prot · GG0925 · 1992-11-17 00:00:00 — 274 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi kan börja med den sista frågan.Den som gällde 89-års och 93-års modeller påpersonbilar resp. lätta lastbilar. Den utrustning somkrävs för att kontrollera att miljövillkoren föravgasutsläppen uppfyller de normer som gäller ärganska dyrbar. Det var också ett krav frånregeringen att skulle sköta justden delen av kontrollen.Anf. 275 ():Herr talman! Alla verkstäder har rätt att görareparationer av avgassystem. Det är intenödvändigt att det är märkesbundna reservdelar,men det är nödvändigt att de är godkända. För attkunna göra dessa reparationer måste man ju ocksåha den utrustning som krävs för att kontrollerautsläppsmängderna. Mot den bakgrunden skulle deockså kunna göra dessa reparationer vid enanmärkning vid en besiktning, och ocksåkontrollera den.Anf. 276 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kan bara säga att detta var ettoeftergivligt krav från när denhär frågan bereddes.Anf. 277 ():Herr talman! Jag hade två andra frågor ombegränsningen av verkstäderna när det gällerenmansverkstäder och när det gäller kostnader.Anf. 278 Kommunikationsminister ():Herr talman! När det gäller enmansverkstäderna ärdet väl ganska naturligt att inte en och sammaperson utför en sak och sedan kontrollerar den. Jagtror säkert att detta skulle kunna fungera i de allraflesta fall, men som princip är det kanske mindretilltalande. Man kan ju tänka sig att manackrediterar någon som kommer och gör dessakontroller. Han behöver inte vara fast anställd vidverkstaden.Anf. 279 ():Herr talman! Jag tycker inte att det är naturligt atten och samma människa kan göra reparationen ochsedan intyga att den är gjord på ett riktigt sätt tillbesiktningsorganet. De ansvarar ju för att det ärriktigt, på samma sätt som verkstaden ansvarar fördet om de har tio anställda och en kontrollerar vadde andra nio har gjort. Jag kan inte se så storskillnad i detta. Jag är tacksam omkommunikationsministern ändå medverkar till attockså de små enmansverkstäderna har möjlighetatt bli ackrediterade.Överläggningen var härmed avslutad.43 § Svar på fråga 1992/93:198 om bro överVäddö kanalAnf. 280 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mighuruvida jag är beredd att medverka till att denplanerade bron vid byggs.Bakgrunden till frågan är den omfattande trafikentill färja och de smala vägarna på bådasidorna av som innebär risk förolyckor.Tanken på en bro över vid harfunnits . Projektet har emellertid inte kunnatinrymmas i gällande investeringsplaner. Inte hellerhar något av de särskilda ''paket'' som regering ochriksdag beslutat om medfört att projektet harkunnat komma till stånd.Jag är inte nu beredd att vidta några särskildaåtgärder som medför att den planerade bron vidTrästa kan börja byggas.Anf. 281 ():Herr talman! Detta kan tyckas vara en mycketlokalt betonad fråga. Men den är ändå betydelsefullför väldigt många människor och trafikanter i denhär delen av . Som jag redovisat ifrågan är det frågan om 170 000 personbilar somtrafikerar färjan . Med alla trafikslag ärdet 198 000 fordon.Det är framför allt trafikriskerna som är det tungaargumentet. Jag vet att det saknas pengar. Men jagär inte ute efter att det totala anslaget skall ökas.Jag är ute efter en annan prioritering.Kommunikationsministern säger att detta inte finnsmed i något av de särskilda paket som har kommittill. Här är det fråga om olika inställningar. Det ärinte fråga om några åtgärder, som statsrådet talarom, utan om olika inställningar och en annanprioritering.Anf. 282 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är riktigt att projektet har funnitsmed i ett antal flerårsplaner. Det har åkt jojo in ochut i planerna. Detta har mindre berott på statens änpå länsmyndigheternas prioriteringar. Projektetfanns med i flerårsplanen för länsvägar underperioden --1988. Projektet har halkat utanför isenare planer och finns t.ex. inte med i nuvarandeLTA-plan för län.Projektet ansågs, för att ta ett annat exempel, 1982som ett lämpligt beredskapsprojekt, och objektetprojekterades för att ingå i objektreserven fr.o.m.1984. Det som sedan inträffade var att vi fick enhögkonjunktur som gjorde att det inte var aktuelltmed beredskapsprojekt.Anf. 283 ():Herr talman! Det är märkligt. I hela finns45 000--46 000 arbetslösa. Det är ungefär likamånga som i . I hela fårman över 5 miljarder för att klara denarbetslösheten, men vi i får bara 2,8miljarder. Vi är väldigt styvmoderligt behandlade iStockholms län och här nere i trakterna runtStockholm.Tycker kommunikationsministern att det är rättvistoch riktigt att man värderar människor så olika?Anf. 284 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker att man skall ha en rättvisfördelning över landet av statens anslag tillinfrastruktur. Det är självklart. Det är enligt minmening mycket glädjande att denöverenskommelse som ursprungligen gjordesmellan staten och regionen under nu av allt att döma kommer till ettutförande. Det innebär att de ca 3,5 miljarder somstaten skjuter till genererar investeringar för istorleksordningen . Det härkommer att bli en oerhörd injektion för den härregionen -- i form av infrastrukturinvesteringar,arbetstillfällen och förbättrade förhållanden förnäringslivet och människorna som bor här.Anf. 285 ():Herr talman! Jag tycker att det är väldigt positivt.Äntligen händer något positivt för lännär det gäller vägar. Men fortfarande saknas en helmängd andra projekt. Vi har säkert de sämstavägsystemen i hela på grund av att den enaregeringen efter den andra har försummat ellerstyvmoderligt behandlat den här delen av landet.Jag vill därför skicka med en önskan om att dennuvarande kommunikationsministern kan svaralitet annorlunda när jag kommerigen med den här frågan.Överläggningen var härmed avslutad.44 § Svar på fråga 1992/93:194 om avgifter påboklånAnf. 286 Kulturminister ()Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag ämnar vidta om kommunerbryter principen om att boklån skall varaavgiftsfria.Ingen kommun har ännu infört avgifter för boklån,och det är min förhoppning att ingen kommunheller kommer att göra det. De förslag om avgifteroch andra förändringar på biblioteksområdet somnu diskuteras runt om i landet är inlägg i slutfasenav den kommunala budgetprocessen, och vi harännu inte sett de slutliga besluten.Tilläggas bör att statsmakterna ännu inte tagitställning till de upphovsrättsliga frågorna i sambandmed boklåneavgifter. Upphovsrättsutredningensförslag bereds inomregeringskansliet. Till detta förslag skall läggas denanpassning som måste ske med hänsyn till EG-rätten.Anf. 287 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret.Jag har en känsla av att man ute i landet myckethårt drar åt förutsättningarna för kulturen, och dåframför allt på biblioteksområdet. Tillgången tillbiblioteken och böckerna är för mig någonting aven kulturell allemansrätt. Lika väl som man harplockat blåbär och lingon i skogen har man kunnatplocka äventyr, kunskap och upplysning påbibliotekshyllorna.Nu vet vi att det förekommer diskussioner omavgiftsbeläggning, och framför allt i stårman, om jag har fattat det rätt, fortfarande fast vidförslaget.Jag tycker då att som kulturministerborde reagera och på något sätt stämma i bäcken. Istället för att vänta på att kommunerna beslutar omavgiftsbeläggning av boklånen på biblioteken bordehon gå ut och kraftfullt markera att hon tycker attdet är fel att göra så här. Alla partier här i riksdagenhar ju ändå för inte så länge sedan i full enighetfattat ett beslut om att principen om avgiftsfriaboklån skall gälla. Kan då inte somkulturminister säga ifrån att hon inte accepteraravgifter på boklån på bibliotek?Detta måste ju ändå ligga i kulturministernsintresse, eftersom vi från statens sida bidrar tillverksamheten på länsbiblioteken. Tjänsterna därär ju viktiga också för de bibliotek som eventuelltskall avgiftsbelägga utlåningen av böcker. Skall deverkligen få lov att utnyttja länsbiblioteken och tabetalt för tjänster som så att säga subventioneras avstaten?Anf. 288 Kulturminister ():Herr talman! Jag är alldeles övertygad om attIngegerd är väl medveten om de olikaaktiviteter som jag har deltagit i under det senasteåret, då den här frågan har diskuterats mycketintensivt. Det har ju förekommit mångamanifestationer. senast hade juFörfattarförbundet en stor manifestation, där jagdeltog.Jag har, som representant för egentligen helariksdagen, varit ute och markerat att jag tycker attriksdagens samfälliga uppfattning om att vi inte börha avgifter på bibliotek bör marknadsföras också avkulturministern. I det avseendet finns det alltså intenågon skillnad vare sig i uppfattning eller i behovetav krav på mig att reagera också offentligt.Hittills har ju de uttalanden som har gjortvarit verkningsfulla. Ännu har ingen kommunfattat det slutliga beslutet, och jag hoppas att ingenheller i fortsättningen skall fatta det beslutet. Jagtycker då inte att det är särskilt lämpligt attrepresentanter från vare sig riksdag eller regeringgår ut och hotar kommunerna samfällt med olikaåtgärder.Min förhoppning är att vi skall slippa habiblioteksavgifter i någon kommun i Sverige.Anf. 289 ():Herr talman! Jag tycker inte att man behöver hotakommunerna, utan man skall väl tala klart ochtydligt. Jag vet att har engagerat sigmycket i de här frågorna, men det är ändå synd attsignalerna från kulturministern kanske inte gårfram. Framför allt är det synd att de inte går framtill de egna partikamraterna ute i landet. Om jaghar förstått rätt sitter för tillfället borgerligapolitiker i flera kommuner ändå och diskuterar dehär avgifterna.Hur skall länsbiblioteken agera omkommuner inför någon form av avgift? Skall detvara möjligt för en kommun att hämta tjänster frånlänsbiblioteket och sedan eventuellt ta betalt fördem?Anf. 290 Kulturminister ():Herr talman! Jag vet att det på olika håll har förtsdiskussioner om att man från statens sida på någotsätt skulle använda bidragen som går tilllänsbiblioteken för att straffa de kommuner someventuellt kan komma att införa biblioteksavgifter.Man skall då vara medveten om att det skulleinnebära ett dubbelt straff för de medborgare sombor i dessa kommuner. Dels skulle de få betalaavgifter för den service som de kommunalabiblioteken ger, dels skulle de inte få tillgång till deolika samdistributionscentraler, tjänster församdistribution och annat, om staten skulleuppträda på det viset.Anf. 291 ():Herr talman! Kulturministern menar alltså att manhar fri tillgång till länsbiblioteken även om maninför någon form av avgiftsbeläggning på bibliotek?Jag vet inte om jag förstår diskussionen när detgäller straff för medborgarna. Det är ju också frågaom en handling av solidaritet mellan kommunerna.Länsbiblioteket fungerar ju på det viset attkommunerna bidrar lika väl som staten. Jag kaninte tänka mig att andra kommuner är specielltnöjda med att några stycken kommuner åkersnålskjuts på de andras bekostnad.Anf. 292 Kulturminister ():Herr talman! Låt oss koncentrera oss på att försökaförhindra att några kommuner införbiblioteksavgifter i stället för att diskutera vad viskall göra ifall olyckan skulle vara framme.Anf. 293 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag medger ytterligare ettinlägg.Anf. 294 ():Herr talman! Jag är helt överens medkulturministern om att vi så mycket som möjligtskall försöka förhindra sådana här förslag. Men vimåste ju också mycket tydligt markera vilken vårinställning är om sådana här förslag kommer upp.Överläggningen var härmed avslutad.45 § Svar på fråga 1992/93:185 omhandläggningen av asylärenden mot bakgrund avsituationen i östra . 295 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för att tillseatt principerna om humanitet och flexibilitetrespekteras vid handläggningen av asylärendenfrån de kurdiska delarna av Turkiet.Enskilda asylärenden prövas av och . Endast omnågon av beslutsinstanserna finner att skälföreligger att överlämna ett enskilt ärende, kanregeringen pröva och besluta i ärendet. Riksdagoch regering har uttalat att humanitet ochflexibilitet alltid skall respekteras i handläggningenav asylärenden.Jag kan informera om att Utlänningsnämndentillsammans med tidigareunder hösten haft samråd med UNHCR i frågan omsituationen i sydöstra och hur dennapåverkar bedömningen av enskilda asylärenden.Det är den enskildes skyddsbehov som skall varaavgörande för om asyl skall beviljas eller ej. Enligtinformation jag har fått, har asyl beviljats i flera fallavseende personer från . I dessa fall haralltså den asylsökandes egna politiska aktiviteterbedömts utgöra grund för asyl här i landet.Riksdagen har beslutat att uppehållstillstånd avhumanitära skäl får beviljas när förhållandena ihemlandet är sådana att det vore inhumant atttvinga utlänningen att återvända dit, t.ex. när detpågår inbördesstrider i landet. Det man här haravsett är situationen i landet som helhet, inte bara ien del av det.Läget i de sydöstra delarna av är allvarligt.Det är just i detta begränsade område som stridermellan PKK och turkisk militär pågår ochundantagstillstånd råder. Denna situation råderdock inte i hela . Ett avvisningsbeslut kandärför fattas när det framstår klart att personen kanåtervända till säkra delar av , utan attriskera förföljelse av de turkiska myndigheterna.Anf. 296 ():Herr talman! Jag vill tacka kulturministern försvaret och i synnerhet för betoningen av att det ärhumanitet och flexibilitet som skall gälla, även vidbehandlingen av ärenden som rör personer frånöstra . Man kan få litet olika intryck av denpraxis som förefaller råda, kanske beroende på hurman frågar och vem man talar med. Jag utesluterinte alls att det finns personer, som kommer frånöstra , som även har fåttstanna i Sverige.Om man talar med kan man fåbeskedet att det anses att det över huvud taget intehar inträffat något i landet när detkurdiska nyåret firades. I det fall som jag refererartill gavs detta besked som en turkisktrupp gick över gränsen till och trappade uppdet pågående inbördeskriget ytterligare. I områdetråder militär lagar . Städer töms,och situationen är utomordentligt spänd. Just idetta fall tycker jag att det är ganska orimligt attresonera i termer av hur situationen är i landet somhelhet. För den kurd som kommer från östraTurkiet och inte har någon annanstans att ta vägenän till eventuella kvarvarande anhöriga är detta intemycket till tröst. Möjligheten att gömma sig i detegna landet återstår. Det är vad många som jagasav den turkiska armén redan gör, eftersom de intevill göra värnplikt i den turkiska regimens tjänst.Det intryck jag har är att man här och där påInvandrarverket tycks anstränga sig för att ändra påde principer som skall gälla, något som bekräftas aven del timade händelser. Jag vill därförformulera om min fråga: Är man i regeringenberedd att granska på vilket sätt beslut fattas? Ochframför allt: Är man i regeringen beredd attgranska de beslut som fattas på Asylbyrå Öst i ,som -- såvitt jag vet -- inte har bifallit någraansökningar?Anf. 297 Kulturminister ():Herr talman! beskrivning avsituationen efter de uppgifter han fått av någonhandläggare på är helt felaktig.Den informationen har vi att situationen i desydöstra provinserna i har förändrats underdet gångna halvåret. Det pågår där ett mer ellermindre regelrätt inbördeskrig mellan PKK och denturkiska militären, och det är alldeles uppenbart attdet naturligtvis påverkar kurderna i denna region.Det finns där städer och byar som mer eller mindrehar förstörts under de aktioner som förekommit.Vi är också medvetna om MR-situationen förkurderna i -- den lämnar mycket övrigt attönska.Som jag tidigare sade har både för inte så länge sedan haftkontakter med UNHCR för att diskutera dessafrågor. Det är beklagligt om informationen om vadsom där förekommit inte har nått de handläggaresom nämnde och som mer direkthar att fatta beslut i det enskilda ärendena. Vi skallnaturligtvis efterhöra om så är fallet.Anf. 298 ():Herr talman! Det är ett mycket glädjande besked,eftersom det intryck man får är det som jagredovisade i mitt förra inlägg -- även andra som jagvarit i kontakt med har fått detintrycket.Ytterligare bakgrund till situationen ger den ganskautförliga rapport om situationen i somAmnesty har publicerat. Den rapporten gällersituationen i landet i dess helhet, men den ärsärskilt relevant för situationen i landets östradelar, dvs. de kurdiska delarna.Jag tolkar kulturministerns svar så, att personermed uppenbara skyddsbehov som är på flykt fråndessa delar av och som har söktuppehållstillstånd i måste behandlas medhumanitet och flexibilitet utan prestige och hänsyntill helt irrelevanta förhållanden i ellerandra delar av västra . 299 Kulturminister ():Herr talman! Det är självklart att de människorsom har skyddsbehov och som faller inom ramenför våra regler skall få asyl. Jag har också i mitt svarredovisat att sådana beslut har fattats.De regler vi har och den praxis vi tillämpar gör attvi inte sänder tillbaka någon till sitt hemland om därpågår inbördes strider och vi inte är säkra på att dedär kan få ett skydd.Anf. 300 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag medger ytterligare ett inlägg.Anf. 301 ():Herr talman! Jag håller med om att det är en rimligprincip att varje person som är på flykt ifrån ettområde där det pågår inbördesstrider inteautomatiskt är berättigad till uppehållstillstånd iSverige. Det avgörande är det särskildaskyddsbehovet. Det ledsamma är att man i fall somkommit till min kännedom och där dettaskyddsbehov är helt uppenbart och inte bara gällersökanden själv utan hela hans familj ändå inte tycksha fäst någon vikt vid den faktiska situationen.Jag hoppas att man på kommer attläsa kulturministerns svar och vidta de åtgärdersom kan vara lämpliga.Överläggningen var härmed avslutad.46 § Svar på fråga 1992/93:207 omkommunernas och landstingens beskattningsrättAnf. 302 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd verka för att kommuner ochlandsting, om den ekonomiska situationen ärkritisk, får möjlighet att rikta skatteuttag direkt tillsjukvården eller äldreomsorgen.Jag förmodar att frågan ställs mot bakgrund av detnu rådande skattestoppet. I så fall är mitt svar attnågot undantag från skattestoppet medmotiveringen att skattehöjningen är avsedd att ökadet ekonomiska utrymmet enbart för sjukvård ochäldreomsorg inte kan bli aktuellt. Om något nytt skatteuttag, speciellt avsett fördetta, så är inte heller detta aktuellt. Även om manbortser från det samhällsekonomiskt felaktiga ihöjd kommunalskatt -- vilken jag inte gör -- skulleen specialriktad skatt strida mot den nya ''pås-principen'' för statsbidragen till kommunerna. Deninnebär att kommunpolitikerna själva avgör vilkaområden som är mest angelägna att satsa på.Beträffande svårigheten att prioritera mellan dekommunala verksamheterna så är det kommun-och landstingspolitikernas uppgift att bemästradenna svårighet. I den prioriteringen ingår enligtmin uppfattning att se till att klara en bra och värdigvård och äldreomsorg.Anf. 303 i (kds):Herr talman! Jag vill börja med att tackafinansministern för svaret. Bakgrunden till fråganär bl.a. det besked som finansministerns egenstatssekreterare har gett, att en förlängning av detkommunala skattestoppet skulle vara på gång.Denna uppgift har finansministern så sent som itorsdags dementerat här i kammaren, genom att vidfrågestunden säga att detta är en fråga somregeringen ännu inte har tagit ställning till. Så långtär det bra.Problemet är att många kommunalt engagerade upplever det som att de har fråntagitsansvarstagandet genom det kommunalaskattestoppet. Jag törs nog säga att många i dagkänner frustration inför de växande behov somfinns och som vi vet kommer att öka ytterligare,framför allt när det gäller vården och omsorgen omvåra gamla. Vi vet att ett folkflertal är berett attavsätta ekonomiskt utrymme för att klara en värdigvård och äldreomsorg för alla som behöver.Min fråga ställdes mot bakgrund av det besked somfinansministerns egen statssekreterarepresenterade. Frågan skall, som jag tar upp den,ses som ett innovativt tips till hurdiskussionen skulle kunna föras. Att, somfinansministerns närmaste man, bara slå fast skall förlänga det kommunala skattestoppet,är inte en framkomlig väg, om vi skallklara åtagandena för våra äldre. Därför tror jag på skall fundera påmöjliga lösningar för att stärka de resurser somonekligen kommer att behövas till vård- ochäldreomsorgssektorn.Det skulle vara intressant att höra omfinansministern har några egna funderingar påsådana nya grepp. Jag är själv kommunaltengagerad och ansvarig för den kommunalaverksamheten i min kommundel hemma iNorrköping.Anf. 304 Finansminister ():Herr talman! Får jag börja med att något korrigeraDan i på en punkt, nämligenden påstådda förlängningen av skattestoppet under1994, eller dementin därav. Min statssekreterarehar sagt exakt samma sak som jag, nämligen att detsannerligen inte finns något allmänt önskemål omhögre kommunalskatter i ett mycket stort antalkommuner, men att frågan om skattestoppets varaeller icke vara inte är avgjord. Det varprecis så orden föll, även i den fråga han ställdesinför. Det råkar vara mycket enkelt att besvara denfrågan, eftersom det förhåller sig precis på det viset,att den frågan kommer upp till diskussion vid ettsenare tillfälle.Dan tog upp den kommunalasjälvstyrelsen och påstod att mångakommunpolitiker känner sig fråntagna ansvaret.Det är inte riktigt den reaktion som jag möter. Jagär också ute och pratar med många kommun- ochlandstingspolitiker och invånare i kommuner. Jagtycker snarare att man nu har betydligt störremöjligheter att utöva kommunpolitiskt ansvar,genom de nya statsbidragsregler som kommer attgälla . Då blir man nämligen av meden betydande mängd statliga specialbestämmelser,statliga pekpinnar, mot vilka kommun- ochlandstingspolitiker har reagerat under många år.De har önskat att pekpinnarna från staten skulle tasbort, så att de själva finge bestämma var slantarnaskall satsas för att göra bäst nytta.Vård och äldreomsorg är mycket viktiga uppgifterför kommunerna, precis som tar upp.Mina egna insatser, om man får beskriva det så, föratt möjliggöra för kommunerna att verkligen klarasina uppgifter bra, går ut på att skapa en braekonomi, en bra samhällsekonomi. Det är också enviktig förutsättning för kommunekonomin.Anf. 305 i (kds):Herr talman! Jag pläderar inte för någrakommunala skattehöjningar. Men jag pläderarfaktiskt för det som regeringen också säger, somfinansministern här antyder, att kommunernasjälva skall få ett större ansvar för sin verksamhet.Det är korrekt. Det är bra att vi har fått det, och attvi får möjlighet att inom de ramar som finns fördelamedel och göra prioriteringar. Problemet är attramarna nu har gnagts ner så mycket. Vi haringenting mer att fördela. De resurser som behövshar tunnats ut.Sjukvårdsministern underströktidigare i debatten att kommunerna har sinkommunala beskattningsrätt. Det står i bjärtkontrast mot det besked som ändå ges här, att detfinns en tanke att vi skall förlänga det kommunalaskattestoppet. Det är en viktig princip attkommunerna själva skall få avgöra vad som ärnödvändigt för att klara de omsorgsbehov som finnsinom kommunen.Anf. 306 Finansminister ():Herr talman! Om det vore så enkelt att våraekonomiska problem, inkl. de kommunala ochvårdpolitiska, skulle kunna lösas genom fortsattaskattehöjningar, skulle vi aldrig ha fått någraproblem här i landet. Vi har varit mycket duktigapå att skapa ganska höga skatter. Det är intelösningen på några stora problem, snarare tvärtom.Det gläder mig att i Kolmårdentycker att det är bra med påsprincipen. Jag troruppriktigt sagt att den kommer att ge mycket storamöjligheter för kommunerna att själva avgöra vilkaområden som är viktiga.För att undvika att kommunerna hamnar i alltstörre ekonomiska svårigheter är det viktigaste vikan göra från regering och riksdag att se till att fåsamhällsekonomin i bättre ordning. Jag kan se attallt större ekonomiska svårigheter i förlängningenskulle kunna göra det nästan omöjligt med någonvettig prioritering. Detta är den enda hållfastagrunden för en kommunalekonomisk balans.