prot · GF09127 · 1992-06-09 00:00:00 — Men närdet gäller tidpunkten för ikraftträdandet av dettabeslut har faktiskt kommit med ettkonkret förslag om att man skulle uppskjuta dethela ett år.Vi trodde att kunde vara inne på sammalinje, eftersom i en diskussion inte ens villeatt skulle ta ställning till ikraftträdandetutan att regeringen skulle återkomma till det. Menäven i det fallet blev det politik somtill slut avgjorde och som ledde till att det blev den1 som skulle gälla. Men varför har maninte ens kunnat diskutera alternativa förslag när detgäller ikraftträdande?Vi från tycker att det är viktigt att hakvar kravet på bidrag till konstnärlig utsmyckning.Det har vi tidigare talat väldigt mycket om. Vi villha kvar och vidga ramen för fukt- ochmögelfonden. Vi vill ha kvarungdomsbostadsstödet. Vi anser att bosparandeskall vara möjligt även inom allmännyttan och intebara inom nuvarande bosparande.Herr talman! Jag instämmer i de flestasocialdemokratiska reservationer. Imeningsyttringen har jag markerat vilkareservationer som ställer sig bakom.Jag hänvisar även till den meningsyttring som jaghar fogat till bostadsutskottets betänkande 23.I denna debatt skall vi behandla ävenbostadsutskottets betänkande 25 som gällerbostadsbidragen. Där har vi från Vänsterpartiettagit upp frågan om behovet av bostadsbidrag vidskilsmässa. Den borgerliga majoriteten brukar ju ialla möjliga andra sammanhang tala vitt och brettom familjens betydelse och värna om barnen, osv.Skulle det inte ha varit ett bra exempel att visa påbarnens behov av båda föräldrarna efter skilsmässaatt ge möjlighet för båda föräldrarna att ha tillgångtill bostadsbidrag för att kunna umgås med sinabarn betydligt mer än vad många skilda personergör? Jag undrar därför varför varken den borgerligamajoriteten eller Socialdemokraterna kunde gåmed på det förslaget.En annan viktig fråga för alla som är intresseradeav bostadspolitik är frågan om bostadsbidrag tillpersoner av samma kön som är sammanboende.Alla vi som sitter här i vet vilken orättvisasom drabbar två personer av samma kön sombor tillsammans jämfört med ett par bestående aven man och en kvinna. Vi har fått all information iärendet, så det är inte detta som saknas. Trots detväljer majoriteten, inte bara den borgerligamajoriteten utan även Socialdemokraterna, attskjuta frågan framåt. Det har jag mycket svårt attförstå.Det finns en alldeles utmärkt folkpartimotion ifrågan. Jag undrar naturligtvis varför kan tänka sig att ställa sig bakom sitt eget partismotion, även om det inte är en partimotion. Jagundrar även varför Socialdemokraterna i dennafråga inte kunde tänka sig att ta ställning. Detinnebär ju bara att skjuta frågan framåt närSocialdemokraterna hänvisar till den kommitté somarbetar med partnerskapsutredningen. Vi vet attdet är mycket osäkert om denna kommitté överhuvud taget kommer att beröra frågan ombostadsbidrag. Därför är det en ren skenmanöveratt hävda att man skall skjuta frågorna framåt.Såvitt jag har förstått har utskottet i sak redantidigare varit på det klara med att ett sådant beslutborde fattas. Jag har därför mycket svårt att förstådetta. Det borde rimligen finnas kritik inomsamtliga partier på denna punkt. Jag är förvånadöver att resp. partiledning har fått styra den.Herr talman! vill jag återgå till det som jagbörjade med, nämligen skolavslutningen somnärmar sig även här i . Jag skall fortsättaatt försöka vara pedagogisk och inte bara sättaunderbetyg, eftersom jag tycker ganska illa ombetyg. Jag skulle till den borgerliga majoritetenvilja säga att det inte är bra att vara för snabb,eftersom man faktiskt kan slarva ordentligt. Det ärvad regeringen har gjort, milt uttryckt. Den harslarvat ifrån sig en fråga som är så pass viktig föralla som bor i vårt land, nämligen hur man skallbevara en social bostadspolitik.Jag skulle till den borgerliga majoriteten även viljasäga att det inte är bra att jämt försöka jobbaensam. För det mesta blir det ett mycket bättrejobb om man är några stycken som tänkertillsammans. Denna utredning och dettabetänkande har visat att en persons arbete inte harlett till den ideala slutsats som man från regeringenssida säkert trodde. Tvärtom hade det säkert blivitmycket bättre om en parlamentarisk utredninghade arbetat med frågan. Jag hoppas att mankommer fram till det så småningom.Slutomdömet för min del är att det är omöjligt attvara positiv till regeringens förslag ochmajoritetens arbete som helhet. Det är enavrustning av den sociala bostadspolitiken sompågår och som man vill få till stånd, därmarknadshyror skall införas och där plånbokensstorlek skall avgöra om man har råd attbo eller inte. vill utveckla densociala bostadspolitiken, inte avveckla den.Det mest positiva som går att säga till regeringen äratt skicka med en gammal schlager med SvenIngvars som ni säkert kan och som börjar påföljande sätt: Börja om från början, börja om pånytt.Anf. 61 () replik:Herr talman! tog i sitt anförandeäven upp bostadsbidragen och det förslag som harbehandlats i en folkpartimotion om att ocksåpersoner av samma kön skall kunna fåbostadsbidrag. Samtliga andra partier utomVänsterpartiet har ställt sig bakomutskottsmajoriteten, som anser att man med tankepå att en parlamentarisk utredning utreder fråganom registrerat partnerskap skall avvakta. Vi harockså uppfattningen att om denna utredningkommer fram till ett förslag som sedanställer sig bakom, dvs. att man inrättar någon formav juridisk samlevnadsform för personer av sammakön, blir en logisk följd då att man ser över ävenandra lagar som har anknytning till detta.Jag anser, i likhet med utskottet i övrigt, att dettaär en logisk konsekvens. Därför har denna enskildamotion avstyrkts.Anf. 62 () replik:Herr talman! Först vill jag för tydlighets skull sägaatt jag yrkar bifall till de yrkanden frånVänsterpartiet som finns i bostadsutskottetsbetänkande 25. Det gäller de frågor som vi här hardiskuterat.Till vill jag säga att jag vet att manhävdar att man måste vänta påpartnerskapsutredningen. Men det är inget giltigtskäl. kan personer som inte lever underäktenskapsliknande former få uppbärabostadsbidrag gemensamt. Det vet vi alla om.Syskon som är av olika kön kan få bostadsbidrag tillgemensamt hushåll. Men två män eller två kvinnorsom lever tillsammans kan inte få det. Detta äringen fråga som man behöver inväntapartnerskapsutredningen för att fatta beslut om.Det går mycket väl att fatta detta beslut. Deninriktningen och politiska uppfattningen har jagförstått att bostadsutskottet har gettuttryck för. Det innebär bara att man skyller ifrånsig. Det går att fatta beslut nu om man vill.Anf. 63 () replik:Herr talman! Denna utredning arbetar ochkommer snart att vara färdig med sitt betänkande.Jag tycker, därför precis som jag anförde på ettutskottssammanträde då varnärvarande, att det är riktigt att vänta tillsutredningen är färdig och vi har ett förslag. Omdetta skulle gå igenom i finns detsäkerligen flera lagar som i konsekvens därmed börförändras.Sammanfattningsvis tycker jag att detta är ettriktigt sätt att behandla motionen på.Anf. 64 i (nyd)replik:Herr talman! sade: Börja om frånbörjan, osv. Kritisera kan man alltid göra oavsettvad som har hänt, om man drar lärdom av saker.Men är det något som man inte skall börja om frånbörjan med så är det bostadspolitiken. OskarLindkvist sade också mycket riktigt att vi har lärtoss en hel del på vägen. Vi skall därför inte göra omsamma misstag en gång till.Samtidigt vill jag säga att mycket som är bra ocksåhar gjorts inom bostadspolitiken. Det hoppas jagframgick av mitt anförande. Men man måste jualltid kunna kritisera.Det sades att staten tog ansvar i och medräntelånen, men det är precis tvärtom. Först harman skapat ett beroende och en karusell medskatter och bidrag som har lett till rundgång.Därifrån övervältrar man mer kostnader till deboende, visserligen på , men dock, för attspara pengar åt staten, utan att ta tag i degrundläggande problemen. Det tycker i alla fall intejag innebär att man tar något stort ansvar.Eva frågade vidare varför vi inte ladefram ett eget förslag. Jag talade om detta i mittanförande. Vårt förslag låg ganska näraregeringsförslaget. Att hålla på att peta med någonprocent hit eller dit anser vi inte vara såmeningsfullt när den stora faktorn och det som detverkligen hänger på är hur vi skall få bukt medräntekostnaderna. Vi anslöt oss därför tillregeringens förslag för att ge en signal ut tillmarknaden att det i varje fall finns en enighet omdet förslag som har lagts fram.Anf. 65 () replik:Herr talman! i vill jagbara svara att jag tror att det är bra med ett systemsom kan minska statens kostnader förbostadssubventioner. Det var bl.a. räntelånetssyfte. Men man skulle göra det på ett sådant sätt attdet var fördelningspolitiskt acceptabelt. Det som ärkruxet är att få fram ett sådant system. Jag tror inteatt vi kan fortsätta att höja statens kostnader försubventioner mycket mer än vad som görs i dag.Men när detta görs måste det ske en riktigfördelning.Sedan till frågan om att börja om från början ellerinte. Jag tror inte att man skall börja om , när man började med en socialbostadspolitik. Där har vi i stort sett varit mycketframgångsrika trots att det finns en del brister. Detär i den borgerliga bostadspolitiken man skall börjaom från början. Man har misslyckats med att tafram ett förslag som vinner brett stöd och som kanvara fördelningspolitiskt acceptabelt.Det är den borgerliga regeringen och denborgerliga majoriteten som måste börja om frånbörjan. Men man måste också se till att det blir enbred lösning, så att man inte efter nästa val, om denborgerliga sidan förlorar, måste riva upp beslutetoch starta på nytt. Det är dags att nu försöka få tillstånd en bred lösning.Anf. 66 i (nyd)replik:Herr talman! Det var ju fint att vi i varje fall inteskulle gå tillbaka så långt i tiden. Men fortfarandekvarstår problemet med räntelånen. Jag tog inteupp det i mitt första anförande, eftersom förslagetså att säga är bortröstat och knappast kommer påtal.Visst minskar statens utgifter, men det skjuter juöver kostnaderna på de boende utan att man tar tagi problemen. Med regeringens förslag försöker manatt ta tag i problemen. Sedan finns det mycket somåterstår. Det vill jag vara den första att säga. Menvi räknar med att det kommer förslag i höst.Det är viktigt att man pressarkostnaderna och inte i stället eldar på. Det gör maninte med räntelånen.Anf. 67 () replik:Herr talman! Det finns naturligtvis också problemmed räntelånen. De har vi diskuterat förut och merutförligt än vad vi nu kan göra. Jag anser atträntelånen är ett förslag som skall vara med omman diskuterar andra alternativ. Hyresgäströrelsenhar drivit frågan om en annan typ avfastighetsbeskattning, och det finns ytterligareförslag.Vänsterpartiet menar att man måste se till alla deförslag som finns och försöka föra en konstruktivdebatt om dem. Där finns naturligtvis räntelånensom en viktig del. Men eftersom vi vet att detförslaget har fallit, är det inte det enda förslaget. Viär villiga att även diskutera andra sätt att reformerabostadspolitiken i framtiden.Anf. 68 ():Fru talman! i efterlyste enbred dialog i den bostadspolitiska debatten. EvaZetterberg hade ungefär samma tema, nämligen attpositivt pröva de förslag som läggs fram ochdiskutera dem. Jag vill gärna instämma i detta. Jagtycker att det är viktigt att föra en bred dialog.Från sida är vi alltid öppna för enbostadspolitisk debatt och en diskussion om bredalösningar. Det har varit vår utgångspunkt såvälinom regeringskretsen som i utskottet när vi hardiskuterat de bostadspolitiska frågorna. Detkanske också är en av orsakerna till att utskottet idetta betänkande föreslår tre tillkännagivanden tillregeringen och ändrar i regeringsförslagen.Mot denna bakgrund är jag också litet förvånadöver anförande. Han målar uppen bild som jag inte alls känner igen i de förslag somvi nu skall behandla. Han säger att de är renamoderatförslag, och sedan argumenterar han emotdem. Han frågar bl.a. när vi i visste att viskulle ställa upp på marknadshyror. Jag villförsäkra att det inte finns någraförslag om marknadshyror i det betänkande som vinu behandlar. Vi i kommer att stå fast vidden uppfattning som vi tidigare haft i vårt parti närdet gäller begreppet marknadshyror.Förslaget i betänkande BoU23 om förändraderegler för statens stöd till bostadsfinansieringeninnebär en omläggning av bostadspolitiken. Mendet är inte den omläggning eller det systemskiftesom socialdemokraterna och att utmåla. Syftet med de nya förslagen tillbostadsfinansiering kan kort sammanfattas i fyrapunkter.För det första skall den okontrolleradekostnadsutvecklingen i byggandet och boendetbrytas.För det andra genomförs förenklingar iregelsystemet som styr byggandet och boendet föratt snabba på byggprocessen och pressa kostnader.För det tredje skall det framtida byggandet ochboendet utgå från de boendes egna behov. Det ärde boende själva som bäst vet hur deras boendeskall utformas. Det är de boende som i störreutsträckning skall kunna påverka kostnader ochutformning av sitt boende, inte myndigheterna,byggaktörerna och administratörerna.För det fjärde syftar förändringarna till att på siktnå lägre kostnader för boendet både för denenskilde och för staten.Det nya bostadsfinansieringsförslaget gäller enbartnyproducerade hus. De redan befintliga husen fårbehålla det nuvarande systemet.Förändringarna skall ske med bibehållna socialamål. En omläggning i förslagens riktning är enförutsättning för att det skall vara möjligt även förbetalningssvaga hushåll att också kunnabo bra i villa eller lägenhet. Kan vi inte bryta denokontrollerade kostnadsutvecklingen som densocialdemokratiska bostadspolitiken lett till, har vii framtiden, , mycket småmöjligheter att värna de sociala målen ibostadspolitiken.Det som Socialdemokraterna nu ägnar sig åt är enskrämselpropaganda och ett försök att döljamisslyckandet att med den egna politiken stärka desociala målen i bostadspolitiken.Kostnadsutvecklingen under socialdemokratisktregeringsinnehav medförde att inte alla längre kanefterfråga de nya dyra lägenheterna. Det är juverkligheten. Lägenheterna har fått stå tommatrots att bostadsbristen inte är hävd, just på grundav att folk inte längre har råd att bo där. Därmedökar segregationen.Detta har skett trots att subventionerna har ökatmycket kraftigt. Socialdemokraterna har sprättat utstatliga pengar till alla utan urskiljning. Undernamnet ''generell välfärdspolitik'' är det de rika ochde som har haft råd att bygga stort och dyrt som harfått mest. De har kunnat kapitaliserasubventionerna och har gjort sig stora förtjänsterpå skattebetalarnas bekostnad.Aldrig i historien har så storaförmögenhetsomfördelningar skett i vårt land frånkapitalsvaga grupper till kapitalstarka som inombostadssektorn med socialdemokraternas 80-talspolitik. Av de 29 miljarder som förra åretutbetalades i räntebidrag gick till av allahushåll. Det är bara ett exempel som visar hur felvi har hamnat. Det är detta som hotar de socialamålen och ingenting annat, och det är det som vi nuskall försöka att ändra på. Men då sägerSocialdemokraterna nej, utan att ha någotalternativ att komma med.På den här punkten är debatten verkligenavslöjande. Den avslöjar att Socialdemokraternainte längre tror på sitt eget förslag om räntelån.Verkligheten har gjort att de tvingats att inse atträntelånen är helt omöjliga att införa i detrealränteläge vi nu har. Deras huvudförslag är nuatt en parlamentarisk utredning tillsätts, som skallutforma ett nytt system. Endast till dess skallräntelånen införas tillfälligt. Det är avslöjande. Ommajoriteten skulle följa den linjen skullevillervallan och osäkerheten blitotal om vilka regler som skulle gälla för byggandetsoch boendets finansiering, och vi skulle få fortsattstagnation på byggmarknaden.Om man saknar konkreta förslag om hur ettlångsiktigt system skall utformas, såsomSocialdemokraterna och gör ,borde man tala med litet mindre bokstäver när mankritiserar de förslag som har lagts fram och skyllerbl.a. för att inte kunna påverka denbostadspolitiska utvecklingen och att svika debostadssociala målen.Är det bostadspolitisk nedrustning när manundanröjer en politik som lett fram till detkostnadsläge som vi har haft i boendet ochbyggandet och som har gett såorättvisa förmögenhetsomfördelningar? Så ser intejag det.Vi vill från sida vara med och förändra såatt det skall vara möjligt för alla att kunna bo braockså . Bostaden är en viktig del avgrundtryggheten och välfärden. Samhällets stöd föratt garantera denna välfärd måste ges på ett rättvistsätt. Det är det som har styrt oss när vi har utformatvåra förslag både självständigt och tillsammansmed andra partier.Från sida presenterade vi mycket tidigt etteget förslag till ny bostadsfinansiering. Det utgickfrån tre viktiga huvudprinciper.Den första principen innebar att stödetbegränsades till en normalbostad. Det uteslöt stödtill stora och dyra lösningar. Kostnaderna utövernormalstandard skulle den enskilde själv få stå för.Den andra principen var ett stöd som utgårenhetligt efter schablon lika till alla bostäder.Den tredje principen var att bostadssektornförutsattes bära sina egna kostnader genom enomfördelning av kostnader mellan nya och äldrehus. Det skulle ske med hjälp av räntebidrag till nyahus, som finansieras med fastighetsskatt på äldrehus.Det här var alternativ när tankarna omdet nya räntelånesystemet tog fart. Det var ettförslag som fick bred uppslutning i denbostadspolitiska debatten. Socialdemokraternahade möjlighet att välja alternativ tilllösning. Men man valde bort det och gjorde uppmed om räntelånen, som inte ärmöjliga att genomföra. När Socialdemokraternaskyller för att svika de socialabostadspolitiska målen, borde det snarare utgöraen förebråelse för man att har hoppat i galen tunna.Är det som vi nu diskuterar och skall fatta beslutom enbart moderat politik? Vad finns med och vadär annorlunda i det förslag som har lagts fram iförhållande till vad har sagt?Begränsning av stödet till normalbostad finnsmed -- likaså enhetssubventionen efter schablon.Räntebidragen finns kvar -- likasåfastighetsskatten. Skillnaden är att räntebidrag ochfastighetsskatt inte knyts samman i en fond såsom icenterförslaget. Det som är nytt är konstruktionenav räntebidragen så att systemet blir merräntekänsligt och att räntebidragen inyproduktionen avvecklas så att neutralitetråder mellan hyresrätt och äganderätt.Genom att de boende direkt påverkas avförändringarna på räntemarknaden, skapasincitament för de boende att ekonomiskt bete sig påett sådant sätt att de medverkar till att hålla nereräntor och inflation. Det är detta som är nytt, ochdet är bra.Avvecklingen av räntebidragen till det sommotsvarar avdragsrätten för låneräntor iägarsituationen fanns däremot inte med i Centernsförslag. Det är det som Socialdemokraterna ochandra nu ondgör sig över och försökermisstänkliggöra för och skrämmahyresgäster och andra boende med.Men det finns en kontrollstation inlagd om tre år.Centern har slagits för att få dit den, för att manskall veta att man klarar en avveckling så att delångsiktiga målen inte går förlorade.Skulle det visa sig att det inte går att klara enavveckling med bibehållna mål får man avbrytaeller gå långsammare fram. Men dengrundläggande uppbyggnaden avfinansieringssystemet behöver inte förändras. Detär en stor fördel.Det som skall revolutionera kostnaderna ärbegränsningen av stödet till normalbostad,enhetligheten efter schablon ochräntekänsligheten. Det skapar motiv för denenskilde att få ut så mycket som möjligt av varjeinsatt krona i byggandet och boendet. Jag tycker attdet är värt ett ärligt försök.Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan i samtliga moment och avslag påsamtliga reservationer och särskildameningsyttringar.Anf. 69 () replik:Fru talman! försökte i sitt inlägg attsvara på den kritik som ochSocialdemokraterna har riktat om att Centernskulle vara nöjd med den moderata politiken ochfördelningspolitiken.Mitt omdöme är att nöjer sig med litet ochhar små anspråk på att påverka politiken. I storadrag missgynnar ju detta helt klart de som kommeratt få höga boendekostnader i nyproduktionen iframtiden. Bl.a. missgynnar detta de ungdomarsom har svårt att komma ut på bostadsmarknaden.Risken för att nyproduktionen kommer att minskai omfattning är också mycket överhängande. Alladessa problem är fortfarande olösta i förslaget.Jag fick inte heller svar på min fråga riktad till AgneHansson om fördelningspolitiken. Om nu hyrornakommer att höjas katastrofalt mycket, som det serut i förslaget, hur tänker regeringen kompenseralåginkomsttagarna? Kommer man att höjabostadsbidraget, socialbidraget och göra andrainsatser så att folk fortfarande kan bo hyggligt?Jag tycker att det när talar ombostaden som något viktigt framkommer en klarnyansskillnad jämfört med när vi ochSocialdemokraterna talar om bostaden som ensocial rättighet -- i likhet med utbildning, vård osv.Är det bara något viktigt och inte en social rättighetatt kunna bo bra?Jag tycker att inlägg visar attCentern försvarar något som man har svårt attförsvara. Det är som helt har styrtomläggningen av bostadspolitiken, och det tillstårAgne mer eller mindre.Anf. 70 () replik:Fru talman! Det är klart att man alltid harambitionen att kunna påverka politiken så mycketsom möjligt. Jag kan naturligtvis hålla med om attom vi i hade lagt fram förslaget hade detsett helt annorlunda ut. De förslag vi har haft harinte varit hemliga. Vi var det enda parti sompresenterade och gick ut i valrörelsen med ettheltäckande förslag till bostadsfinansiering.Det är klart att man kan vara orolig och att man kanmåla upp en massa ''om'', som ochandra gör. Men det finns inga bevis för att detkommer att bli så. Beskeden ombostadsfinansieringen är givna, och det har visat sigatt husförsäljningarna har kommit i gång ganskasnabbt den senaste månaden. Där finns 1 000 färrearbetslösa på byggmarknaden , osv.Man skall vänta litet grand med att måla upp alladessa ''om'', som om det skulle vara en katastrofsom skall inträffa.Självfallet skall fördelningen av bostadsstödet skerättvist. Det finns betydligt mer att önska än vadsom har varit fallet . Utgångspunkten är juockså, och det är det vi skall stämma av vidkontrollstationen, att räntor, byggkostnader ochskattesänkningar har skett på ett sådant sätt att dettotala utfallet för familjeekonomin inte försämras.Det är en linje som vi i har drivit med storframgång.Om vi hjälps åt att föra en konstruktiv debatt, istället för att skrämma och anta en mängd sakersom vi inte vet något om, tror jag att vi kanske kanfullfölja den linje som slog in på iinledningen av hennes anförande.Vi gagnar inte utvecklingen för ett bra boende ilandet om vi bara målar upp skräckbilder utan attkonstruktivt medverka till förändringar. Vi iCentern har valt den andra vägen.Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag kan tillstå att harrätt, så till vida att har försökt att påverka,till skillnad från kds, och Ny demokrati,som inte på något sätt verkar ha intresserat sig föratt få igenom några som helst förändringar. Mendet kan inte räcka.Jag målar inte upp någon skräckbild av hur detkommer att bli. Vi vet att problemen ärstora. Vi känner till exempelvis arbetslösheteninom byggbranschen. Det är mycket överraskandeatt tydligen förfogar över helt andrasiffror. Jag har fått signaler frånByggnadsarbetareförbundet och andraorganisationer om att byggarbetslösheten inte harvarit så hög i vårt land . Men det ärintressant om har andra siffror attge.Jag skulle också vilja skicka med en annan typ avkritik, som kommer från andra än minahuvudsakliga källor. Det är några för AgneHansson kanske intressantare personer. Det ärIngemar och , som har skrivitRiv bostadspolitiken!. Där skrivs följande, somgäller avvecklingen av en social bostadspolitik:''Men när en reträtt förbereds måste den planerasmer omsorgsfullt än expansionen. Det sägs omNapoleon att den enda strategi han systematisktövade med sina generaler var återtåget -- det ansågssvårare än alla andra moment.