo Lundgren om momsen och byggkonsultföretag:Arkitekt- och byggkonsultföretag skall alltidredovisa mervärdeskatt på erhållna förskotts- ocha-contobetalningar. Sedan reduceringsreglerna vidinbetalningen av moms slopats har risken förförluster till följd av mervärdeskattens erläggandekraftigt ökat. I de fall entreprenaden på grund avkundens konkurs eller av annan anledning intefullföljs, kan det nämligen hända att någonslutbesiktning inte kommer till stånd. I sådana fallanses de uppburna a- contona och förskotteninnefatta också momsen.Med anledning av nämnda förhållande vill jagfråga:Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attskapa rimliga förhållanden för arkitekt- ochbyggkonsultföretag vad gäller inbetalningen avmoms?1991/92:777 av () tillsocialministern om åtgärder mot nya droger:Moderata samlingspartiet föreslog ien partimotion åtgärder mot den då nya drogenEcstacy och andra s.k. designade droger, somfrämst spreds på de s.k. Acid-klubbarna.Socialstyrelsen borde få i uppdrag att merkonsekvent täcka in dessa droger i sinaförteckningar, för att stävja missbruket. Kravenföljdes upp i en kommittémotion av . i januari 1991.I massmedia får vi nu höra att Ecstacy och andradesignade droger sprids i en allt större omfattningoch att missbruket främst finns bland mycket ungamänniskor. Detta är ytterst alarmerande.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga:Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för attsnabbt komma till rätta med Ecstacy och andradesignade droger?den 15 maj1991/92:778 av () tilljustitieministern om medlen för polisensverksamhet:Riksdagen har beslutat om medel förpolisens verksamhet under /93. Detbelopp som anvisades uppgår till över 10 miljarderkronor.Under de senaste veckorna har dock pressenpublicerat intervjuer med polischefer, somuttrycker oro för att de anvisade medlen intekommer att räcka. I något distrikt skulle medleninte ens räcka till bensinpengar, enligt polischefen.Från en del håll har det också sagts attpolismyndigheterna kommer att bli tvungna attsäga upp personal för att ekonomin skallgå ihop.Det är tydligt att det finns olika sätt att beräkna hurmycket pengar som behövs för polisensverksamhet.Min fråga till justitieministern är:Har polisen fått de medel den behöver för detkommande budgetåret?1991/92:779 av . () till miljöministernom kärnkraftsavvecklingen:I framtiden kommer förmodligen utländskt ägandeav svenska kärnreaktorer att bli en realitet. Redannu är det aktuellt eftersom det tyska förmodligen köper in sig i -- ägareav Barsebäck.Det föreligger risk att avvecklingen och kontrollenav den svenska kärnkraften då kompliceras --eventuellt försvåras -- om utländska intressen i densvenska kärnkraften blir allt starkare.Hur kommer regeringen att agera för att säkerställakärnkraftsavvecklingen i denna nya situation?1991/92:780 av () tillutbildningsministern om platsfördelningenbeträffande utbildningen av barnskötare tillförskollärare:Från universitet och högskolor kommer rapporterom att de ännu inte fått besked om fördelningen avplatser för 50-poängsutbildningen för barnskötaretill förskollärare.Många barnskötare vill vidareutbilda sig, ochdenna kurs har varit populär. Intresset just nu ökardessutom på grund av att många barnskötare är,eller hotas att bli, arbetslösa när kommunerna drarner barnomsorgsverksamheten.De uteblivna beskeden om platsfördelningen gördet omöjligt för utbildningsanordnarna att vare sigplanera kurserna eller lämna besked till alla demsom söker utbildning.Jag vill med anledning av detta ställa följande frågatill utbildningsministern:Vilka åtgärder tänker utbildningsministern vidtaför att utbildningsanordnarna skall fåbesked om platsfördelningen när det gäller 50-poängsutbildningen för barnskötare tillförskollärare?1991/92:781 av () till statsrådetAlf om BITS-krediterna till Kina:I ett svar till i den 17 marsangående BITS-krediten till sade AlfSvensson att han vill ''återigen betona att dennuvarande regeringen av omständigheternatvingades att effektuera ett av den tidigareregeringen de facto redan fattat beslut''. Medanledning av denna märkliga uppgift efterfrågadejag i ett brev vilken dokumentation som AlfSvensson kunde åberopa för sitt påstående.I brevsvar erkänner nu att''något beslut togs ej av den socialdemokratiskaregeringen'' och vidare att ''den nya regeringen varnaturligtvis inte tvingad att godkänna BITSförslag''.Alf måste ha varit medvetenom att den socialdemokratiska regeringen intefattat något beslut i frågan. Den borgerligaregeringen tog därför sitt beslut om BITS-kreditenhelt på eget ansvar. Ändå har vidupprepade tillfällen, bl.a. i , hävdat atthan bara hade att fullfölja ett avsocialdemokraterna redan fattat beslut.Är statsrådet beredd att inför kammaren ta tillbakade vilseledande påståenden som han hargjort beträffande BITS-krediten till ?1991/92:782 av () till statsrådetBeatrice om betygen på vissa gymnasielinjer:En del kommuner har i entusiasm över väntadefriare former för skolorganisationen föregått besluteller positivt övertolkat innehållet i beslutet ochstartat ett antal teoretiska gymnasielinjer hösten1990. Härigenom riskerar ett antal elever att ejerhålla giltiga betyg även om de deltagit i allacentrala prov.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för atteleverna skall få sina betyg?1991/92:783 av () tillsocialministern om omsorgslagen:Omsorgslagen är en rättighetslag. I flera landstingoch kommuner finns överklaganden och fällandedomar mot beslut där sociala myndigheter intelever upp till lagens rättigheter för berättigadebehov.I ett landsting frågade revisorerna omomsorgslagens rättighet var överordnadlandstingets ekonomiska resurser.Svaret, i form av ett styrelsebeslut, lyder: ''För alllandstingets verksamhet gäller att den skallbedrivas inom av beslutad ram. S.k.rättighetslagstiftning ger inte en styrelse ellerförvaltning rätt att frångå den ovan angivnaregeln.'' Såvitt jag kan förstå innebär svaret att detlandstinget omfattas av omsorgslagen endast sålänge pengarna räcker.Avser statsrådet att vidta några åtgärder för attstärka omsorgslagens efterlevnad?1991/92:784 av () tillarbetsmarknadsministern om statliga byggprojektoch byggarbetslösheten:Häktet i behöver byggas om.Kostnaden är beräknad till 36 milj.kr. Projektetkan sysselsätta 30 byggjobbare.Byggnadsarbetarna i har kartlagtbehovet av byggjobb i länet. Häktet är ett av mångaangelägna projekt som återfinns i kartläggningen.Kartläggningen visar att det skulle kunna skapasminst 1 700 byggjobb genom tidigareläggning avkommunala och statliga samt andra investeringar.Omkring 1 000 byggnadsarbetare är arbetslösa.Det betyder ca 20 %.Regeringen har i olika sammanhang betonat viktenav att statliga och andra myndigheter gör sittyttersta för att tidigarelägga byggprojekt. Hittillshar inget hänt som förändrat den negativautvecklingen.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attovanstående och liknande projekt skalltidigareläggas?1991/92:785 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder för attpåbörja byggprojekt inom den offentliga sektorn:Servicehuset i behöver ett nytttak. Kostnaden är beräknad till 3 milj.kr. Det är ettangeläget projekt, och det kan sysselsätta fembyggnadsarbetare.I dag är det billigt att bygga. Det saknas inte hellerarbetsuppgifter. Byggnadsarbetarna i Östergötlandhar dammsugit sitt län i jakten efter byggjobb. Dehar funnit angelägna projekt, som skulle kunnasysselsätta 1 700 byggjobbare.Problemet är att det saknas politisk kraft att få igång projekten ute i kommunerna. Finansministernuppmanade kommunerna att sätta fart.Hennes vädjan hörsammades uppenbarligen inte.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attovanstående och andra byggprojekt skall komma igång?1991/92:786 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder för attpåbörja byggprojekt inom den offentliga sektorn:Byggarbetslösheten i är ca 20 %.Problemet är inte att det saknas arbetsuppgifter.Byggnadsarbetarnas kartläggning av angelägnabyggprojekt visar att det går att skapa minst 1 700jobb i länet.Ett av dessa är ombyggnaden av ålderdomshemmetHallegården utanför . Projektet ärnaturligtvis i första hand viktigt för de älrdesomvårdnad och trygghet. Om projektet kommer igång nu kan dessutom tolv byggnadsarbetare gessysselsättning. Det saknas alltså inte uppgifter, ochdet är dessutom ekonomiskt fördelaktigt att byggajust . Problemet är att det saknas politiskhandlingskraft.Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för attovanstående och andra byggprojekt skall komma igång omgående?1991/92:787 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder för attpåbörja byggprojekt inom den offentliga sektorn:Landstinget i behöver bygga ett hjärt-och öroncentrum. Tack vare satsningen kan 100byggjobbare få arbete under ett år.I dag sjunker byggkostnaderna. Det saknas intearbetsuppgifter. Ovanstående projekt återfinns iden kartläggning av angelägna byggprojekt somarbetslösa byggnadsarbetare genomfört iÖstergötland.De arbetslösa är förundrade; de vet attbyggprojekten behövs, dvs. att vägarna behöverrustas upp, att husen behöver renoveras, attgruppbostäderna behöver byggas osv., och de vetatt det är billigt att bygga . De kan inte begripavarför ingen trycker på startknappen.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attovanstående och andra angelägna byggprojekt skallkomma i gång?1991/92:788 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder för attpåbörja byggprojekt inom den offentliga sektorn:Väg 32, , i behöver rustas upp.Kostnaden är beräknad till 8 milj.kr., och projektetkan sysselsätta åtta personer.Väg 32 återfinns i den kartläggning av angelägnabyggprojekt som byggnadsarbetarna i Östergötlandgenomfört.