prot · GG0937 · 1992-12-03 00:00:00 — Där ingår bl.a. entidigareläggning av snabbtågsanpassning påOstkustbanan.Banverket arbetar med att anpassa delar avOstkustbanan för högre hastigheter, och det arbetetkan fortgå t.o.m. med nu tilldelade medel.Beträffande delen --anser jagatt det är av stor vikt att utbyggnaden avOstkustbanan och mellan ochEnånger kan samordnas. Jag har därför givit Ban-och Vägverken i uppgift att redovisa hur ensamordning av planering och utbyggnad skallkunna ske. Genom en sådan samordning kommerkostnaderna att minska med minst 100 miljonerkronor.Jag vill också nämna att det pågårett intensivt arbete i regeringen med att finnalösningar för finansieringen av de angelägna väg-och järnvägsprojekt som ännu inte är finansierade.Jag avser att återkomma till detta ibudgetpropositionen och i det samlade underlagbeträffande investeringsplaneringen somregeringen kommer att presentera för riksdagenvåren 1993.Anf. 123 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret, samtidigtsom jag konstaterar att det tyvärr var ganska diffustoch inte riktigt så konkret som vi hade hoppats på.Arbetslösheten är ett stort problem. Den äromfattande och den har drabbat alla yrkesgrupper.Den är dessutom i allra högsta grad en bitterverklighet i alla samhällen runt om i landet, inteminst hemma hos oss i . Det är enverklighet som gör att vi som företrädare för vårtlän envist och målmedvetet fortsätter att debatteraoch kämpa för våra projekt.De samordningsvinster som en start för de bådaprojekten snabbtåg på ostkustbanan, frånStockholm till , och en upprustning ochbreddning av skulle innebära är egentligeninte några nya siffror. Men de är bra och de ärverkliga. Därför vill vi också att projekten skallkomma till skott.Vi vet att de projekten tillsammans skulle ge vårtlän drygt 2 000 arbetstillfällen. 2 000 människorskulle slippa understöd och beroendet av bidragfrån samhället. 2 000 människor skulle i stället geskatteintäkter till statskassan. Framför allt skulle2 000 människor till stora delar återvinna stolthetenöver att vara delaktiga i samhällsbyggandet.Projekten skulle korta avstånden för oss inomlänet. De skulle förbättra våratransportmöjligheter. De skulle också kortaavstånden mellan och andra regioneravsevärt. Det är viktigt för hela landet. Nyainternationella närmanden, svagare nationellagränsdragningar, större öppenhet, gemensamtansvar och arbete mellan regioner och länderinnebär möjligheter. Men det ställer också krav påde strukturer som finns i dag.För att och de övriga Norrlandslänenskall kunna haka på utvecklingen och kunna varakonkurrenskraftiga krävs det att infrastrukturenfungerar. Det måste vara möjligt för människor attbo och verka där de trivs och känner sig hemma.Det måste finnas möjligheter för företag och förnäringsliv att bedriva sin verksamhet också utanfören storstadsregion med alla dess möjligheter.Därför är det nödvändigt att man kommer i gångmed arbetet. Det är viktigt för hela landet.Det finns skillnader i infrastrukturen inom landetsom avgör våra möjligheter att vara starka ochsjälvständiga. Hela skall leva, lovade deborgerliga partierna före valet . Vi harännu inte märkt något konkret av det vallöftet iGävleborgs län; inga nya satsningar, inga storainvesteringar, inga tecken till framtidstro frånstatsmaktens sida.Kommunikationsministern hänvisar i sitt svar tillatt fem av Norrlandslänen under det senaste åretfaktiskt har fått sig tilldelat investeringspengar,nästan , fördelat alltså på femlän, i glesbygdsområde och med landets absolutallra högsta arbetslöshet. Det handlar inte omnågra stora projekt, som ger långsiktiga lösningar.För oss i har det handlat om en bro. Detborde ha varit mer, för detta är viktigt. Det är enfråga som statsmakten måste ha ansvar för.Självklart måste det vara offentliga pengar somsatsas på så här stora projekt, i precis som ialla andra länder som vill hänga med i utveklingen.Det ligger inte bara i mitt intresse attinfrastrukturen fungerar i mitt hemlän, iGävleborg. Det borde lika mycket ligga ikommunikationsministerns intresse att hela landetfaktiskt har broar, vägar och järnvägar somfungerar.Enligt regeringens egna beräkningar måste vi underår 1992 låna för attbetala ut kontantstöd och understöd till våraarbetslösa. räknar regeringen med attsumman kommer att vara ungefär 20--25 miljarder.Det är mycket pengar. Är det inte bättre,kommunikationsministern, att framöver lånapengar till investeringar och till att skapa jobb, istället för att låna för att kunna betala ut bidrag?Mina konkreta frågor till statsrådet är: Vilka planerhar regeringen för då det gällerinfrastruktursatsningar ? Hur tänkerregeringen följa upp beslut om atttidigarelägga en upprustning av ostkustbanan? Hurser kommunikationsministern på att det faktisktfinns avgörande skillnader i landet då det gällerstandarden på våra vägar, järnvägar och broar?Det är viktigt för hela landet att de här projektenkommer i gång. De innebär att näringslivet stärks,att de lokala arbetsmarknaderna vidgas och att vårtlän och hela södra blir intressant igen.Det skulle innebära att tillgängligheten till högreutbildning ökar och att miljön och trafiksäkerhetenförbättras. Är kommunikationsministern bereddatt ställa upp på det?Anf. 124 AXEL ():Herr talman! Den pågående krisen i , somförstärks av en lågkonjunktur som också omfattarden övriga industrivärlden, drabbar mycket hårtskogslänen i allmänhet, och isynnerhet.Det är, vilket redogjorde för,en utomordentligt besvärlig situation på vårarbetsmarknad. Vi har tillsammans medNorrbotten landets högsta arbetslöshet totalt sett.Vi har den högsta ungdomsarbetslösheten och denhögsta byggarbetslösheten. Det är klart attregeringen har ett stort ansvar för det som sker,eller snarare ett ännu större ansvar för det som intesker på svensk arbetsmarknad i dag.Självklart kan ingen lasta regeringen, och det skallinte jag göra heller, för den internationellalågkonjunkturen. Däremot reagerar jag och andramot den passivitet som regeringen har visatupp när det gäller åtgärder för att lindra krisensskadeverkningar för landets medborgare.Herr talman! Ända sedan blev ministeroch chef för i fjolhöst har vi socialdemokrater från haftåterkommande diskussioner med statsrådet om deför länet betydelsefulla investeringssatsningar somUlrica har berört. Dessutom har vibokstavligt talat dammsugit vårt län för att hittalämpliga projekt inom kommunikationsområdet,men också på andra områden. Det har resulterat iväl underbyggda förslag, som är projekterade ochklara att sätta i gång med kort varsel.Förutom inom kommunikationsområdet har vi,genom ett nytt ROT-program, en nödvändigupprustning av VA, skolor och bostäder på gång,vilket faller inom annat departement.Sammantaget med kommunikationssatsningarnaskulle det betyda nödvändiga insatser för attnedbringa arbetslösheten i länetsbyggnadsarbetarkår, där , nästanhälften, står utanför den ordinariearbetsmarknaden och var tredje är arbetslös.Vad gör då kommunikationsministern inom sittfögderi? Svaret till tyder på attpannan läggs i djupa veck, vilket har skett tidigareockså. Kommunikationsministern ägnar mestatiden åt att försvara sig med att planering pågår.Det håller inte, . Det finns redan, bådei vårt hemlän och i andra skogslän, objekt som ärklara att sätta i gång.Herr talman! Det har tidigare talats om de storaflaggskeppen på investeringssidan i vårt län och isödra , ostkustbanan för snabbtåg ochmotorvägsstandard på . Men det finns mångasmå, lika angelägna projekt. De mindre vägarna iskogslänen är i stort behov av upprustning, inteminst hos oss. Därför är det bra att regeringen haraviserat en satsning på . del uttalanden från andra statsråd har gjort ossoroade. Om en del av de här pengarna skallanvändas på annat håll i blir det inga en ochen halv miljarder till skogslänen.I vårt län finns det färdiga projekt för de småvägarna. De behöver bara statsmakternas ja och entryckning på startknappen för att komma i gång. Deobjekten överstiger tillsammans med god marginal200 . Det vore bra omkommunikationsministern kunde bekräfta,dels att de en och som haraviserats för investeringar av den här typen iskogslänen verkligen kommer skogslänen till del,dels att byråkratin när det finns färdiga projekt,som jag tror inte bara finns i , ickeskall sätta hinder i vägen för en omedelbar start,som är så utomordentligt nödvändig.Anf. 125 ():Herr talman! Kommunikationsministern säger i sittsvar att uttalade enplaneringsinriktning som gällde vilkastrukturinvesteringar som var särskilt angelägna attfå till stånd. Där ingick som sagt en tidigareläggningav snabbtågsanpassningen på ostkustbanan.Arbete för högre hastighet pågår och kan fortgåt.o.m. , som kommunikationsministernsade. Så långt är det rätt, och det är bra. Men omman ser på verkligheten,kommunikationsministern, är vi framme vid år1997 innan allt är klart.Det sades tidigare att många av sträckorna, ganskakorta sträckor, fortfarande utreds. Det är sträckanlitet söder om och det är en liten sträcka norrom . Det finns en sträcka upp mot Hudiksvalloch en mellan och . Varför intesnabbt sätta i gång med alla de utlovadesatsningarna? Det vore mycket bättre att satsa påprojektet i dess helhet, dels för att spara påprojekteringskostnader, dels för att det nu ärextremt billigt att göra statliga investeringar. Deberäkningar som har gjort visaratt staten för varje satsad krona får tillbaka 80 öre.På betalas kostnaden om.Det är nödvändigt att nu snabbt komma i gång medinvesteringar som kan minska arbetslösheten iGävleborg och öka efterfrågan påindustrins produkter. Lediga resurser finns inomanläggningssektorn. De kan sättas in.Med så många arbetslösa anläggningsarbetare, medledig maskinkapacitet och lediga lastbilar är det enmycket bra investering att sätta igång de utlovade projekten nu.Investeringar i järnvägar och vägar handlar inteenbart om persontrafik på Ostkustbanan och norrastambanan -- fastän hastigheten och snabbtågentillsammans med turtätheten även här är av storbetydelse för konkurrensförmågan. Men likaviktiga är satsningar på godstransporterna.Det som framför allt utmärker järnvägstrafiken iSverige är den i jämförelse med övrigavästeuropeiska länder stora omfattningen avgodstransporter. I inget annat västeuropeiskt landspelar således godstrafiken på järnväg en så stor rollsom i . Men frågan är om vi inte håller på atttappa konkurrenskraften gentemot Europa.Det pågår en omfattande utbyggnad ochmodernisering av transportinfrastrukturen i mångaländer, vilkas industri konkurrerar med vår.Exempelvis har lagtfram ett förslag till ett omfattandeinvesteringsprogram, syftande till att skapa ettgemensamt nät av motorvägar, inre vattenvägaroch järnvägar för kombitrafiken inom EG.Gävleborg som ett skogslän har med andraskogslän bidragit, bidrar och kommerförhoppningsvis att få bidra till en bra och sundsamhällsekonomi i . Svensk massa- ochpappersindustri är världens tredje största exportörav både massa och papper. Två tredjedelar avproduktionen avsätts inom EG. Svenskpappersindustri täcker av EG:s pappersbehovi dag. För att vi skall klara av detta även i framtidenmåste infrasrukturen förbättras att våra industrierskall kunna förbättra sin konkurrenskraft gentemotbl.a. EG.Det har talats om krispaket, och nästa kommereventuellt redan före jul.Kommunikationsministern tog upp underfrågestunden det här med julhandeln ochjulklappar. De julklappar vi nu talar om är detbråttom med. Jag skulle vilja fråga omkommunikationsministern är beredd att kanskeredan före jul i ett krispaket lägga en julklapp tillGävleborgs län och andra Norrlandslän vad gällerregeringens vilja att nu satsa på infrastrukturen idessa län. Som sagt är det i så fall en viktig julklappinte bara för utan också för helaNorrland och för hela Sverige.Anf. 126 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag håller med om attdet är oerhört viktigt att investera i infrastrukturen,inte minst mot bakgrund av att 80-talet därvidlagvar ett förlorat årtionde. Jag vill inte skylla på er tresom ställer frågor till mig , men ert parti sattvid makten under större delen av 80-talet och hadeinte kraften att överföraresurser från konsumtion till investeringar. Vi hadei en genomsnittliginvesteringsnivå på ungefär 4,5 miljarder kronorper år.Jag vill, herr talman, gärna påminna, för att ge enviss relief till de frågor som ställs till mig, om attdenna regering under det här budgetåret, som alltsålöper från till ,initierat projekt som kommer att förbruka 13miljarder kronor. Det skall jömföras medgenomsnittet under 80-talet.Det är därför jag håller med om att det är viktigt attvi nu tar igen och satsar så mycket det någonsin ärmöjligt i denna lågkonjunktur.Vi har alltså tredubblat investeringsvolymen unerdet här året. Det är en fördubbling jämfört medförra året, alltså en ökning . Denbehöver att fortsätta att öka om vi skall kunna klaraav det avståndshandikapp som vi har gentemot motvåra viktigaste konkurrentländer. Detta är mycketviktigt nu när mer och mer integreras medEuropa, de skyddsnät som vi tidigare haft undan förundan faller bort och vårt avståndshandikapp ökar.Som påpekades är det också viktigt att vi skapar såmånga arbetstillfällen som möjligt under dennalågkonjunktur genom dessa investeringar.Ulrica säger att en satsning på projektetSöderhamn--skulle ge 2 000arbetstillfällen och skatteintäkter. Men faktum äratt vi först måste finansiera det. Vi måste få framdessa pengar. Det är ett arbete som pågårmycket intensivt. Jag kommer att ibudgetpropositionen redovisa hur vi skall lösa denuppgiften. Det är nämligen det tillfälle dåregeringen för talar om hur man villfinansiera bl.a. den här typen av projekt.Budgetpropositionen kommer att läggas fram den11 . Det är alltså en månadtill dess. Då kommer många av de detaljfrågor somhär ställs att få sitt svar.Ulrica gör mig litet besviken när hon sägeratt hon inte märkt något konkret i län.Det är, herr talman, mycket märkligt med tanke påatt , utöver ordinarie anslag,tilldelats totalt nästan förinsatser i vägar i de s.k. paket som det har beslutatsom . De inkluderar även beslutsom fattades under den förra regeringens tid.Jag tycker inte att vi i det här sammanhanget skallförsöka öronmärka vem som har bidragit med vad,för det är ju de svenska skattebetalarna som står förde satsningar som görs, oavsett vem som harregeringsmakten vid olika tillfällen. Bl.a. innefattasen mycket stor investering på norr omSöderhamn. är ungefär 340 miljoner kronoranslagna till detta. I övrigt kommer medlen ihuvudsak att användas för insatser på länsvägar.När det gäller projektet pågår förnärvarande arbetet på med att ta frambygghandlingar för den aktuella delen,--. Arbetet kommer i huvudsakatt vara klart . Det görs en samplaneringmed . Byggandet planeras ske medgemensamma entreprenörer. Det är alltså denplaneringsinriktning som vi har. Vi försummaralltså ingen tid här utan arbetar intensivt på att fåfram pengarna, för det kostar mycket pengar.Kostnaden för del beräknas till nästan800 för sträckan --. För del handlar det omungefär . Det är alltså ungefär 1,8miljarder kronor som detta projekt kostar. Depengarna finns inte med i någon plan , utan detgäller att ta fram dessa. Jag är övertygad om att detre frågeställarna kommer att vara beredda attockså arbeta för att finansieringen skall kunnagenomföras.Axel påpekade att harlandets högsta ungdoms- och byggarbetslöshet.Han vill inte lasta regeringen för deninternationella delen. Sanningen är att den härsituationen har dels en internationell del, dels enmycket stor inhemsk del: de försummelser somförekommit när det gäller att åstadkomma balans istatens affärer. Det är detta som väller över ossmed den oerhörda kraft som vi har kunnatkonstatera.Beträffande de mindre vägarna, Axel ,har vi satsat . länkommer i den fördelning av dessa pengar somkommer att offentliggöras i och med att riksdagenhar fattat sitt beslut att tillhöra vinnarna.Anf. 127 ():Herr talman! Kommunikationsministern påminnermig om att det var mitt eget parti som haderegeringsmakten . Det är jagmedveten om, och jag önskar att det hade varit så också. Tyvärr var jag inte med då, så jag hadeinte så stora möjligheter att vara med och formabesluten.I dag finns det arbetskraft, och det finns kunnandeoch behov. Det är nödvändigt och dessutom billigtatt satsa.Jag är glad över att kommunikationsministernnämner detta med finansieringen. Det är vår trumfi . Det hoppas jag attkommunikationsministern är medveten om. Det ärfå projekt som har kommit så långt i planeringenoch där de kommuner som projekten berör skallvara med och finansiera. Samtliga kommuner efterGävleborgskusten plus ochlänstyrelserna i både och ärberedda att var för sig lägga tillprojektet. Det är väl ingen dålig start. Jag ser attkommunikationsministern nickar. Det är bra.Jag måste rätta en sak. Det är inte bara projektetrörande sträckan Enångar--som skullege 2 000 nya arbetstillfällen, utan det gäller ocksåom hela projektet skulle komma i gång. Det ärockså då man kan göra samordningsvinster.Vägverket skulle kunna starta tidigare med sinabyggen på än vad kan göra. Vissadelar av sträckningen är klara vid , intealla. Det är först då pengarna finns för helaprojektet som man kan göra den storasamordningsvinsten. Det är vad jag menar.Vi fick en bro vid i senaste paketet, det ärvi jätteglada för. Men det är inte tillräckligt, detbehövs så mycket mer. Med en arbetslöshet på13 % och en byggarbetslöshet på skulle någrariktigt stora långtidsprojekt, som skulle ge flera årsjobb, vara nödvändiga för oss för att få litetljusning.Anf. 128 AXEL ():Herr talman! Jag skall också tackakommunikationsministern för de upplysningar hanhar gett. Jag vill ta upp tre saker.Mats ägnade början av sitt svar till mig åt attbelysa den socialdemokratiska regeringens insatserunder 80-talet. Så långt kan jag ge rättatt när det gäller beloppen är inte skillnaderna såstora. Men när det gäller den situation därinsatserna skulle göras är skillnaden stor.Det rådde en högkonjunktur medkonkurrens om arbetskraft och medel. Det storaprojekt den här debatten mest handlar om,samprojektet /, dök upp under80-talet och mognade fram . Detär riktigt som kommunikationsministern säger attstarten gick i slutskedet av den socialdemokratiskaregeringsperioden.Vidare säger att vi skall vara glada iGävleborg, som har fått 0,7 miljarder. Det är viockså. Men jag tycker inte att man så stort kan slåmynt av den saken. Detta är inte ettGävleborgsprojekt, utan det är ettNorrlandsprojekt. Det är ett infrastrukturprojektsom har betydelse för hela det avlånga norrom --. Det berör vårt län, ochdet är angeläget för oss. Men som har projektet hög prioritet för hela vår del avlandet och för de viktiga industrier som vi har, bl.a.skogsindustrierna.Till sist: kommer att höra till vinnarna,sade . Jag hopppas att är riktig. När miljöministern svarade påfrågor talades det om signaler. Vad vore riktigareän att ta kommunikationsministern, som har medsignaler att göra, på orden och säga att det var bramed en riktig signal?Anf. 129 ():Herr talman! Vi kan länge diskutera 80-talet somett förlorat årtionde eller gjorda misstag och letaefter syndabockar. Men det viktiga är ändå attdiskutera dagens situation med lågkonjuktur ocharbetslöshet och försöka att hitta en framtid, intebara för hela utan också, och i synnerhet,för Norrlandslänen.Som kommunikationsministern vet finns detmycket tung industri i och utefterhela . Därför krävs det med tankepå utvecklingstendenserna förbättringar avtransportsystemet i , och särskilt i nämndalän. Våra län har ett ofrånkomligt och geografisktbetingat transporthandikapp. Avstånden är längreän för många konkurrenter till de stora storaexport- och importmarknaderna på kontinenten.Vår hemmamarknad är begränsad, ochlokaliseringen av industrin är mera spridd än ilandet i övrigt. Avståndshandikappet kommer attförstärkas när EG:s inre marknad öppnas ochtransportmarknaden avregleras.Jag nämnde tidigare EG:s planer för transporteroch infrastruktur. Oavsett hur trafiksituationenutvecklas i berörda områden är det därför av störstavikt att förbättra vårt internationellakonkurrensläge genom att effektiviseratransporterna såväl inom landet som till och frånkontinenten.När olika infrastruktursatsningar prioriteras, hörman väldigt ofta att det skall satsas i mellersta och isödra . När man prioriterar bortinfrastruktursatsningar från och deandra skogslänen, är då syftet att tala om för våraindustrier -- pappers- och massaindustrier, stålverkm.fl. -- att regeringen inte tror att dessa industrierhar någon framtid i ? Är detta svaret till denorrländska industrierna,kommunikationsministern?Anf. 130 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är mycket glädjande, UlricaMessing, att kommunerna utefter Norrlandskustenär beredda. Så har det också varit medOstkustbanan. Vi behöver inte jämföra med andramotsvarande projekt som inte gick att genomföra ien första omgång.Norrlandskommunerna har en mycket positivattityd till att åstadkomma någonting och att ävenvara med själva och bidra till utvecklingen. Jag talardå om statens andel.Axel sade att det var högkonjunkturunder 80-talet. Det är alldeles riktigt. Om man serpå en kurva över transfereringar -- dvs. det somstaten pumpar ut till hushållen, konsumenterna --och jämför den med en kurva överinfrastrukturinvesteringarna i relation tillbruttonationalprodukten, går dessa kurvor isär.Det år som man hade den största volymen påkonsumtionen hade man den lägstavolymen på infrastrukturinvesteringarna. Det varlättare då. Det var överskott i statens affärer. Ävenom priserna för entrepenaderna var högre, varsituationen helt annorlunda.Det är alldeles rätt att detta inte bara är ettGävleborgsprojekt. Ostkustbanan är något av engrundbult för fortsatta järnvägsinvesteringar ocksånorrut. Den har stor betydelse för hela ,och det är jag mycket väl medveten om.Sinikka sade mycket riktigt att vi inte skalldiskutera 80-talet, utan att det viktiga är . Jagåterupprepar att jag i budgetpropositionenkommer att ange hur det fortsattainfrastrukturprogrammet skall finansieras och hurresurserna sedan skall fördelas på olikainvesteringsobjekt, vilket kommer attvara med och besluta om. I den proposition ominvesteringsinriktningen, som vi räknar med attläggga på bord , kommer vi att bl.a. redogöra förunderlagen från och , somkommer in . Sedan startar denparlamentariska processen, som skall leda fram tillett beslut i om investeringsinriktningen.Sinikka frågade om vi försöker att prioriterabort våra basindustrier utefter Norrlandskusten.Det är precis tvärtom. Den satsning på 3,7miljarder -- 2 miljarder 50 miljoner anslogs ikompletteringspropositionen, och senare anslogsytterligare 1,5 miljarder -- som har gjorts på demindre länsvägarna är noga räknat den störstasatsningen i modern tid på länsvägnätet. Dettahade ju förfallit på ett helt oacceptabelt sätt iskogslänen, vilket drabbade människor i glesbygdoch våra basnäringar -- framför allt skogsindustrin.Jag vågar påstå att det har gjorts en omfattandesatsning från denna regerings sida.Anf. 131 ():Herr talman! Jag skall fatta mig kort.Ministern sade att Ostkustbanan är en grundbultför övre . Det tackar jag för. Det finns enfara att vi från , som är engagerade ochpådrivande i den här frågan, ofta stämplas somenbart patriotiska eller som lokala politiker. Det äri och för sig var och en av oss, men den här fråganhandlar inte bara om oss i utan också omGävleborg i förhållande till övriga Sverige.Jag skulle därför vilja veta omkommunikationsministern också anser attNorrland i sig är en grundbult för övriga Sverige.Eller är det bara så, att Ostkustbanan är engrundbult för ? Hur viktig tyckerministern att den här frågan är för Sverigesmöjligheter att ha en stark infrastruktur över helalandet och inte bara i vissa delar? Vi är nog inteensamma om att uppleva att gränserna mellan olikaländer krymper. Det är faktiskt lättare att ta sigfram och tillbaka. Man upplever nya vyer. Detinnebär stora möjligheter. Kan vi hänga på denmöjligheten? Hur viktiga är i så fall alla delar avlandet?Anf. 132 AXEL ():Herr talman!