prot · GF0994 · 1992-04-08 00:00:00 — Det är dessutom nödvändigt att se dessafrågor i ett mer samlat samhällsekonomisktperspektiv och inte som specifika sektorsanslag.Insikten har också ökat om att utbildning generelltsett, och det gäller inte bara vuxenutbildningenutan alla våra utbildningsinsatser, är det bästa ochkanske det mest effektiva sättet att bedrivaarbetsmarknadspolitik om man skall hävdaarbetslinjen, och det vill denna regering göra.Till sist, herr talman, vill jag -- jag avstår från någonreplik senare -- kort säga följande till StefanKihlberg efter att ha hört de uttalanden StefanKihlberg gjorde om sektorsbidraget. Med sinanyförvärvade kunskaper sade han: Alla vet ju att vinumera har ett generellt sektorsbidrag somkommunerna bestämmer över helt och hålletsjälva, och det är mycket bra. Men en av StefanKihlbergs mer bestående insatser till dettabetänkande är att han föreslår och reserverar sig föratt införa ett nytt specialdestinerat bidrag tillhögpresterande elever.Motivet för detta är att det borde finnas, eftersomdet finns till de svagpresterande. att det numera inte gör det. Det finns inte någrasärskilda bidrag till elever med speciella behov. Detär ett sektorsbidrag, och så skall det vara. Sedanföreslår man helt plötsligt ett nytt specialdestineratbidrag. Det rimmar illa.När det gäller hemspråksundervisningen sägerStefan att vi ''slösar bort och sprider ut''1,över skolan. Denberäkningsgrund som fanns förhemspråksundervisningen kunde förra åretuppskattas till ca 1,2 miljarder. Om man då tarhänsyn till besparingen, som visserligen är generell,men som ursprungligen gjordes påberäkningsgrunden, återstår ungefär 900 milj.kr.Av dessa 900 milj.kr., , gårmerparten, dvs. ungefär 600 milj.kr. föregående år,till Svenska 2, dvs. svenska som andra språk förinvandrare, och studiehandledning på hemspråketför sådana invandrarbarn som har så bristfälligakunskaper i svenska att de har svårt att följaundervisningen.Det blir inte så många kronor kvar av det somStefan talade om. Jag tycker att det finnsskäl att påminna om det, eftersom ord var att okunnigheten är total om hur defaktiska förhållandena är. Jag instämmer gärna idet omdömet. > bHerr talman! ber jag attfå yrka bifall till hemställan i utskottets betänkandei dess helhet.Anf. 49 () replik:Herr talman! Det sägs att anfall är bästa försvar.Larz gjorde så gott han kunde med sinkatalog av förändringar i statsbidragssystemen somhar skett . Det här är förändringarvars minusposter han noggrant räknade upp. Hantalade inte om vilka av dessa som också harstött. har ju faktiskt också stött många avde förändringar som innebär minskat statsbidrag.Sedan finns det en plussida också. Statsbidragen tillskolorna har ökat totalt sett. Beträffande t.ex.komvux har det hävdats att den verksamheten harvarit utsatt för en ganska hård besparing. Men detstatsbidrag som går till komvux har i kronor ochören nästan fördubblats under 80-talet.Om det skulle vara så att det har skett såomfattande besparingar som blir ert förslag, att ställa upp för ytterligarebesparingar, ännu mer obegripligt i dagenssituation.Jag förstår att är något avundsjukpå Socialdemokraterna, som inte behöver ställaupp på de nedskärningar som finns i regeringensförslag just . Men vi socialdemokrater spenderarinte ytterligare pengar, . Vi har enskuggbudget som faktiskt är väl så stark somregeringens. Det viktiga i den är att vi säger nej tillskattesänkningar för höginkomsttagare ochkapitalägare. Genom att göra det kan vi finansierainsatser på utbildningens område och flera viktigasociala områden.Detta är ett val, och vi har gjort vårt. och gör ett annat.Sedan får vi höra vackra ord om betydelsen avvuxenutbildningen. Det är sant. ochSocialdemokraterna har haft en likartaduppfattning om detta. Jag tror att vi fortfarande hardet, men ändå skiljer vi oss åt nu i resurshänseende.Larz ställer upp på minskade resurser tillkommunal vuxenutbildning. Jag kan inte förstå hurdet i dagens situation skulle kunna gagnavuxenutbildningen och de mångakorttidsutbildades behov av ytterligare kunnandeoch kompetens.Anf. 50 () replik:Herr talman! talar om enplussida, men hon har litet svårt att exemplifieraden. Jag ser fram emot att få ta del av de storaplusposter som har kommit till under de här åren.Att anslaget till komvux har ökat i kronor och örenunder är väl inte så konstigt, men uttryck deti fast penningvärde, , så får vise! Vi har ju som bekant haft någonting som heterinflation . Vi har haft enkostnadsutveckling som har varit ganska kraftfull.Jag tror inte att man ute i skolans vardag harupplevt det som att man har fått ytterligare storaresurser till den kommunala vuxenutbildningen.Däremot har vi åstadkommit en ganska kraftfullomfördelning från dem som mycket hade och villeha mer, till dem som inte hade någonting alls ochsom behövde resurser för sin vuxenutbildning.Sedan ondgör sig över attCentern ställer upp för besparingar. Men om inteCentern hade ställt upp för vuxenutbildningen ochtagit den här debatten och dessa initiativ hadebesparingen varit mycket större. Det skall ocksåräknas oss till godo. Vi vet att den bästaarbetsmarknadspolitiken är att satsa påutbildningsresurserna. Vi tänker fortsätta att strävaåt det hållet. I en inte allt för avlägsen framtidkommer det en kompletterinsproposition somytterligare kommer att styrka det påståendet.Lena säger att Socialdemokraternanu är beredda att satsa ytterligare 1,5 miljarderkronor. Om ni hade avstått från alla dessabesparingar under de senaste 5--6 åren hade ni intebehövt göra så stora ansträngningar.Dessutom berörde inte med ettord de somKommunförbundet påstår att densocialdemokratiska regeringen försnillade isamband med övergången till ett nyttstatsbidragssystem. Jag skulle vilja höra om anser att det är riktigt eller inte. Omdet inte är riktigt skulle jag vilja höra hur motiverar att harräknat så oerhört galet. Dessa 1,5 miljarder kronorsom ni vill lägga på är kanhända de 1,4 miljarderkronor som ni har sparat.Anf. 51 () replik:Herr talman! Tvisten med omhur stort skolsektorsbidraget skall vara ärnågonting som alla partier får ta på sig. Det varingen skillnad mellan oss när fattade detbeslutet. Om jag är svaret skyldig om hurdetta skall lösas, är på samma sättsvaret skyldig. Han har inte heller några pengar tilllösningen av detta.Våra har inte med sådanasaker att göra. Det gäller inte att lappa och laganågot som har skett . Det gäller attparera besparingarna från den regering där ävenCentern ingår. Det är av det skälet som vi behöverlägga in dessa . Vi ser också tillatt ha finansiering för dem.Det är en något för snäv syn på komvux närman säger att det bara är avarbetsmarknadspolitiska skäl som man skall görainsatser. Det är den utgångspunkten man har ibetänkandet. vuxenutbildning och ävenall annan vuxenutbildning står på andra och merstadiga ben. Det handlar ju om individens växandemed kunskap oberoende av om det är högarbetslöshet eller inte.Jag noterar att när utskottets majoritet ändrade sigoch delvis gick emot regeringen sade man att detbara rör sig om en insats just , avarbetsmarknadspolitiska skäl. Utskottetsordförande säger i den 26februari att det rör sig om en engångsåtgärd.Besparingar på komvux som ochFolkpartiet motionerat om skallgenomdrivas fullt ut när konjunkturen vänder.Det är en helt annan inställning till komvux än densom försöker ge sken av. Dethan försöker säga här har dess värre ingentäckning i utskottsbetänkandets majoritetstext.Anf. 52 () replik:Herr talman! I fråga om det som kallar tvisten med sägerhon nu att där har vi ett delat ansvar. Ja, det har vi iså måtto att vi gemensamt här i har fattatbeslut om grunderna för övergången till ett nyttstatsbidragssystem. En av de viktigaste grundernavar att det skulle vara kostnadsneutralt, dvs. attkommunerna efter övergången skulle få minst likamycket statsbidrag som de hade tidigare.Sedan, , var det faktisktsocialdemokraterna som satt i ochgjorde uträkningarna. Det var socialdemokraternasom räknade ut ochtillställde kommunerna underlaget och talade omatt så här många kronor och ören får ni nu isektorsbidrag. Detta gör vi inte här i , sådet kan jag tyvärr, , inte delaansvaret för. Det är det parti som då haderegeringsmakten som har det hela och fullaansvaret.Den här s.k. tvisten kan då bero på två saker.Antingen har man råkat räkna fel, och då finns detju all anledning att kontrollera siffrorna. Ellerockså var det ett medvetet sätt att i samband medövergången till ett nytt statsbidragssystem göradenna stora besparing utan att tala om det. Då ärdet mycket allvarligare, , ochjag tycker att ni skall ta er en ordentlig funderareöver hur detta egentligen har gått till. Det härhandlar i allra högsta grad om -- som någon sadetidigare i debatten -- kommunernas förtroende förstaten.Naturligtvis är vuxenutbildningen inte barayrkesutbildning. Jag gav ett antal exempel på attvuxenutbildningen behövs. Och jag stryker gärnaunder vad sade tidigare -- att enmycket stor del av vuxenutbildningen gällerungdomar som behöver sin utbildning för att skaffasig behörighet till högskolan. Den utbildningen ärockså oerhört viktig.Det finns många goda skäl för att ha en kraftfull ochduglig vuxenutbildning, och vi kommer att fortsättaatt verka för detta, oavsett vad det råkar stå i någonartikel i . 53 () replik:Herr talman! Det sägs att kunskap är makt. Menmakt, även om den inte vilar på kunskap, gerförvisso rätten att definiera vad som är kunskap.Efter att ha hört anförande härkan man lugnt konstatera att när det gäller centernkostar makt.Centern och har under hela 80-taletslagits mot nedskärningar på skolans område.Många gånger har jag tillsammans med LarzJohansson kunnat gå till attack mot nedskärningarsom vi tycker har varit orättvisa och drabbat justdem som mest behöver resurser i skolan. Detta harvi som sagt gjort . Jag har varitledamot av utbildningsutskottet . Också1982 och 1983 brottades staten med stortbudgetunderskott. Men trots detta argumenteradevi både från och från för attutbildning var en investering för framtiden och attsatsningar på utbildning och utbildningskvalitet gavtillbaka medel till den gemensamma kassan. Vi varmånga gånger övertygande i vår argumentation ochlyckades få till stånd många bra uppgörelser medSocialdemokraterna. Jag skulle kunna räkna uppäven sådana uppgörelser -- på samma sätt som LarzJohansson räknar upp olika nedskärningsförslag.Så var det. Och det är därför som jag säger att maktkostar för Centerpartiet.Det är ju inte bara så att det görs nedskärningar närdet gäller statsbudgeten. vet likaväl som jag att det också planeras 5--10-procentiganedskärningar av kommunernas anslag till skolansområde. Det medför ju att det statliga bidragetökar i betydelse och andel när det gällerkommunernas skolverksamhet. Den matematikenoch den analysen måste ju kännaigen, eftersom detta var en av hans käpphästar idebatten om statsbidragets storlek under 80-talet.De nedskärningar som presenteras gör därförsaken etter värre.Anf. 54 () replik:Herr talmn! tror att det härhandlar om att skaffa sig makt till vilket pris somhelst. Vi har från sida mycket klartdeklarerat att vi har gått in i den här regeringentillsammans med tre andra partier för att vi somparti skall försöka påverka politiken så mycket sommöjligt. Man skall väl vara oerhört optimistisk ochblåögd om man tror att man i ett sådantregeringssamarbete kan påverka politiken . Vi försöker få så stort genomslagsom möjligt för centerpolitik i den här regeringen,inte minst när det gäller utbildningspolitiken. I vadmån vi lyckas eller inte lyckas får ju andra avgöra.I detta fall tycker vi att vi har lyckats ett stycke påvägen, eftersom den här besparingen nu reduceras.Vi märker ju dessutom att det från de övrigapartierna alltid ställs stora förväntningar påcentern -- och att det är vi som skall garanterautbildningspolitiken . Vi tar gärna på ossdet ansvaret, och vi försöker efter förmåga se till attutbildningspolitiken blir så bra som möjligt.Sedan måste naturligtvis också medveten om att det inte är utan orsak -- inteav illvilja -- som kommunerna skär ner sina anslag.Det beror på att de inte har så mycket pengar.Det kan ju inte heller ha undgått det finns ett mycket kraftigt underskott i statensbudget. Man kan diskutera hur stort man skall låtadet underskottet bli. Men det skulle vara intressantatt höra var sätter gränsen. Detär mycket lätt att i den här debatten säga att vi iutbildningsutskottet, och vi som ärutbildningspolitiker, kan vara beredda att tapengarna från något annat samhällsområde. Men vivet ju att företrädarna för andra utskott här iriksdagen i sina debatter för ungefär samma slagsresonemang. Totalt sett är det ju samma pengar virör oss med, och det handlar om sammabudgetunderskott. Vi har ambitionen att försökakombinera de i och för sig oförenliga uppgifternaatt både driva en bra utbildningspolitik medtillräckliga resurser och åstadkomma debesparingar som krävs. Det är alltså i och för sigoförenligt, men det är ju då nödvändigt att man föratt kunna komma vidare är beredd att göra vissakompromisser. Det har vi gjort i det här fallet, ochdet är slutresultatet som vi nu behandlar i dettabetänkande, som jag har yrkat bifall till.Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Jagskulle vilja ha en förklaring från . Viskall inte diskutera det här med 80-talet; det ärtydligen historia för . Men hur kan detkomma sig att man , , här ikammaren kan stå och hänvisa till det storabudgetunderskottet -- att man måste komma tillrätta med det genom nedskärningar på skolansområde? Vi vet att man inom två tre veckorkommer att lägga fram förslag om det tredje året pågymnasieskolan, och ytterligareutbildningsinsatser. Var kommer de pengarnaifrån? Ni är väl inte i och hämtar dem?Anf. 56 () replik:Herr talman! Flera talare har här tidigare ocksåbetygat hur oerhört väsentligt det är att man tar sittansvar när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Denhär debatten, som har förts ochvåren om den kommunala vuxenutbildningen, harlett fram till en insikt i ganska vida kretsar om attdet bästa sättet att användaarbetsmarknadsmedlen, och det bästa sättet atthävda arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken, äratt satsa mer av de resurserna på utbildning. Får vigenomslag för den åsikten, så är naturligtvis vi deförsta att vara glada för det. Och jag hoppas attockså , när han får tänka efter,kan dela den glädjen.Anf. 57 (nyd) replik:Herr talman! Jag begärde replik för att få framföraett varmt tack till magister som gillar attmästra oss okunniga. Det är lika trevligt var gångatt se hur roligt det här är för magistern. Jag gillar processobservation.Jag accepterar också att magister ärriksdagens kalenderbitare i mästarklass. Jag harinte en chans mot honom. Det går att lära sigtelefonkatalogen untantill. Men till vilken nytta?Vad spelar det för roll att man kan alla träden närman inte ser skogen?Vill man förstå gör man det. Eller så blir det somnär Fan läser , nämligen att det går inte. Allaandra som har läst Ny demokratis motion som visaromsorg om alla elever, har inte haft några problematt förstå den. Jag föreslår en omläsning, fast medandra glasögon.Vidare var det intressant att när magisterJohansson hade fått ihop piruetten angåendekostnaden för hemspråksundervisningen, kostadeden inte någonting. Det är en intressantobservation. harmeddelat att kostnaden inte går att uppskatta.Riksrevisionsverket säger samma sak. på att kostnaden ligger vackert gömd isektorsbidrag e.d. Vi tycker att det är upprörandeatt det inte går att redovisa kostnaden. Men detmedges att tanken är spännande. Jag är visserligenen rätt stor beundrare av , och jagtycker att hon gör ett förträffligt arbete somfinansminister. Men frågan är om inte magisterJohansson skulla klara arbetet ännu bättre medtanke på hur han kan trolla med slantarna.Anf. 58 () replik:Herr talman! bör avstå från att isina inlägg raljera med andras oförmåga ochokunnighet att begripa sammanhang. Det varfaktiskt som inledde med att sägaatt okunnigheten är total. I nästa mening avslöjadehan att han inte visste särskilt mycket om det hantalade om. får förlåta om hanuppfattar detta som att mästra, men det är faktisktganska viktigt att det i protokoll finnskorrekt information, så att inte den allmänhet somtill äventyrs kan nås av de siffror som StefanKihlberg sprider omkring sig tror att de speglar defaktiska förhållandena.Det vore bra om , som hyllarkunskapen, också lärde sig att räkna. Av de 1,2miljarder kronorna gick det att exkludera de 300milj.kr. som försvann i sektorsbidraget förragången. Då var det 900 milj.kr. Av demanvänds ungefär 600 milj.kr. till undervisning isvenska som andra språk och studiehandledning påhemspråket. Då finns ungefär 300 milj.kr. kvar.Det är inte så litet pengar, . Menpåstå inte att det är 0! Då har fel.Hemspråksundervisningen kostar. Men den ärockså svår att särredovisa. Det som kalla för hemspråksundervisning kan mycketväl bestå i att en lärare som talar elevens hemspråkkommer in i klassrummet för och hjälpereleven till rätta som den ordinarieklassläraren undervisar på svenska. Läraren kanförklara saker som kan vara svåra att förstå omeleven har bristfälliga kunskaper i språket. Det ärett effektivt sätt att använda resurser. Eleven lär sigsamma saker som övriga elever -- matematik,samhällsorienterande ämnen osv. -- somhemspråksläraren hjälper eleven medstudiehandledningen.Jag tycker inte att man kategoriskt skall raljera ochsäga att ingen har någon aning om hur pengarnaanvänds. Vi har ganska goda begrepp om hurresurserna används i skolväsendet. Varje kommunhar dessutom rätt goda begrepp om hur deanvänder sina pengar.Stefan skall, som en del andra, också varaförsiktig med orden fortsättningsvis.Anf. 59 (nyd) replik:Herr talman! Förlåt, magistern, om jag trampar påen öm tå. Det var i och för sig inte min avsikt.Jag har djup respekt för magisterns kunskaper, menjag har djupare respekt för riksdagensutredningstjänst och . Det ärderas uppgifter jag relaterar.Anf. 60 () replik:Herr talman! Min respekt för öka om han avstod från att i riksdagenstalarstol låta som en ko.Anf. 61 ():Herr talman! Går det att förena målet att skapaEuropas bästa skola med att vilja göra enbesparing på beräkningsgrunden för denkommunala vuxenutbildningen inomsektorsbidraget?Mitt svar på den frågan är ja.Hur kan jag påstå detta? Vid en jämförelse av vadvi i satsar på grundläggande utbildning,dvs. grund- och gymnasieskola, är det landsom satsar mest pengar av BNP på undervisningen.Jag tycker att vi skall ha den ambitionen även iframtiden.Men är skolan av världsklass? Når vi de resultat viborde göra? Svaret på den frågan är dess värre nej.Undervisningen i den svenska ärlikvärdig för alla. Det är sant. Menkunskapsmässigt ligger de svenskagrundskoleeleverna i de flesta ämnen vid enmätning av utbildningsresultaten i olika länder påen genomsnittlig nivå. Vi är med andra ord varkenbättre eller sämre.Då står sig den svenska gymnasieskolan bättre iinternationella jämförelser. Problemet där ärsnarare att andelen studerande i varje årskull bordevara högre.Det handlar inte bara om resurser när det gäller attnå bra resultat inom utbildningsväsendet. Mycketav den svenska skoldebatten har tenderat till attenbart handla om pengar och resurser. Vi måsteockså debattera innehållet i skolan, utbildningensutformning, skolans möjlighet till att profilera sig,elevernas möjlighet till att välja ämnen och skolor,alternativa skolor, lärarrekrytering, kvalitetsfrågor,osv.Herr talman! Men det finns ett område där Sverigehar halkat efter gentemot våra främstakonkurrentländer, nämligen den högreutbildningen.Om skall återta en tätposition och även iframtiden vara en ledande industrination, måste visatsa mer pengar och resurser på den högreutbildningen och forskningen. Framför allt måsteen större andel av befolkningen ha genomgått enhögre utbildning. Det här kommer att bli än merangeläget i samband med att vi står inför en ökadinternationalisering, ökad konkurrens och ökadintegrering. Det är i det perspektivet som vi skall seregeringens prioritering av den högre utbildningen.Regeringen anslog i budgetpropositionen31 . till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet, varav 29 . Det är en ökning med1 . mot föregående år.I det ansträngda statsfinansiella läge som vi har fåttärva från Socialdemokraterna valde regeringen attprioritera ungdomsutbildningen samt att bygga utden högre utbildningen. Därför föreslog regeringenatt sektorsbidraget i den del som avsåg komvuxskulle minska med 350 milj.kr.Reaktionen mot besparingen har varit hård, ochdet har vi diskuterat tidigare . Idet trängda arbetsmarknadspolitiska läge sområder i landet har utskottets majoritet tillfört 200milj.kr. för /93 med hjälp av enomfördelning av medel tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Vad som inte framkommit i debatten är attkommunerna numera erhåller ett samlat bidragfrån staten till skolverksamheten, det s.k.sektorsbidraget. I sektorsbidraget ingår bidragentill grundskola, gymnasieskola ochvuxenutbildning, och det är sedan upp till varjekommun att fördela medlen och prioritera mellanolika verksamheter. Ju bättre man organiserar ocheffektiviserar undervisningen i grundskola ochgymnasium, desto mer resurser kan man satsa påden kommunala vuxenutbildningen, och vice versa.Den debatten har jag saknat. Mycket av debattenhar handlat om nedrustning, katastrof ochutslagning -- fick också med har lurat och slagit ut skolan, och jag vet inteallt vilka uttryck hon använde när hon talade omminskningen med 350 milj.kr. Men vi har intedebatterat hur vi bäst använder 29 168 500 000 kr.Det kanske vi borde debattera mer framöver.Om jag sedan tittar litet grand på de reservationersom finns i betänkandet, vill jag först framhålla attregeringen har sagt både i regeringsförklaringenoch i budgetpropositionen att gymnasiereformenligger fast. Vi skall alltså genomföra den. Vad somhar inträffat är att utöver genomförandemedlen på253 milj.kr. lade förra årets majoritet till 330miljoner för att höja och garanteraundervisningsnivån. Det har regeringen alltså inteföreslagit i budgetpropositionen.I januari sade Socialdemokraterna att regeringenser till att kommunerna inte kan genomföragymnasiereformen. Socialdemokraterna tog då tillväldigt hårda ord och talade om nedrustning,utslagning och allt vad de brukar säga.Socialdemokraterna lade då också till 320 milj.kr.,men vad har hänt med dem ?Egentligen finns det bara 70 miljoner kvar, för nu iapril vill Socialdemokraterna använda 250 miljonertill påbyggnadsutbildningar. Skälet, sade , är att kommunerna inte bygger utgymnasieskolan i den omfattning som man trodde ijanuari. Men jag visste månad att68 kommuner skulle påbörja gymnasiereformen påen del program. Tre kommuner skulle hafullskaleprogram. Det borde nog ocksåSocialdemokraterna ha vetat vid det tillfället. Mendet går som sagt att använda pengar flera gångerom.Inom sektorsbidraget gjorde vi enbesparing på hemspråksundervisningen. Detgjorde vi utifrån bl.a. vad sagt isin rapport, att undervisningen inte var effektiv, attgrupperna var väldigt små, osv. Jag tror att det varnödvändigt att göra den besparingen, men jag trortill skillnad från att det är viktigt attdet ges hemspråksundervisning i skolan. Det ärviktigt att ungdomarna lär sig sitt modersmål, föratt de också skall kunna lära sig vårt språk. Tyvärrsaknar många ungdomar ett språk när de kommerhit som flyktingar.Det väsentliga är, tycker jag, att kommunerna sertill att försöka lägga hemspråksundervisningenutanför den ordinarie undervisningen, så atteleverna inte kommer efter i de vanliga ämnena.När det sedan gäller avgifter vill jag säga att det harkommit en proposition, som , nr 157, enligt vilken det skall gesmöjlighet att ta ut en anmälningsavgift i denkommunala vuxenutbildningen. Jag tror att det ärnödvändigt att tillämpa avgifter. Ett stort problem,som man inte kan bortse ifrån, i den kommunalavuxenutbildningen är den högaavhoppsfrekvensen. Många lämnar denkommunala vuxenutbildningen, och mångakommer inte till undervisningen trots att de haranmält sig.