prot · GF09110 · 1992-05-12 00:00:00 — Lagrådet framförde heller ingasynpunkter på ärendets beredning.Efter den här bakgrundsbeskrivningen tycker jagatt det är helt korrekt att kritiseraSocialdemokraterna för att ni har valt att fördröjahandläggningen av ärendet i . Det finnsingen saklig grund för att nu remittera förslaget.I finns -- såvitt jag förstår -- en majoritetför regeringens förslag. De två partier som motsattsig att möjligheten att ta barn i förvar ytterligareskall minska -- nämligen Socialdemokraterna ochNy demokrati -- har däremot majoritet isocialförsäkringsutskottet. Den enda möjlighetenatt förhindra att den föreslagna lagändringen skulleträda i kraft var att fördröjabehandlingen i utskottet. Det harSocialdemokraterna och Ny demokrati gjort.Anf. 36 ():Herr talman! är det inte propositionen vi skalldiskutera. Det får vi tillfälle att göra vid ett senaretillfälle. Jag ställde frågan eftersom jag tyckte attdet var märkligt att ochansvarigt statsråd går ut med ett pressmeddelandeoch har synpunkter på hur utskottet vill arbeta medett ärende när man dessutom inte kan ha någonaning om hur diskussionen har förts hos utskottet.Kulturministern sade i sitt pressmeddelande attbeslutet är en skandal. menar då attutskottets beslut att skicka en proposition på remissskulle vara en skandal. Det stod klart efter denutfrågning som utskottet hade medinvandrarverket, , socialstyrelsenoch flyktingrådet att detta förslag inte hade varitföremål för sedvanlig remissbehandling. Ett enigtutskott beslöt då att en remissbehandling skulleske.Detta är en proposition med många frågeteckenoch oklarheter. Regeringen hade så bråttom medden här propositionen att man inte kunde vänta pårikspolisstyrelsens fördjupade undersökning omvarför barn inte ställts under uppsikt, vilket lagenkräver. Lämnar regeringen ifrån sig en så illaunderbyggd proposition får man som statsråd finnasig i att utskottet vill ha svar på en del frågor för attkunna avge ett bra betänkande.Birgit påstår att vi vill förhala beslutet ochatt byråkratiska hänsyn tillåts gå före barnensvälbefinnande. Det är just med tanke på barnensom vi vill att förslaget skall remissbehandlas ochfå en allsidig belysning. Vi har därför bestämt attKommunförbundet, ,, Röda korset och Räddabarnen skall få yttra sig.Anf. 37 Kulturminister ():Herr talman! beskriver det somatt frågan om en remiss är en helt ny fråga som komfram i samband med utfrågningen. Den finnsredovisad i propositionen, och där redovisas ocksåde invändningar som invandrarverket ochrikspolisstyrelsen har haft. Vi har haft kontakt meddem som propositionen togs fram.Dessutom förekom här en felaktig uppgift. Det varinte ett enigt utskott som beslutade om en remiss.Det jag har sagt -- och det är naturligtvis enbedömning -- är att jag tycker att detta är enskandal. Jag har i mitt uttalande sagt att minbedömning är att Socialdemokraterna vill att dettaskall fortgå även . Den bedömningengör jag eftersom ni har yrkat avslag påpropositionen. Ni försöker dessutom förhalabeslutet. Det är ju sant, eftersom det nu inte blirnågon riksdagsbehandling i vår. Byråkratiskahänsyn tillåts gå före barnens välbefinnande. Jagtycker att detta är en riktig beskrivning. Ni vill haen remissrunda, och kommerfortfarande barn att sättas i förvar och låsas in.Jag anser därför att det uttalande som jag gjordeinnehåller en helt adekvat och riktig beskrivning avdet samgående som Socialdemokraterna och Nydemokrati har gjort i den här frågan. Mot bakgrundav den kritik som har riktats närantalet barn i förvar har ökat, och densocialdemokratiska regeringen inte lyckades attlägga fram förslag till för att förhindradenna ökning, finns en viss trovärdighet i mittpåstående att Socialdemokraterna inte tycks varasärskilt intresserade av att få stopp på dennainlåsning av barn.Anf. 38 ():Herr talman! Jag var faktiskt med vid utskottetssammanträde, , vilket inte BirgitFriggebo var. , rikspolisstyrelsenoch hade synpunkter påpropositionen. Både invandrarverketsrepresentant och representantsade att de säkert haft möjligheter att räta ut en delfrågetecken och skingra oklarheter om de hade fåttförslaget på remiss och kunnat arbeta med detunder rimlig tid.Utskottet var helt enigt om att skicka ut förslagetpå remiss, . Det som vi inte vareniga om och som representant inteville gå med på var att remisstiden skulle löpa tillden . Det visade sig, att om riksdagenskulle ha en möjlighet att behandla förslaget föresommaruppehållet, skulle remisstiden bli en vecka.Det ansåg jag och flera med mig vara alldeles förkort tid.Anf. 39 Kulturminister ():Herr talman! Min utgångspunkt för kritiken är attSocialdemokraterna har yrkat avslag påpropositionen, att man inte vill förbjudaförvarstagande av barn och att man med alla medelförsöker att här i fördröja behandlingenav propositionen. Därmed anser jag mig ha sakligagrunder för de uttalanden som jag har gjort.Anf. 40 ():Herr talman! försöker kommaundan kritiken mot en dålig proposition genom attklumpa ihop Socialdemokraterna med Nydemokrati och påstå att vi vill förhala beslutet.Vi vill att detta förslag, denna proposition, skallvara belyst när det gäller vilka konsekvenser somdet får. Den analysen av konsekvenserna finns intei propositionen. Det är med tanke på barnen som vihar begärt remissen så att remissinstanserna skall fåyttra sig och även få rimlig tid att arbeta medförslaget.Jag tycker att det är underligt att ett statsråd harsynpunkter på hur ett av utskott skallarbeta. Vi måste väl ändå vara suveräna att beslutahur vi själva vill behandla ett ärende.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1991/92:757 om utländsk domsom grund för utvisningsbeslutAnf. 41 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mighuruvida en utländsk straffdom för en i Sverigelaglig gärning kan vara grund för att tillämpa regelnom ''särskilda skäl'' för utvisning.Bakgrunden till frågan är ett enskilt ärende.Regeringen har avslagit en familjs asylansökan ochfattat beslut om avvisning av dem, detta trots attfamiljen vistats i mer än tre år.I utlänningsärenden föreligger sekretess till skyddför den enskilde, varför jag är förhindrad attkommentera enskilda ärenden.Generellt vill jag dock säga följande. Enligtutlänningsförordningen får en familj beviljasuppehållstillstånd om barnen gått i svensk skolaeller förskola i mer än tre terminer, om intesärskilda skäl talar däremot. På motsvarande sättregleras i förordningen om uppehållstillstånd i vissautlänningsärenden att en familj som den 1 januari1992 vistats i får beviljasuppehållstillstånd, om inte särskilda skäl talardäremot.Enligt förordningsmotiven är brott en sådanomständighet som kan utgöra ett särskilt skäl.En utländsk straffdom för en handling som inte ärkriminaliserad i torde enligt min meningnormalt inte utgöra ett sådant skäl. Jag tänker då iförsta hand på handlingar som över huvud tagetinte är straffbelagda här, t.ex. blasfemi. Olika typerav samröre med narkotika är dock kriminaliseratäven i Sverige.Anf. 42 ():Herr talman! Jag ber att få tacka så mycket försvaret, som jag tycker andas vissa förhoppningar.Jag vet inte om jag har rätt i det.Jag vet att detta är ett ärende som väl till. Jag vet också att sekretessenförbjuder oss att tala i personliga termer i den härfrågan. Rent generellt vill jag säga att det är mycketbesvärliga ärenden när det handlar om familjer, ochfamiljer med många barn. Det är fråga om barnsom varit i , rotat sig och går iskolan, barn som är inskrivna och äntligen börjarfungera i barnomsorgen och barn som är födda iSverige. Allt detta gäller i det särskilda ärende somgett upphov till denna fråga. Det minsta barnet ärfött i och vet inte av någonting annat änSverige.Den förordning vi talar om finns just för att dessaärenden är så besvärliga. Där sägs att barn som gåtti skola under tre terminer skall få vara kvar avhumanitära skäl. har alltså dessa barn varit härdubbelt så lång tid.Jag förstår att brott kan utgöra ett särskilt skäl. Denprincipiella frågan är vem som skall bedöma vadsom är brott. Jag tror att vi är överens om att det idetta fall handlar om en gärning som är straffbelagdi men inte i . Jag tycker att detborde vara rimligt att man inte kan använda dettasom skäl, eftersom gärningen inte är brottslig iSverige. Man kommer ut på ett gungfly, om manskall göra specialbedömningar av vilka brott somkan utgöra särskilda skäl och vilka som inte kanvara det.Det finns naturligtvis en mängd brottsrubriceringari andra länder som inte stämmer med den svenskalagstiftningen, gärningar som inte alls skulle ge ossgrund att betrakta en person som brottslig överhuvud taget. Är det inte rimligt att man håller sigtill den svenska lagstiftningen när man studerarvilka omständigheter som kan utgöra ett särskiltskäl?Anf. 43 Kulturminister ():Herr talman! Jag delar om det angelägna i att ta storahumanitära hänsyn när det gäller barnfamiljer. Detär också motivet till att vi har en särskildbestämmelse just när det gäller barnfamiljer somhar väntat . Här kommer olika önskemål ikonflikt med varandra. Man skulle naturligtviskunna fatta beslut som rör varje enskild individ.Men det leder till att familjer splittras. Att intesplittra familjer är en annan princip som vi är månaom.Brottslig verksamhet är ett särskilt skäl för att inteta hänsyn till väntetiden. Jag tror att det också harett starkt stöd bland de flesta här i . I Sverigeär samröre med narkotika en kriminell handling.När man studerar domar som har fällts i andraländer måste man se till brottets karaktär ochstrafftidens längd, som sammantagna indikerarvilken typ av brottslig verksamhet den berördaindividen har sysslat med.Anf. 44 ():Herr talman! Vi är överens i långa stycken. Menfrågan är om och på vilket sätt man kan draparalleller mellan vad som är brottsligt utomlandsoch vad som är brottsligt i . Kan man göradet utifrån straffsatserna? Jag kan tänka mig att detfinns brott som utomlands ger anledning till myckethöga straffsatser, medan samma handling i Sverigeinte är straffbelagd alls. Det kan rent av utgöragrunden till att människor kommer till . Jagkan inte se annat än att man här kommer ut på ettgungfly.I det specifika ärendet rörde det en person somhade bott i en lägenhet vars innehavare sysslademed narkotikabrott. Den inneboende kände intetill detta, osv. Man måste gå in i detalj på domenför att vara säker på att det rör sig om en brottsliggärning, som också i skulle ha blivitbetraktad som en sådan.Det måste väl finnas någon rättspraxis att hålla sigtill. Om handlingen inte är ett brott i , kanden då anföras som ett särskilt skäl för utvisning?Anf. 45 Kulturminister ():Herr talman! Först vill jag erinra om attvistelsetidens längd kan utgöra en grund för att manskall få stanna i av humanitära skäl. Mendet finns särskilda skäl emot det. Det finns ingenuttalad bestämd rättighet att få stanna på grund avvistelsetidens längd. Det är bakgrunden.För det andra är ett västeuropeiskt landmed rättstraditioner som liknar dem vi har iSverige.För det tredje handlade det i detta fall omnarkotikabrott, som också är kriminaliserat iSverige. Man måste också se på strafftidens längd.Självfallet ägnar vi oss inte åt att i hålla nyadomstolsförhandlingar för att korrigera beslut somär fattade i andra länder. Vi gör en avvägning ochen bedömning av brottets karaktär.Anf. 46 ():Herr talman! Visst är ett västeuropeisktland och en rättsstat. Men har också ettsätt att behandla sina invandrare på, som i mångaavseenden är oss i ganska fjärran. Detgäller också bostadspolitiken. Det tror jag att BirgitFriggebo vet om. Många invandrare i harstora sociala svårigheter, som också gör att de hyserin sig hos varandra. En situation av detta slag kanalltså uppkomma utan att man för den skull ärinblandad i narkotikahärvor. Så har det varit i detaktuella fallet, vad jag förstår.Jag skulle vilja fråga om det kan vara så att ett felhar blivit begånget. Kan det vara så att man hartittat på papperen och sagt: Ett långvarigt straff harutdömts i , och det måste innebära att detockså skulle ha blivit så i . Kan det vara såatt man helt enkelt har gjort en miss? Kan sådanaförekomma?Anf. 47 Kulturminister ():Herr talman! Om frågar mig, ärjag naturligtvis av den uppfattningen att regeringenefter mycket moget övervägande har fattat ettriktigt beslut.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1991/92:760 om asylsökandefrån JugoslavienområdetAnf. 48 Kulturminister ():Herr talman! har mot bakgrundav det stora antalet asylsökande från Jugoslavienfrågat mig om regeringen avser att göra något åtdetta flyktingproblem.Konflikten i det har medfört attöver en miljon människor har fått fly ifrån sinahem. Det är första gången på länge som hardrabbats av ett så stort flyktingproblem. Den heltavgörande orsaken till det stora antalet människorsom söker sig i väg från det ärnaturligtvis de pågående väpnadeoroligheterna. Människor flyr undan våld ochväpnade strider. Inom det forna Jugoslaviensterritorium beräknas nära en miljon människorbefinna sig på flykt. Därutöver befinner sig flerahundra tusen i de närmaste grannländernaÖsterrike, , och . Till vårtland har drygt 25 000 människorsökt sig.De flesta som söker skydd gör det alltså i eller inärheten av det . Det förefallerframför allt ha gällt slovener, kroater och bosnier.De som ger sig i väg litet längre, bl.a. till , äri betydligt större utsträckning av albanskt ursprung.De flesta kommer från provinsen i ,där de albansktalande utgör av befolkningen.I Kosovo förekommer allvarliga motsättningarmellan olika folkgrupper. har sedan längepåpekat kränkningar avKosovoalbanernas mänskliga rättigheter, både iESK-arbetet och bilateralt. Denna kritik kvarstårnaturligtvis till dess förhållandena för albanerna iKosovo förbättras.I det bedrivs verksamhet av flerainternationella organisationer för att humanitärtbistå de många internflyktingarna. Därigenom skallde inte tvingas söka sig längre bort för att erhållaskydd. har bidragit med 18 milj.kr.till UNHCR:s och Internationella Röda korsetsverksamhet i det . För en veckasedan riktade UNHCR en ny apell om ytterligareinternationellt bistånd för att fortsätta sinverksamhet i området. Denna studeras nu iregeringskansliet. besökerFN:s flyktingkommissarie , varvidsituationen i givetvis står högt pådagordningen.Asylsökande från det utgör i dagden ojämförligt största gruppen av asylsökande iSverige och inströmningen är alltjämt mycket stor.Invandrarverket införde i slutet av förra åretverkställighetsstopp för avvisningar till f.d.Jugoslavien. Verkställighetsstoppet har senarehävts avseende och . I frågaom de övriga f.d. jugoslaviska delrepublikernaanses läget alltjämt vara så osäkert att det inteär lämpligt att verkställa avvisningar dit, förutomom det i undantagsfall finns särskilda skäl, t.ex. iärenden avseende utvisning av domstol på grund avbrott. ochinvandrarverket anser att det ärmest lämpligt att i flertalet ärenden rörandeasylsökande från det avvaktamed att fatta beslut. Man följer hela tidenutvecklingen i området. Bl.a. har en delegationfrån invandrarverket och utlänningsnämndennyligen besökt och . Läget ärdock alltför osäkert för att man skulle kunnaskicka tillbaka asylsökande till området.Sverige är ett av de länder i till vilket ettmycket stort antal asylsökande söker sig. Skälen tillatt asylsökande söker sig just hit varierar och berorpå ett antal olika faktorer. Regeringen försöker påolika sätt, t.ex. genom utlandsmyndigheterna,informera om gällande bestämmelser för inresa ochuppehållstillstånd. Det är dock inte möjligt att vidtaåtgärder som faktiskt avhåller personer från attsöka asyl här. Händelserna i det forna Jugoslavienoch den flyktingsituation som uppstått till följd avkonflikten, visar hur omöjligt det är att förutsägautvecklingen på flyktingområdet och hurnödvändigt det är att vara flexibel och ha en godberedskap. Svenska myndigheter har klaratav situationen tillfredsställande.Anf. 49 (nyd):Herr talman! Jag tackar för kulturministernsförklaring i denna fråga. För ordningens skull villjag upprepa hur frågan löd:Antalet asylsökande ligger nu på en sådan nivå attnågot måste göras. Under årets första haromkring 15 000 personer sökt sin tillflykt tillSverige. 85--kommer frånJugoslavienområdet. Två tredjedelar av dessa äralbaner. sökte omkring 5 500 personerasyl. På våra förläggningar väntar nu 37 000asylsökande på besked om de får stanna eller ej.Redan nu lär man planera för 50 000.Flyktingmottagande och invandrarpolitik är i dagstora frågor. De är besvärliga, och det är säkert intedet angenämaste uppdraget man kan få i Sverigesregering att ansvara för just de frågorna. Men likvälmåste man ta upp dessa problem.Jag tror att risken är stor att vi internationelltframstår som för all del snälla men också dummaoch klumpiga, och otydliga i dessa frågor. Vi fåralldeles i onödan ett rykte om oss: Man kan alltidåka till . Svenskarna kan man alltid lura pånågot sätt.Jag vill ställa ytterligare ett par frågor: Ärregeringen och kulturministern beredda att öppetinformera om siffror, ekonomiska villkor,kostnader osv.? Det är sådana frågor folk ständigtställer. Är regeringen beredd att diskutera enflyktingpolitik över partigränserna och spika enentydig policy? Är man beredd att även spika ettantal, kvoter osv.? Eller skall vi fortsätta att regleradetta med köer, på samma sätt som vi gör på vårasjukhus?Anf. 50 Kulturminister ():Herr talman! Bakgrunden till situationen är att mansläpper bomber över människor. Bakgrunden fördem som kommer från Kosovo är att skolor stängs,folk avskedas från sina arbeten och vräks från sinabostäder. De allra viktigaste åtgärderna ärsjälvfallet att påverka internationellt, så attgrunden till att dessa människor flyttar på sigförsvinner, och att bidra ekonomiskt, så attmänniskor stannar så nära sina hem som möjligtoch kan återvända den dag situationen blirannorlunda.Jag noterar att människor är på flykt inomJugoslavien. Det rör sig om en miljon människor.De söker sig också till andra länder. Flera hundratusen befinner sig utanför . Vi har här iSverige inget behov av att ge några andra signalerän andra länder om lagstiftning ochskyddsbestämmelser, som gäller bl.a. på grund avinternationella konventioner som vi har skrivitunder. Jag tror inte att vi är mer lättlurade än andramyndigheter runt om i Europa.Sedan tar upp önskemålet omöppenhet och att man skall tala om vilka regler,bestämmelser och kostnader som gäller för den härverksamheten. Jag vill i högsta grad medverka tilldetta bl.a. för att motverka de många lögner ochmyter som finns om asylpolitiken ochflyktingpolitiken.Anf. 51 (nyd):Herr talman! Den andra delen av frågan gällde omregeringen är beredd att diskutera detta. Jag troratt vi behöver diskutera det över alla partigränserför att komma fram till en flykting- ochinvandringspolitik som man kan definiera. Det kanman knappast i dag.När det gäller bomberna och allt det hemska ochotäcka som händer i har vi inte någonsom helst annan uppfattning. Det är hemskt, ochdet måste stoppas. Jag vill för säkerhets skullunderstryka att jag är en minst lika snäll människasom kulturministern, skulle jag tro i alla fall. Det ärinte detta det handlar om. Det handlar om vad vikan göra och hur vi skall göra det.Det finns 15 miljoner registrerade flyktingar ivärlden. Det finns säkert 315 miljoner som ärflyktingar i den bemärkelse vi menar. Vi kan intelösa problemen för alla dem. Därför måste vi ageramycket strikt och mycket effektivt. Det gör maninte. Vilka överskridanden av den gällandebudgeten är nu på gång? Hur mycket dyrare blir detnu?Anf. 52 Kulturminister ():Herr talman! Kostnaderna finns redovisade i dennyligen framlagda kompletteringspropositionen.Jag har noterat att i sin frågasäger att orsaken till att människor flyr är fattigdomoch krig. Han säger vidare att det inte finns någotsärskilt skyddsbehov för dessa människor. Detförvånar mig att höra att människor inte har någotsärskilt skyddsbehov när bomberna faller överdem. Bakgrunden till att det nu inte verkställsavvisningar till är bl.a. krigssituationenoch den osäkerhet som i övrigt gäller om hur detfaktiskt ser ut i landet och vad som kan hända underden närmaste tiden.Anf. 53 (nyd):Herr talman! Jag vet inte om att jag ens har använtordet skyddsbehov. Jag håller med om att det ärförfärligt i och att det är förfärligt påmånga ställen i världen. Men vi talar om vilkenpolitik skall föra och vilka signaler vi sänderut.Dessutom är människor i mycket oroade.De otroligt kraftiga kostnadsökningar som är pågång skall ställas mot fattigpensionärer osv. Därfinns det plötsligt inte pengar. Man måste vara ärligoch uppriktig om den här ekvationen. Det går inteatt dölja dessa siffror. Vi ställer upp för attdiskutera detta så att man kan komma fram till ettresultat. Den politik vi har verkar intefungera. Den regleras med köer, precis somsjukvården gör när den inte fungerar.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:764 omrättssäkerheten i utvisningsärendenAnf. 54 Kulturminister ():Herr talman! har -- motbakgrund av avvisning av deniranska motståndsrörelsen mujahedinsrepresentant i -- frågat mig om jagöverväger någon översyn av gällande lagstiftningmed syfte att stärka rättssäkerheten så att ingen kanutvisas ur landet utan att först få sin sak prövad.Låt mig först slå fast att jag helt instämmer medKarl-Göran Biörsmark i fråga om vikten av högrättssäkerhet i utvisningsärenden. Jag skall intediskutera ett enskilt ärende, men Karl-GöranBiörsmarks fråga bygger på vissa oklarheter ominnebörden av gällande rätt, vilka jag gärna villreda ut.Lagen (1991:572) om särskild utlänningskontrollträdde i kraft . De fyra störstariksdagspartierna stod eniga bakom beslutet.Rättssäkerhetsfrågor diskuterades mycketingående i lagstiftningsärendet.Av lagens första paragraf framgår att lagen skallanvändas i de fall avvisning enligt utlänningslageninte kan ske. Av såväl ordalydelsen som förarbetentill lagen framgår alltså mycket klart att densärskilda lagen skall användas endast i de fallutlänningslagen inte kan tillämpas.Rikspolisstyrelsens agerande i ärendet skall ses motdenna bakgrund.Enligt lagen om särskild utlänningskontroll skall enförhandling hållas vid en tingsrätt innan regeringenmeddelar beslut om utvisning. Vid förhandlingskall utlänningen höras. Någon prövning avärendet görs alltså inte av tingsrätten utan endast avregeringen. Det är av rättsäkerhetsskäl angelägetmed muntlig förhandling i ärenden enligt denangivna lagen. Praktiska och principiellainvändningar finns mot att hålla förhandling iregeringskansliet. Det kan t.ex. aldrig bli aktuelltatt regeringen håller förhandling. Den valdalösningen har därför ansetts ändamålsenlig.Innan en persom avvisas enligt utlänningslagenskall en materiell prövning ske i enlighet medlagens bestämmelser. Vidare har myndigheter isådana ärenden att följa förvaltningslagen.I det aktuella fallet var det fråga om en person somvistades i landet inom den viseringsfria tiden ochalltså inte hade uppehållstillstånd i . I ettsådant fall kan en polismyndighet, under vissaförutsättningar, besluta om avvisning. Detta beslutfår överklagas till invandrarverket. Verkställighetfår ske innan beslutet vunnit laga kraft.Invandrarverkets beslut kan överklagas tillutlänningsnämnden.Mitt svar på fråga är att jaganser att gällande lagstiftning fyller kraven pårättssäkerhet och att det inte finnsanledning att göra någon översyn av dessabestämmelser.Anf. 55 ():Herr talman! Statsrådet skriver i sitt svar: ''Låt migförst slå fast att jag helt instämmer med Karl-GöranBiörsmark i fråga om vikten av hög rättssäkerhet iutvisningsärenden.'' Men ändå landar statsrådet såsmåningom på att gällande lagstiftning fyllerkraven.Jag ifrågasätter detta. När handläggningen av detaktuella ärendet ägde rum skeddefrihetsberövandet med hjälp av lagen om särskildutlänningskontroll. Precis som statsrådet vältaligthar sagt finns det ett visst förfaringssätt för detta. Idet förfaringssättet ligger att man skall ha ettdomstolsförfarande och att regeringen såsmåningom skall ta ställning. Detta varuppläggningen när grep in.