prot · GF0980 · 1992-03-19 00:00:00 — De nyreglerna förväntas inte ändra något isanktionssystemet.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågaförsvarsminister följande:Hur mycket kostade det totalt att hållavärnpliktsvägrare i fängelse i ?Anser försvarsministern att det var väl användapengar?Kommer vi att och framöver fortsättaatt fängsla värnpliksvägrare trots att vi frikallar40 % av en årskull?Kan försvarsministern tänka sig att man, i dessatider av arbetslöshet inte inkallar pojkar som hararbete eller studerar och i stället ger förtur till demsom är arbetslösa?1991/92:142 av () tillkulturministern om riksantikvarieämbetet:Regeringen har i olika sammanhang uttrycktgrundsynen att samhälleliga uppgifter bör lösas pålägsta effektiva nivå, dvs. Detta synsätt ärnaturligtvis tillämpligt på myndigheterna inomkulturområdet.Mot denna bakgrund är de av regeringen initieradeförändringarna av riksantikvarieämbetetsutgrävningsverksamhet mycket välkomna. Rösterhar dock höjts för att en motsvarande översyn börske även av RAÄ:s konserverings- ochrestaueringsverksamhet, eftersom en konflikt lättuppstår mellan projektör/entreprenör ochverkställarrollen å ena sidan och kontrollörsrollenå den andra.Förutom den rent fackmässiga kvalitetskontrollenbör man här uppmärksammakostnadseffektiviteten i de berörda arbetena. utför arbeten på extern beställning kan detju dra fördel av den statliga grundfinansiering detåtnjuter. Detta gör det svårt att bestämma varämbetet egentligen ligger prismässigt i jämförelsemed t.ex. en privat firma inom området.Kulturmiljövården är en viktig del avkulturpolitiken. Det är viktigt att den bedrivs på ettsätt som stimulerar till kvalitet ochkostnadseffektivitet.Min fråga till kulturministern är därför:Är kulturministern beredd att fullfölja de initieradeförändringarna med en översyn avriksantikvarieämbetets olika roller och därmedsammanhängande problem inom fältenkonservering och restaurering?1991/92:143 av () tillutbildningsministern om högskolornas examensrättm.m. :I promemorian och högskolor (DS1992:1) presenteras en reformstrategi föruniversiteten och högskolorna.PM:et föreslår ett nytt examenssystem med tregenerella examina: kandidatexamen,magisterexamen och högskoleexamen.Examensrätten för magisterexamen ställersärskilda kvalitetskrav. De bör enligt PM:et få gesav universitet och högskolor med fastforskningsorganisation. Om magisterexamen skallfå ges vid andra högskolor bör prövas i särskildordning.Magisterexamen uppnås enligt förslaget efterstudier om sammanlagt minst 160 poäng inom minsttvå områden. Inom minst ett av ämnena krävsfördjupade studier omfattande 80 poäng.I PM:et sägs ingenting om vilken instans som skallpröva vilka högskolor som skall tilldelasexamensrätt för magisterexamen. Vid flera avlandets högskolor, utan fasta forskningsresurser,bedrivs kvalificerad forskning.Flera av de regionala högskolorna har t.ex.forskarutbildning, trots att dessa högskolor saknarfakultetsorganisation. Kommer dessa högskolor attfå examensrätt för magisterexamen?Jag vill därför fråga utbildningsminister . Vilka kriterier kommer att vara vägledande förbedömning om en högskola skall tilldelasexamensrätt för magisterexamen?2. Vilken instans kommer att pröva högskolornasexamensrätt för magisterexamen?3. Anser utbildningsministern att fastaforskningsresurser skall tilldelas fler universitet ochhögskolor än de som har en fastforskningsorganisation?1991/92:144 av () tilljustitieministern om livvaktsskyddet till särskilthotade kvinnor:I budgetpropositionen har regeringen anslagit 10milj.kr. till försöksverksamhet med livvaktsskyddåt särskilt hotade kvinnor.I en motion under allmänna motionstiden av fyrasocialdemokratiska kvinnor påpekar vi att det vidkvinnomisshandel är klart vem det ärsom hotar kvinnan, eftersom gärningsmanen redanhar misshandlat sitt offer. Vi tycker därför att detskulle vara bättre att den som utövar våld eller hotställs under övervakning och inte offret.Livvaktsskydd innebär alltid en inskränkning i denpersonliga friheten som kvinnan inte skall behövadrabbas av. Varför skall inte mannen bevakas? Detvanliga är ju att brottslingen straffas.Andra former av åtgärder mot gärningsmännenborde prövas innan det är aktuellt medlivvaktsskydd för kvinnan.Det finns många frågetecken i regeringens förslag,och det ger ingen klarhet i hur livvaktsskyddet skallorganiseras. Frågorna till justitieministern ärmånga:-- Vem skall få skydd? Vilka kriterier skalluppfyllas? Hos vem ansöker man om skydd?-- Hur många kommer att få skydd? Vilka åtgärderplaneras för de övriga?-- När har man rätt till skydd?-- Vem skall vakta kvinnorna? Poliser eller ABAB-vakter?-- Kommer frågan upp till behandling i riksdageneller är det regeringen som fattar beslut?Till sist, det här är en försöksverksamhet, vad harministern för perspektiv på detta?10 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 18 mars1991/92:502 av () tillstatsrådet om ansvaret för vården påinstitutioner:I pressen har regogjorts för ett tragiskt dödsfall påett korttidshem i . Dödsfallen förefaller hauppstått på grund av rent slarv. Någon ansvarigtycks inte heller ha funnits, enligt tidningen.Ansvarsnämnden har utredningkommit fram till att man vägrar ta upp ärendet tillprövning.Vilka åtgärder avser stadsrådet vidta vad avser detpersonliga ansvaret på vårdinstitutioner?1991/92:503 av () tilljustitieministern om påföljder för våldtäkt:Hovrätten i Nedre har sänktstraffet för en våldtäkt med hänvisning till den tidvåldtäkten pågick.Enligt allmän rättsuppfattning finns knappast någotstöd för att anpassa straffet för våldtäkt efter dentid våldtäkten har pågått.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för attpåföljderna bättre anpassas till den allmännarättsuppfattningen?1991/92:504 av () tilljustitieministern om frågan om utvisning avutländska medborgare som begår våldtäkt:Hovrätten i Nedre har upphävt enutvisningdom mot en kurd från , som begått envåldtäkt, med hänvisning till att denne riskeradeförföljelse om han utvisades. Motiveringen skulleinnebära att vederbörande kurd kan begåobegränsat antal upprepade våldtäkter utan attriskera utvisning så länge förhållandena i Irakbestår.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att skärpabedömningen vid utvisning av utländskamedborgare som begått våldtäkt?1991/92:505 av () tillstatsministern om legalisering av narkotika:Med anledning av att tjänstemän påstatsrådsberedningen uttalat sig positivt omlegalisering av narkotika -- främst hasch ochmarijuana -- är det av stor betydelse attstatsministern redogör för sin ståndpunkt inarkotikafrågan.Är statsministern beredd att ta avstånd frånstatsrådsberedningstjänstemännens nyliberalaagitation i legaliseringsfrågan?1991/92:506 av () tillcivilministern om ungdomars möjligheter till egnabostäder:De som redan hunnit skaffa sig bra bostäderkommer att klara sig relativt helskinnade närregeringen avvecklar det generella stödet till deboende. De som drabbas hårdast är de som i dagplanerar att skaffa sig en bostad , dvs.framför allt ungdomar.De som är unga förväntas utföra stordåd iframtiden. De skall med hårt arbete betala denstatsskuld som tidigare generationer skapat, ochdessutom förväntas de betala tryggheten ochomsorgen för ett ökande antal äldre.Jag är övertygad om att ungdomen är beredd attanta dessa utmaningar, om de ges en rimlig chanstill en bra start i vuxenlivet. Det är orimligt attkräva stordåd och utesluta de unga frånden standard som de äldre anser sig ha råd med.I regeringen finns ett statsråd med särskilt ansvarför ungdomsfrågorna. Min fråga är:Vilket besked ger statsrådet till de ungdomar som planerar att skaffa sig en bostad?1991/92:507 av () tillsocialministern om drogtestning av anställda:Under den senaste tiden har det framkommit attmånga företag vid nyanställning av personalgenomför tester för att konstatera om denarbetssökande använder någon form av droger.Analysen av dessa prover utförs både av seriösa ochmindre seriösa företag.Denna verksamhet lever i ett skymningsland, dådet inte finns några regler för hur detta skall ske.Vilka åtgärder tänker socialministern vidtaga föratt etiskt och juridiskt reglera denna verksamhet?1991/92:508 av () tillkommunikationsministern om Öresundsbron:Det avtal som ingåtts mellan den svenska ochdanska regeringen om Öresundsförbindelsernainnefattar byggandet av en kombineradbroförbindelse för såväl järnvägs- som vägtrafik.Avtalet har godkänts av den svenska ochav det danska folketinget.Miljö- och resursdepartementet har angettriktlinjer och villkor för miljöprövningen avprojektet. I massmedia har dessa riktlinjeruppfattats som om departementet nu kräver enförnyad utredning av ett tunnelalternativ. Storosäkerhet har uppstått i regionen kring regeringensavsikter. Betydande oro finns för att regeringen nukommer att fördröja genomförandet avbroprojektet.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga tillkommunikationsministern:Står regeringen fast vid avtalet med den danskaregeringen om att det skall byggas enbroförbindelse för väg- och järnvägstrafik mellanMalmö och ?1991/92:509 av () tillarbetsmarknadsministern om användningen av demedel som anslagits för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder:För närvarande är det ett hårt tryck på regeringenatt vidta sysselsättningspolitiska åtgärder. Trots attmycket stora och ökande resurser avsatts försådana ändamål så fortsätter arbetslösheten attväxa. Det är mot denna bakgrund särskilt angelägetatt säkerställa att befintliga medel används påeffektivast möjliga sätt. Det finns en risk att olikamyndigheter som har till uppgift att verkställapolitiken uppfattar sig ha ett utgiftsmål, att göra avmed anslagna miljarder, och därmed förlora ursikte målet att på ett kostnadseffektivt sätt minskaarbetslösheten.Hur tänker arbetsmarknadsministern säkerställa engod hushållning av för arbetsmarknadspolitikanslagna medel?1991/92:510 av () tillkommunikationsministern om Interrail-samarbetet:Tack vare ett gott samarbete mellan de europeiskajärnvägsbolagen kan människor resa på ett billigtoch miljövänligt sätt i nästan hela . I Sverigeköptes inte mindre än 71 237 Interrail-kort.Inför 1993 har bl.a. , och ''hotat'' att dra sig ur samarbetet. Vi är allavärldsmedborgare och det vore mycket tråkigt ommöjligheterna till att ''tågluffa'' i Europainskränktes.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attverka för att Interrail-samarbetet fortsätter?1991/92:511 av () tillstatsministern om syn pånarkotika:Under tisdagen publicerades en intervju med två avstatsrådsberedningens medlemmar somförespråkar legalisering av narkotiska preparat ivårt land.I denna intervju menar en av statsministernsnärmaste medarbetare att han personligen anser attdet finns skäl att legalisera de ''lättare drogerna''exempelvis hasch och marijuana.Med kännedom om dessa drogers påverkan avvitala nervfunktioner, är sådana åsikter synnerligenmärkliga. Det parti som dessa män anställts av harförespråkat straffskärpning och hårda tag emot allnarkotikahantering.Jag vill med anledning av detta fråga statsministernom vilka åtgärder som skall vidtas för attupprätthålla den skärpta synen på narkotika inomregeringskansliet som varit moderaternasoch regeringens mål.11 § Kammaren åtskildes kl. 15.39.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 5 § anf. 39 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.