prot · GF0951 · 1992-01-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:51Tisdagen den 14 januariKl. 14.001 § Nya riksdagsledamöter m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis förriksdagsledamöter och ersättare förriksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att (), , utsetts till ny ledamot av riksdagenfr.o.m. sedan ()avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. Tillersättare har i detta fall utsetts ,, , , ,, , , , , ,, Per , , , , , ,, , och MargaretaNachmansson, (alla m).Vidare har inkommit bevis om att (nyd), , utsetts till ny ledamot avriksdagen fr.o.m. sedan JonPeter (nyd) avsagt sig sitt uppdrag somriksdagsledamot. Till ersättare förriksdagsledamöter har i detta fall utsetts SimonLiljedahl, , och ,(båda nyd).Härutöver har inkommit bevis om att Jan-OlofFranzén (m), , utsetts till ny ledamot avriksdagen fr.o.m. sedanKristina () avsagt sig sitt uppdragsom riksdagsledamot.Ytterligare har inkommit bevis för två nya ersättareutöver för moderatasamlingspartiets riksdagsledamöter i Kronobergsläns riksdagsvalkrets som utsetts fr.o.m. den 13januari 1992 jämlikt 14 kap. 14 § vallagen, nämligenKurt , , och , (båda m).Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.nStockholm den 13 januari 1992Lars § Svar på fråga 1991/92:288 om åtgärder motbombhotAnf. 1 Justitieminister ():Herr talman! i har frågatmig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minskabenägenheten att bombhota det civila samhället.De åtgärder pekar på ärstraffskärpningar och skadeståndsanspråk.Inledningsvis vill jag understryka att även jag sermed oro på det stora antalet, dess bättre falska larmsom kom i direkt anslutning till den allvarligaskadegörelse som åstadkoms genom sprängningenpå i falskt bombhot faller i regel underbrottsbalkens bestämmelse om falskt larm. Brottetkan bestraffas med upp till fängelse. Manbör också ha i minnet vad som sades i samband medatt straffbestämmelsen infördes, nämligen attgärning som innefattar hot där så är möjligt i förstahand bör inordnas under något av brottsbalkenshuvudbrott. I det sammanhanget nämndes rån,utpressning och sabotage, och då kan de strängarestraffskalorna för de brotten tillämpas.. Enligt minmening är straffskalorna sådana att en rimligstraffmätning skall kunna ske. Dagens regler gerockså utrymme för skadeståndsanspråk motgärningsmannen, varför någon lagändring inteheller behövs i den delen.Till detta kommer att en stor del av de bombhotsom uttalas direkt efter en händelse som den påCentralstationen i framförs av personervilkas handlingssätt knappast påverkas av enändring av lagarna.Slutligen vill jag understryka att jag har stortförtroende för polisens ambitioner att lösa densvåra uppgiften att komma till rätta med dennuvarande mängden falska bombhot. En åtgärdsom skulle kunna bidra till att förbättra situationenär att de falska bombhoten ägnas mindre offentliguppmärksamhet för att på det sättet hejda detnästan epidemiska förloppet.Anf. 2 i (m):Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Som alla vet har det varit kaos under jul- ochnyårshelgen. Vi hade ju ett antal bombhot runt om iSverige, av vilka dess bättre bara ett effektuerades.Det här skapade problem. Vi vet att polisen redani nuläget har små resurser, och polisen fick sätta inen stor del av resurserna för att just kontrollera omdessa bombhot -- de flesta dess bättre falska -- varverkliga eller ej. Det innebar att annan viktigpolisverksamhet inte kunde fullgöras.Statsrådet talar i sitt svar om vad som gäller pålagstiftningens område i dessa fall och vilka straffsom kan utmätas ifall man får tag igärningsmännen. Det är bra att detta påpekas iSveriges riksdag, för jag tror att många inte riktigtvet vad de sysslar med. Det är nog så att endel sitter hemma och ser på TV samt lyftertelefonluren och uttalar ett bombhot i hopp om attkunna åstadkomma en del kaos hos polis, brandkåroch sjukvårdspersonal. Därför är det bra att detunderstryks hur strängt man ser på detta och attfaktum är att vederbörande kan bli tvingade attekonomiskt ersätta de personer som lidit skadagenom att t.ex. tåg eller flyg försenas. Därförtycker jag att svaret är bra och fullödigt.Det enda som jag finner tveksamt är den sistameningen, där statsrådet säger att kanske beroendepå den starka fokuseringen i massmedia har en delmänniskor ryckts med och sällat sig till den skarasom framför dessa falska bombhot. Jag vet att dethär är ett stort problem för massmedia, och jagförstår att när det görs någonting som kanskeengagerar 30--40 poliser kan det vara frestande förjournalister att skriva om saken. 3 Justitieminister ():Herr talman! Jag skulle vilja kommentera det sistasom i sade.Det rör sig om en mycket svår balansgång. Vi skallvara på det klara med att uppmärksamheten kanbehövas för att vi som står utanför skall kunnamedverka genom att ge tips för att man skall kunnahitta lösningar. Å andra sidan vet vi, som jagpåpekade, att virrhjärnor kan få idéer, när de blirinformerade om att den här typen av händelser ärpå gång. Det gäller att försöka komma fram till enbalans.Anf. 4 i (m):Herr talman! Jag delar helt statsrådets uppfattningom det svåra i balansgången. Men låt mig refereradebatten och tala om, vad det är som gäller, ifallman uttalar ett falskt bombhot eller ett som dessvärre är riktigt, så att folk får reda på hurlagstiftningen ser på saken. Detta är inte och skallinte heller vara den lekstuga som en del människori dag tyvärr tror att det är.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1991/92:289 ominvesteringsbidrag för bostadsbyggandeAnf. 5 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att återinförainvesteringsbidraget för bostadsbyggande och iövrigt föra en politik som gör det möjligt att byggaigen.Den beslutade sänkningen av investeringsbidragetför ny- och ombyggnad av bostäder är ett led i dennödvändiga långsiktiga saneringen av både statensfinanser och den svenska ekonomin. Det är inteaktuellt att ompröva beslutet.Jag vill återigen framhålla att det inte går attavskärma bostadspolitiken från den ekonomiskapolitiken i övrigt. Även bostadspolitiken måstegenomgå de förändringar som är nödvändiga för attvi skall få en stabil tillväxt som i sin tur ger fullsysselsättning, stabila priser och en framtid för densvenska industrin. Som tidigare aviserats avserregeringen att senare återkomma med förslag omsådana förändringar av bostadspolitiken som krävshärför. Bostadspolitiken skall bl.a. syfta till enbalanserad bostadsmarknad med utbud av godabostäder till rimliga priser.När det så gäller vad tar upp ombranschens framtidsmöjligheter på deninternationella marknaden, vill jag framhålla attkraven på en snabb omställning till effektivitet ochkonkurrensförmåga inte är lägre för den som villverka i den miljön. Ökade subventioner på en än sålänge tämligen skyddad hemmamarknad är inte deträtta medlet för att stärka byggnads- ochbyggmaterialindustrin inför den föreståendeintegrationen mellan de svenska och de utländskamarknaderna också på detta område.Vi måste nu föra en politik som syftar till att stärkaindustrins konkurrenskraft -- inte avskärma denfrån marknadens krav. Det kommer att bestämmainriktningen på regeringens åtgärder inombyggområdet.Anf. 6 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret.Det är min uppfattning att den byggpolitik somregeringen nu för innebär att en oerhörd mängdbyggkapacitet fullständigt i onödan slås ut samtidigtsom det skapar en arbetslöshet av tidigare ickekända mått. I mitt hemlän var den sista december25 % av byggnadsarbetarna utan arbete, och vi vetatt dessa siffror kommer att öka högst väsentligtredan nu i januari, eftersom mångauppsägningstider löpt ut den sista december.Detta medför också att en hel delindustriverksamhet i glesbygden slås ut. Dethandlar ofta om att man levererar byggmaterial iolika former till byggindustrin. Jag ser därförregeringspolitiken på detta område som heltkatastrofal.Anf. 7 Statsrådet ():Herr talman! Arbetslösheten är självfallet ett gisseloch det inte enbart i makrotermer, när man ser tillhur många som är arbetslösa, utan framför allt förden individ som drabbas både ekonomiskt ochgenom att inte ha ett arbete att kunna gå till. Dettror jag att vi är helt överens om. Det är därför somregeringens politik är helt inriktad på att sanera densvenska ekonomin så att vi återigen kan få tryggajobb, något som baseras på en tillräckligt storproduktion som gör att vi kan minskaarbetslösheten -- den arbetslöshet somuppenbarligen är en följd av den tidigare felaktigtförda politiken.När det i detta sammanhang gäller byggandet gerBengt-Ola fråga uttryck för en känsla sominte stämmer med dagens verklighet. Han talar omatt föra en politik som gör det möjligt att byggaigen. Det byggs i . Vi ligger på ungefärsamma nivå när det gäller igångsättande avbostadslägenheter som . Jag vet inte omBengt-Ola fråga riktar sig även till densocialdemokratiske bostadsministern som dåadministrerade bostadspolitiken totalt sett.Det kommer även på byggsektorn att bli problem,och det finns problem. Det gäller också industrin.Arbetslöshetsproblemet måste lösas med generellaåtgärder. Vi måste se till att få en anpassning somgör att även bostadsproduktionen ochproduktionen av byggnader i övrigt får en hållbarutveckling för framtiden. Det är regeringensambition.Anf. 8 ():Herr talman! I och för sig har byggsektorn blivit förstor under dessa överhettningsår. Det råder ingettvivel om det. Men det kan aldrig försvara att mannu slår ut branschen i så oerhört hög grad som nusker. Om detta är att sanera ekonomin ochbyggbranschen från verksamhet, tycker jag att manär på helt fel väg. Det skapar ekonomiska problem.Framför allt och gick tillval på att man skulle sätta fart på och ökatillväxten. Men om man gör ett tvärstopp ibyggverksamheten på det sätt, som man nu hargjort, skapar man ingen tillväxt, utan man skaparrecession.Anf. 9 Statsrådet ():Herr talman! Det är inget tvärstopp när det gällerbyggandet. Det byggs i , det kan varoch en som går ut se.Bengt-Ola säger själv att den byggsektor vihar haft har varit för stor. Vi är nu ungefär nere på1987 års nivå. måste dåantagligen mena att det kan vara en rimlig nivå, omjag tolkar hans inlägg rätt. Vi har den volymen.Det är självfallet inte regeringens avsikt att slå utbyggbranschen. Det finns tvärtom all anledning attse till att vi har en uthållig och bra konkurrerandebyggbransch som klarar att producera och täcka debehov av bostäder och andra byggnader som finns.Anf. 10 ():Herr talman! Med all respekt för statsrådet kunskaper om byggsektorn ochutvecklingen inom denna tror jag faktiskt att jag vetlitet mer om det, eftersom jag lever mycket näraverkligheten.I finns nu en byggarbetslöshet på 35 %.I kan byggboomen definitivt inte havarit av den arten att man nu ligger på 1988 årssiffor, utan verksamheten ligger självfallet på ennivå långt under den som rådde år 1988.När det sedan gäller bostadsbyggandet är detmycket enkelt att få ner efterfrågan på bostäder.Det är bara att se till att det blir dyrt och ovisst närdet gäller hur man skall klara finansieringen av sittboende . Då minskar man efterfrågan.Men det är en ekonomiskt betingad minskning avefterfrågan. De fysiska behoven på bostadssektornär ca 30 000 -- 40 000 bostäder om året.Anf. 11 Statsrådet ():Herr talman! Jag var själv i i helgenoch fick en redovisning av läget i , ochdet är en besvärlig situation. Det finns självfalletregionala skillnader, och det finns också anledningatt göra både arbetsmarknadspolitiska ochregionalpolitiska insatser. De ligger i dettaavseende inte på mitt ansvarsområde, och jagtänker därför avstå från att diskutera dem.Rent generellt tycks mena att ettigångsättande av byggande av ungefär 60 000lägenheter, som man räknade med , var20 000 -- 30 000 för många, om man jämför medhans eget antagande. Det betyder att Bengt-OlaRyttar menar att vi i varje fall skall minskabyggsektorn till den nivån. Redan där skapas detproblem inom byggsektorn.Jag vill inte ge mig in i en diskussion om vilken nivåsom kan vara rimlig. Jag kan däremot konstateraatt det är alldeles riktigt att kostnaderna betyderväldigt mycket i detta avseende. Det var ocksåunder en socialdemokratisk regering sombyggkostnaderna åren 1987 -- 1989 steg dubbelt såsnabbt som konsumentprisindex. Det var ocksågenom socialdemokraterna som vi fick enbreddning av mervärdeskatten, något som ocksåledde till en kraftig ökning av bostadskostnaderna.Detta skapade naturligtvis problem, det håller jagmed om.Anf. 12 ():Herr talman! När det gäller byggnivåerna är30 000 -- 40 000 lägenheter det långsiktigabehovet. Det innebär icke att jag tar avstånd ifrånde nivåer som vi så att säga var på väg in i.Jag fick ta del av siffror när det gällerantalet låneansökningar till länsbostadsnämndernaoch de lån som har beviljats. Dessa siffror visaringen minskning, utan de ligger på ungefär normalnivå. Om regeringen grundar sina antaganden omhur byggsektorn ser ut på ett sådant underlag, fårman en klart överdriven uppfattning om hurbyggverksamheten ser ut.Det byggherrarna i realiteten har sysslat med underde senaste två tre månaderna är att stoppa objekt,och det gäller även objekt där man har fått lånbeviljade och varit klara att köra i gång. Man harlagt ner energi på att stoppa dessa objekt, och detslår igenom i verkligheten i arbetslöshetstalen. Detär en mycket säker mätare på branschens kapacitet.Anf. 13 Statsrådet ():Herr talman! Det är naturligtvis regeringens avsiktatt föra den ekonomiska politik jag tidigare taladeom. Det är också vår avsikt att skapa ett system förbostadsfinansiering som är långsiktigt hållbart ochger ett tillräckligt planeringsunderlag för byggandettotalt sett. Det är en självklarhet.Det gäller att se till att inte få den ryckighet ibostads- och byggpolitiken som rådde under densocialdemokratiska tiden. Om man ser på åren1970 -- 1976 varierade byggandet när det gällerantalet nyproducerade lägenheter mellan 109 000ner till 55 000. Det innebar en kraftig fluktuation påinte mindre än 54 000 nyproducerade lägenheter.Under innevarande period har antalet nyalägenheter fluktuerat mellan knappt 29 1986och 60 1991. Det är naturligtvis inte av godoatt regeringen bedriver en sådan planerings- ochregleringspolitik som den socialdemokratiskaregeringen har gjort. Det har skapatgrundproblemen för byggsektorn. Det gäller nu föross att ta oss ur de problemen, och det ärregeringens avsikt att göra det.Anf. 14 ():Herr talman! Jag delar statsrådets uppfattning attdet är alldeles fel när det är stora fluktuationer ibostadsbyggandet. I det avseendet kan jag ocksåkritisera alla tidigare socialdemokratiskaregeringar, men min kritik är naturligtvis oerhörtmycket starkare mot den borgerliga regeringen somgenom en hel rad missgrepp nu har skjutitbyggbranschen i sank.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1991/92:291 om bidrag tillbiogasprojektAnf. 15 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att biogasprojektet i Kungsörmed flera kommuner skall kunna förverkligas.Användningen av biobränslen har en viktig roll iomställningen av energiproduktionen och har flerafördelar från miljösynpunkt. Huvuddelen av debiobränslen som används är skogsbränslen.Biogasens bidrag till energiförsörjningen är än sålänge marginellt. Men det pågår ett omfattandeforsknings- och utvecklingsarbete när det gällerbiogas. I enlighet med den energipolitiskaöverenskommelsen får verksamheten ettomfattande statligt stöd. Det är främst ,dvs. närings- och teknikutvecklingsverket, somadministrerar stödet.Stödet är inriktat både på forskning kringbiogasproduktionen och på praktisk användning avtekniken. Flera pågående projekt baseras pårötning av förbehandlat hushållsavfall. I en annangrupp projekt tar man tillvara metangas som bildasi deponerade sopor. Det är också möjligt attutnyttja andra råvaror för biogasproduktion. Tillhösten kommer det att finnas en anläggning iLaholm för kraftvärmeproduktion med biogas somframställs ur gödsel och slakteriavfall.Gemensamt för de projekt som har fått statligt stödi enlighet med energiöverenskommelsen är att deåtminstone bedöms kunna utmynna i enenergiproduktion som inte ger ekomiska förluster.I de projekt som har fått stöd behöver maninte kalkylera med några kostnader för råvaran.Tvärtom kan man räkna med ersättning för attavfallet tas om hand.Kungsörs kommun har ansökt om statsbidrag till enutvecklingsanläggning för framställning av biogasbaserad på jordbruksgrödor. Ansökningen haravslagits av med hänsyn till destora kostnaderna för projektet. har ännuinte fattat något beslut i frågan. Av kommunensansökan framgår att projektet förutsätterytterligare statliga insatser av bl.a. forskningsmedelframöver.Det finns alltså statliga resurser för att stimulerautveckling av biogasanvändning. Hur dessa medelskall fördelas på olika projekt avgörs bäst av demyndigheter som har specialister på området.Anf. 16 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret. Detta är ju en projektidé eller ettpilotprojekt som kanske kostar ganska mycketpengar. Jag anser att avslaget har gjorts på felaktigagrunder. Om man gör en serieproduktion av ensådan här tillverkning av biogas kan man kanskesänka kostnaden till en tredjedel. Det tragiska äratt det här beslutet inte kan överklagas.När det gäller avfallssidan finns det ingen möjlighetatt skapa någon egentlig produktion av kraft denvägen. Det ger så pass litet, och motsvarandeproduktion skulle kräva avfall från 70 000 hushåll.Man har ett projekt för detta i Helsingör.Detta är ju ett bra projekt ur miljösynpunkt på allasätt. Man kan bevara det öppna landskapet ochman behöver inte odla med hjälp avgödningsämnen. Det är självförsörjande på denpunkten. Man behöver inte använda några giftereftersom man har mycket klöveri och den drar ner kvävet och kväver ogräset.Man förbättrar faktiskt jordarna utan att tillföranågon konstgödsel eller något gift.Projektet ligger helt i linje med beslutet om svensktjordbruk. Det är alltså ett hundraprocentigt slutetkretslopp. Därför finner jag det mycket angelägetatt ett sådant projekt kommer till stånd.Anf. 17 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag delar bedömningen att det ärintressant med olika typer av projekt. Jag harförstått att de kalkyler som har gjorts ändåredovisar högre kilowattkostnader än vad man fårvid t.ex. förbränning av motsvarande mängdbiologiskt material. Det är väl en av de faktorersom är litet bekymmersamma i de härsammanhanget. Det beror kanske delvis också påatt verkningsgraden i ett biogasprojekt är någotlägre än när det gäller förbränning.NUTEK har en möjlighet att bedöma dettaytterligare. Jag utgår från att man då tar hänsyn tillrelevanta faktorer.Anf. 18 ():Herr talman! Avslaget har ju kommit frånnaturvårdsverket. Det vore mycket bra om olikaenheter verkade mot samma mål och attnaturvårdsverket och arbetade åt sammahåll. Det vore bra om jordbruks-, miljö- ochenergipolitik också arbetade åt samma håll.När det gäller det öppna och fina landskapet kringKungsör är det mycket angeläget att det hållsöppet. Det är stor risk för att det inte kommer attfå vara så.Anf. 19 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill bara understryka att det finnsmånga möjligheter att gå fram. Biogasjäsning ärinte den enda, utan det finns även andra sätt attproducera energi på jordbruksmark. Både deenskilda aktörerna på marknaden och samhälletbör naturligtvis sträva efter att få en mångsidighet ide här sammanhangen. Jag hoppas att man skall tahänsyn till detta även här.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1991/92:290 omcitytunnelprojektet i MalmöAnf. 20 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att aktivt medverka till ettgenomförande av citytunnelprojektet i innebär att den järnvägstrafiksom kommer att gå via Öresundsförbindelsenansluts till det svenska järnvägsnätet vid MalmöCentral genom en tunnel under Malmö.Kostnaderna för projektet har mycket översiktligtberäknats till mellan fyra och fem miljarder kronor.Förslaget om en citytunnel presenterades isamband med att den av den förra regeringentillsatte trafikförhandlaren för Malmöregionenrapporterade sitt arbete . Eftersomdet inte fattats något beslut omÖresundsförbindelsen kunde förhandlaren inte ialla delar slutföra sitt arbete. När nu riksdagenbeslutat om en har trafikförhandlarenfått ett förnyat uppdrag att slutföra sinaförhandlingar i . Detta arbete skallrapporteras till regeringen den 15 mars 1992.Banverket arbetar med fördjupadestudier av citytunnelprojeket och desssamhällsekonomiska lönsamhet. Man arbetarockså med alternativa förslag som skulle kunnaminska projektets totalkostnad.Det pågår således ett omfattande arbete på flerahåll med att utreda och värdera nyttan av encitytunnel för järnvägstrafik genom Malmö.Tredje vice talmannen konstaterade attfrågeställaren ej var närvarande i kammaren ochförklarade överläggningen avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:293 omflygsäkerhetenAnf. 21 Kommunikationsminister ():har frågat mig om regeringen avseratt föreslå några åtgärder för att effektivisera detsystem som skall garantera flygsäkerheten.Luftfartsverket är ansvarig myndighet för den civilaflygtrafiksäkerheten i . Regeringen harbemyndigat verket att utfärda föreskrifter. Verkethar även tillsynsansvar medan flygföretagen ochövriga marknaden har det verkställande, dvs. detoperativa ansvaret.I praktiken är det luftfartsinspektionen somfastställer principer för egenkontroll påflygmarknaden. ställer alltsåkrav på hur olika verksamheter skall lägga upp sittflygsäkerhetsarbete. Det gäller både flygföretagoch underhållsverkstäder m.fl.De bestämmelser som finns när det gäller isbildningsäger att flygplanet skall vara fritt från is och snöföre start. Det åligger flygbolaget att se till att såsker genom att utfärda instruktioner ocharbetsrutiner.Orsaken till olyckan i är inte klarlagdeftersom inte är färdig medsitt arbete. Någon rekommendation till åtgärderfinns alltså inte . följeremellertid utredningen och kan vidta åtgärder ävenunder hand om luftfartsinspektionen finneranledning till detta. Tillverkarlandets myndigheterhar ett ansvar för att gå ut med direktiv vid enolycka eller vid andra incidenter. Operatörernaskall automatiskt följa sådana direktiv.För närvarande finns det dock enligt minuppfattning inte något skäl att ta initiativ till någonändring av det säkerhetssystem och de rutiner somgäller. Under alla omständigheter avvaktas.Flyget är trots allt det säkraste transportmedlet,och SAS är ett av de säkraste flygbolagen i världen,enligt tillgängliga uppgifter.Anf. 22 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret.Jag vill från början säga att jag inte tror att SAS harlägre flygsäkerhet än andra bolag. Jag instämmerockså i att man från sida inteär klar när det gäller . Som tidningsläsarefår man emellertid intrycket att det finns någonsvaghet i hela tillsynsverksamheten. Enligt vad mankan läsa tillåts t.ex. SAS tillämpa svagare rutinervid s.k. avisning och i försöken att upptäcka s.k.klaris, trots att man i andra länder har meranoggranna rutiner, tillverkaren harrekommenderat noggrannare rutiner och en radincidenter har inträffat.Det finns en risk för att återkopplingen mellanbolagen och luftfartsinspektionen och denskandinaviska luftfartstillsynen inte är tillräckligtutvecklad och stark för att man skall kunna hakontroll över att flygbolagen verkligen följer sinaåligganden enligt det nuvarandesäkerhetssystemet. Det är riktigt att flygbolaget harhuvudansvaret för säkerheten. Men man haröverlåtit mycket av självkontrollen på bolaget.Vi vet att bolagen på grund avkonkurrenssituationen -- den konkurrens somregeringen anser önskvärd och snarare bör öka änminska -- söker efter alla möjligheter att sparapengar. Det finns en risk att bolagen själva drar nedpå sina kostnader.