prot · GF09116 · 1992-05-20 00:00:00 — blev vårpartiledare kallad för en galosch. Jag tycker att detär minst lika allvarligt. Jag tycker, AnnikaÅhnberg, att vi i denna kammare borde hålla ossmed ett litet bättre ordval och låta bli invektiv,åtminstone i jordbruksutskottet och ijordbruksdebatter.När det gäller de anklagelser som mot vårt parti vill jag säga att jag i utskottetmycket noggrant redogjort för våra motiv och våraställningstaganden. Vi hade en lång diskussion omdetta, och är mycket välmedveten om vad jag sade. Jag tycker inte att jaghar någon anledning att upprepa de argument somjag anfört i utskottet och som jag redogjort för ävenhär på ett tillräckligt klart sätt.Anf. 156 ():Herr talman! Med tanke på de invektiv som numeraflorerar i den politiska debatten i , måste jagsäga att jag tycker att uttrycket ''galosch'' isammanhanget är synnerligen modest. Jag troddeatt en av de saker som Ny demokrati är mycketintresserat av är att förnya det politiska språket ochskoja till det hela litet grand.Anf. 157 (nyd):Herr talman! har totaltmissuppfattat uttrycket ''drag under galoscherna''.Det har ingenting med galoscher i ordets egentligabemärkelse att göra. Det är ju ett illustrativtuttryck. Det är ett abstrakt uttryck för någontingsom får saker och ting att ske snabbare i samhället.Jag nöjer mig med det. Jag tycker att vad AnnikaÅhnberg sade var så oerhört dumt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § Uppgiftsskyldighet på jordbruketsområdeFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU19 Uppgiftsskyldighet på jordbruketsområde (prop. 1991/92:121).Anf. 158 ():Herr talman! För att övergå till någontingknastertorrt skall vi nu behandlauppgiftsskyldigheten på jordbrukets område. Visocialdemokrater har till detta betänkande enreservation, som jag yrkar bifall till. Vi hade önskatatt den nya lagen om den offentliga statistiken, sombehandlas av finansutskottet, hade utformats på ettsådant sätt att den inrymde alla näringsidkare. Denproposition som tar upp denna fråga har nummer118 och skall inte behandlas i dag.Det vi skall besluta om nu gäller proposition 121 omen speciell lag som skall behandlauppgiftsskyldigheten just på jordbrukets område.Vi anser inte att det är någon bra lösning, och vi harinte sett några bärande skäl till attjordbrukssektorn skall särbehandlas. Tvärtom kanvi se en risk för att det begås brott mot sekretessen,när man nu enligt majoritetens förslag påjordbrukets område blandar uppgifter för bådeadministrativt och statistiskt ändamål.Vinner vår reservation bifall innebär det attriksdagen även bör avslå proposition 118, sombehandlas av finansutskottet och i stället hosregeringen begära ett nytt samlat förslag omuppgiftsskyldighet för samtliga näringsidkare.Anf. 159 ():Herr talman! Som sade är inte dettanågonting man direkt skrattar högt åt, men det ärkanske ändå nödvändigt att ha en viss ordning påen del siffror och fakta, för att på det sättet kunnagå tillbaka och se vad som händer i samhället.Från majoritetens sida har vi inte funnit anledningatt följa det förslag som finns i reservationen och iden socialdemokratiska motionen. Om jag skallvara ärlig måste jag säga att jag ser väldigt småskillnader i synsätten.I det yttrande jordbruksutskottet fick frånfinansutskottet står: ''Det är därför en fördel somutskottet ser det att uppgifter som kan användas föradministrativa ändamål inte regleras i samma lagsom de statistiska uppgifter som skall insamlas förden officiella statistiken. De som lämnar uppgifterenligt lagen om den officiella statistiken skall kunnagöra detta i en fast förvissning om att uppgifternainte kommer att kunna användas för andra ändamålän för statistik och forskning och att de omfattas avstatistiksekretessen.'' Detta uppfyller ju väl de kravLena Klevenås ställde och som också ställs ireservationen, där man skriver: ''De som lämnaruppgifter för statistik och forskning skall kunnagöra detta i en fast förvissning om att uppgifternainte kommer att kunna användas för andra ändamåloch att de omfattas av statistiksekretessen. ''Sedan kommer vi till nästa fråga, nämligen attuppgifter skall samlas in även för administrativaändamål. Detta förekommer ju ännu påjordbrukets område när det gäller djurbidrag,arealbidrag och annat. skriver i sittyttrande, som också jordbruksutskottet har ställtsig bakom: ''När uppgiftsinsamling skall ske till ettregister som förs både för statistiska ochadministrativa ändamål är det därför enligtutskottets mening befogat att detta förhållanderegleras i en särskild lag.'' I reservationen står:''När uppgiftsinsamling skall ske för administrativaändamål är det därför befogat att detta förhållanderegleras i en särskild lag. ''Herr talman! Jag tror vi har ungefär sammauppfattning. Vi kan naturligtvis reglera det här påolika sätt. Det är mera en teknisk fråga.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § Ändring i miljöskyddslagen m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU21 Ändring i miljöskyddslagen m.m.(prop. 1991/92:137).Anf. 160 (nyd):Herr talman! Förslaget i proposition 137 går ut påatt utvidga skyldigheten att lämna miljörapport.Alla som bedriver miljöfarlig verksamhet skallalltså avge en miljörapport om verksamheten finnsangiven som tillståndspliktig i bilagan tillmiljöskyddsförordningen. Dessutom fåruppgiftsskyldigheten även avse sådana utsläpp tillomgivningen som inte regleras av villkoren itillståndsbeslutet.Det kan inte vara rimligt att myndigheter frånföretag skall kunna begära uppgifter som inte följerdirekt av koncessionen. Detta måste enligt minuppfattning bygga på en frivillig basis. Det betyderatt ett företag kan bli tvingat att avlämna rapportervars innehåll godtyckligt bestäms av en myndighet.Jag anser att man måste ha rätt att begära engodtagbar motivering till varför rapporten begärsoch att man även måste ha rätt att ifrågasättabehovet av en rapport.Det finns annars en uppenbar risk, herr talman, attmyndigheten i sin allmänna nit kan utsätta företagför rent trakasseri. Jag kan tänka mig att enutvidgad miljörapport, med stora krav pårapportens innehåll och dess rent formellauppställning, kan orsaka väldigt stora extrakostnader för små företag och dessutom kansket.o.m. leda till att de måste nyanställa personal.Detta innebär stora kostnader. Det är därför viktigtatt behovet av en utvidgad rapport kan verifierasoch motiveras på ett godtagbart sätt. Det måstemed andra ord finnas en bakdörr för företagen. Omdet visar sig att ett företags överklagan ärvälgrundad, dvs. att myndigheten inte på ettgodtagbart sätt har kunnat motivera sina krav, börföretaget kunna begära skälig ersättning för sinaökade kostnader.Att jag väckte en motion med anledning av den härpropositionen berodde således på att jag ville se tillatt uppgiftslämnare tillförsäkras skälig rätt att värjasig mot omotiverad myndighetsutövning. Jag kantänka mig tillfällen då myndigheterna aningslöstbegär rapporter, som i och för sig kan varaintressanta men för vilka företagens kostnader intestår i rimlig proportion till nyttan av rapporten. Jagfinner det märkligt att utskottet låter detta faktumpassera utan vidare kommentar.Herr talman! Jag yrkar bifall till min reservationunder mom. 1 och i övrigt bifall till utskottetshemställan.Anf. 161 ():Herr talman! I detta jordbruksutskottetsbetänkande nr 21 behandlas regeringens förslag omändring i miljöskyddslagen och ändring i lagen omförhandsgranskning av biologiskabekämpningsmedel. Utskottets ställningstagandeninnebär bl.a. att alla som bedriver miljöfarligverksamhet skall avge en miljörapport omverksamheten finns angiven som tillståndspliktig ibilagan till miljöskyddsförordningen. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer fårockså föreskriva att uppgiftsskyldigheten i enmiljörapport skall kunna avse sådana utsläpp tillomgivningen som inte regleras av villkor itillståndsbeslutet. skall också,efter ansökan av tillståndshavare, kunna ändravillkor även i skärpande riktning.En viktig del i arbetet med att bevara denbiologiska mångfalden, skydda människors hälsaoch hushålla med naturresurserna är att begränsautsläpp av skadliga föroreningar och att sökaavveckla användningen av farliga kemikalier.Herr talman! Syftet med är dels attförstärka företagens egen kontroll, dels attförbättra myndigheternas tillsyn öververksamheten. En viktig förutsättning för eneffektiv tillsyn över tillståndet i miljön är attmiljörapporterna innehåller uppgifter som gör detmöjligt att vid sidan av villkorskontrollen ocksåbedöma belastningen på miljön, om belastningenminskar eller ökar och om av fastlagdamål kan uppnås. Vidare måste myndigheterna haen god överblick över tillståndet i miljön och ocksåkunna se till att tillsynen upprätthålls i enlighet medmiljöskyddslagens bestämmelser.Miljörapporterna, som avlämnas , kan idetta sammanhang bli ett värdefullt hjälpmedel.När det gäller kostnaderna måste framhållas attansvaret för ett fungerande miljöskydd främstligger på det företag som utövar den miljöfarligaverksamheten. Det är också därför företagetsskyldighet att anpassa sin verksamhet tillmiljöskyddslagens krav. Lagens bestämmelserbygger därför på principen att den som beviljastillstånd att utöva miljöfarlig verksamhet också stårför kostnaderna för såväl tillståndsprövningen somde skyldigheter som kan vara förenade medtillståndet och verksamheten. Det vore orimligt omskattebetalarna tvingades stå för dessa kostnader.Utskottet har därför inte kunnat tillmötesgå Nydemokratis motionsyrkande om rätt till särskildersättning för kostnader i samband med denutvidgade miljörapporten.Ny demokrati föreslår också att företagen skall harätt att överklaga beslut om utvidgad miljörapport.Detta tillgodoses i regeringens förslag om ändradlydelse av miljöskyddslagens 48 §.Jag vill, herr talman, yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 162 ():Herr talman! Vi har från inte någonannan mening än den som utskottets majoritet har,och också jag vill därför yrka bifall till utskottetshemställan. Men jag vill ändå ta tillfället i akt attsäga några ord.Detta betänkande handlar om ett väldigt stortproblem, som vi från sida haruppmärksammat tidigare, t.ex. i samband med denstora miljöpolitiska diskussionen förra året.Problemet bottnar i att miljöskyddslagen, när deninfördes och vi därmed fick reglerat vilkamiljöfarliga verksamheter man måste begäratillstånd för, inte kom att gälla retroaktivt, vilketlagar ju inte bör göra, utan den kom att gälla för deverksamheter som etablerades efter lagenstillkomst. Den gällde också för de verksamhetersom redan fanns, om de efter lagens tillkomstgenomförde någon förändring eller utbyggnad somgav tillfälle att pröva den miljöfarligaverksamheten. Det har senare visat sig att det finnsförvånansvärt många företag som bedrivermiljöfarlig verksamhet av den typ som avses i lagenoch som beskrivs i förordningen men som ändå inteomfattas av tillståndsprövningen.Vi tycker i att det är ett mycket stortsteg framåt dels att samhället nu får bättre insyn idessa verksamheter och får en uppfattning om hurstora föroreningar det handlar om och av vilkenkaraktär, dels att dessa företag nu får en press påsig att förbättra egenkontrollen, vilket är oerhörtviktigt. Det här är faktiskt något som redan denförra regeringen lät förstå att man hade på gång,även om man var litet senfärdig med att kommamed något konkret förslag, vilket ju är beklagligt.Det är enligt min mening mycket viktigt att det ärjust de som bedriver verksamheten som haransvaret.Jag begärde ordet därför att jag harkommit att fundera en del över de motioner som Nydemokrati väcker. Ny demokrati har i detta ärendeväckt en motion och sedan återigen tagit avståndfrån den, eftersom man vid närmare eftertanke harinsett att man inte kan stå för den. I denna motiontycks man mena att det som skall gälla inte är denprincip som på utrikiska heter ''polluter paysprinciple'', dvs. att det är den som förorenar somskall betala kostnaderna, utan man vill införa enannan princip, någonting liknande fff, förorenarenfår förstärkning. Skattekollektivet i det här landetskall alltså finansiera de kostnader som den sombedriver miljöfarlig verksamhet har, för att vibättre skall kunna få bukt med miljöproblemen.Det är en helt orimlig princip som Ny demokrati tarupp, och det är oerhört viktigt attjordbruksutskottet avvisar den. Det behöveråterigen lyftas fram i ljuset hur oseriöst Nydemokrati handskas med det förtroende man harfått av väljarna, på ett så oerhört viktigt områdesom miljöpolitiken utgör.Än en gång vill jag yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 163 (nyd):Herr talman! För det första konstaterar jag medtillfredsställelse att tydligen harslutat att tycka att det är bra med retroaktiva lagar.Det är ett hälsotecken.För det andra skulle jag vilja påpeka, att jag sademycket tydligt i talarstolen att anledningen till minmotion är att jag vill ge företagen en rimligmöjlighet att värja sig för en ojust behandling, sommycket väl kan förekomma från myndigheters sida.Myndigheter är inte ofelbara, utan de kan ocksågöra fel. Det måste finnas en möjlighet att visa attdet man gör är välmotiverat. Om det är det, AnnikaÅhnberg, är det ingen som protesterar mot det.Vad man protesterar mot är de fall där man kan visaatt det inte är motiverat. Det är hela pudelns kärna.Det är inte alls konstigt.Jag är mycket förvånad över att man så vårdslöstläser vad som står i motionen och så vårdslöstlyssnar på vad jag säger i utskottet och här ikammaren. Det är inte särskilt trevligt att blipåhoppad för någonting som är direkt gripet urluften.Anf. 164 ():Herr talman! Det är klart att det inte är särskilttrevligt att bli påhoppad, men om man väckeroseriösa och dåliga förslag får man faktiskt finna sigi det.I den här propositionen, som jordbruksutskottettillstyrker, föreslås att det är de verksamheter somavses i lagen och som regleras i förordningen tilllagen som skall finnas med i miljörapporten.Eftersom Ny demokrati med sitt yrkande, som manhar reserverat sig till förmån för, tycks mena att detinte finns anledning att i ta in allade verksamheter som nämns i den förordningen,skulle jag vilja veta vad Ny demokrati menar närman skriver ''begränsas till väl motiverade behoveller när synnerliga skäl föreligger''. Vem skalldefiniera det? Vilka verksamheter som avsesmed lagen och förordningen är det som Nydemokrati inte tycker är underlag förvälmotiverade behov eller synnerliga skäl?Anf. 165 (nyd):Herr talman! När jag skrev den här motionen hadejag givetvis pratat med många företag ochmänniskor inom branschen. Jag har själv minarötter där, som mycket väl vet.Det är inte alls svårt att konstruera sådana här fall.Det här är ett sätt att se till att det finns en bakdörr.Det är inte alls någonting som är avsett för attföretag omotiverat skall kunna smyga ifrån ettsamhällsansvar. Det handlar inte om det.Jag vet att och hennespartikamrater bedriver en klappjakt på privatföretagsamhet, och det är synd. I ettplanekonomiskt tänkande hade man kanske intebehövt sådana här bakdörrar, eftersom det ärsamma människor och samma beslutsfattare somhandlägger frågorna i bägge ändar. Men är detinte så.Företagen har en konkurrensutsatt situation; demåste vara kostnadsmedvetna. Om de då påläggsuppgifter eller ålägganden som inte ansesmotiverade, måste det finnas en möjlighet attpåvisa detta och beivra det. Det är avsikten medmin motion, ingenting annat.Anf. 166 ():Herr talman! Jag ställde en mycket konkret frågatill : Vilka verksamheter som finnsi den här förordningen till miljöskyddslagen är detsom Ny demokrati inte anser är underlag förvälmotiverade behov eller synnerliga skäl? Jag fickinget svar på den frågan -- tyvärr.Det är klart att företag är kostnadsmedvetna ochgärna vill undvika kostnader, men här handlar detom miljökostnader som måste betalasav någon. Om vi inte betalar dem nu och inte ser tillatt begränsa miljöfarliga verksamheter så mycket vikan , blir det kommande generationer som fårbetala de kostnaderna. Vi i tyckerinte att det är en bra princip.Vi vill absolut inte stänga dörren för privatföretagsamhet. För att återvända ett kort ögonblicktill det betänkande vi diskuterade, somhandlade om att införa obligatorisk källsorteringäven för företagen, var Ny demokrati inte såmedvetet om vilka problem man kunde ställa tillmed även för privata företag. Det förefaller som omhela politiken är något ogenomtänkt. Jag trorockså, även om känner mångaföretagare -- vilket jag också gör -- attmiljömedvetenheten är stor även bland företagareoch att de kan tycka att det är rimligt att göra en bramiljörapportering, som kan ligga som underlag fören ännu bättre miljöpolitik i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande jordbruksutskottetsbetänkanden /92:JoU17, JoU19 och betänkande JoU17Mom. 1 (åtgärder för att begränsa avfallsvolymen)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot128 för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 9 (höjning av bilskrotningspremien m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 19för reservation 3 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 11 (ett totalt resurs- ochmiljöhushållningssynsätt inom EG)Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 29för reservation 4 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU19Utskottets hemställan -- som ställdes motreservationen av m.fl. -- bifölls medacklamation.Jordbruksutskottets betänkande JoU21Mom. 1 (miljöskyddslagen)Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 20för reservationen av . 2 och 3Utskottets hemställan bifölls.13 § Beslut om fortsatt ärendebehandling den21 majKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid morgondagens arbetsplenum.14 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionmed anledning av prop. 1991/92:127 Ändringar ifastighetsbildningslagen (1970:988) m.m.1991/92:Bo18 av i (nyd)15 § Kammaren åtskildes kl. 17.53.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 25 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 59(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 96(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 10 §anf. 144 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.