prot · GF09128 · 1992-06-10 00:00:00 — Det stora svenska underskottetförklaras delvis av att konjunkturavmattningen iSverige varit djupare än i omvärlden, menjämförelsen visar ändå hur allvarligt problemet är.Enligt den långsiktiga konsekvenskalkylen ikompletteringspropositionen blir underskottet runt100 miljarder kronor under de närmaste fem årenom inget görs. tvistar de lärde om hur allvarligtdetta problem egentligen är. En stor del avunderskottet är konjunkturbetingat, vilket innebäratt det försvinner relativt snabbt vid enkonjunkturuppgång. Det allvarliga är därför dets.k. strukturella underskottet, som ingen kan sägaexakt hur stort det är. En god gissning är dock attdet handlar om 30--40 miljarder kronor.Som vi kristdemokrater ser saken finns det treallvarliga problem med ett stigandebudgetunderskott.För det första gäller det de effekter som det kan fåpå räntenivån och omvärldens tilltro till densvenska ekonomin.För det andra ockuperar budgetunderskottetungefär 70--av statsbudgeten iform av räntor, medel som kunde användas påandra områden. Därmed betalar statskassan utenorma pengar till långivare i utanfördelningspolitisk träffsäkerhet. I stället skulle del av dessa pengar kunna användas till riktadeinsatser för exempelvis pensionärer med liten elleringen ATP, till vård och omsorg, till handikappadeoch till biståndsinsatser för tredje världenssvältande människor.För det tredje är ett stort budgetunderskott ocksåett moraliskt problem, främst på grund av att vi lånar för att upprätthålla en levnadsstandardoch en konsumtion som våra barn får betala notanför. Däri ligger det moraliska problemet.Det är mot den här bakgrunden som vi måste vågaföra en diskussion om statens utgifter, våga frågaoss om vi prioriterar rätt när bostadssubventionerfår kosta -- för att ta ettexempel från gårdagens debatt här i kammaren.Vissa partier skriker nej, nej till allting. Problemetär att den svenska ekonomin nu har krympt irad, vilket inte har hänt , ochskattetrycket i är så högt att det inte finnsnågon möjlighet att klara budgetunderskottet medskattehöjningar.Det är därför vi kristdemokrater ställer upp påbesparingar -- besparingar som är så utformade attde inte drabbar de långtidssjuka, de arbetslösa, dehandikappade, människorna i tredje världen ocharbetet för en bättre miljö. Det är därför vikristdemokrater anser det vara nödvändigt med ettnytt bostadsfinansieringssystem. Och det är därförvi kristdemokrater deltar i en regering som vågar seöver de snabbt växande transfereringssystemen.I reala termer ökade transfereringarna tillhushållen , exkl.pensionsstöd och arbetsmarknadsstöd. Samtidigtökade BNP med . Alla inser att dettainte håller i längden. Socialdemokraterna sägerdock bara nej, nej. Och alla intresseorganisationersäger stopp, stopp. Men de som drabbas avdåliga statsfinanser, de gamla och de svagaexempelvis, har inga intresseorganisationer medutredningsresurser och kampanjpengar bakom sig.Att våga genomföra förändringar i de snabbtväxande transfereringssystemen är därför en frågaom hederlighet gentemot kommande generationer.En besparing som vi diskuterar är karensdagarna.Jag måste faktiskt få kommentera Bo G. Jenevallsinlägg. Han säger att karensdagar är dåligt. Det harman kommit underfund om efter valrörelsen -- dåvar ju den högsta lyckan på jorden.Nu är t.o.m. dåligt. I stället ha ett helhetsgrepp som innebär attersättningen skall sänkas till under de första14 sjukdagarna.Det här inte är ett förslag som regeringen avfärdardärför att det kommer från fel håll. Problemet är attförslaget är dåligt, eftersom långtidssjuka drabbas.Att ha kan nog jag, min pappa somär vaktmästare och min syster som är förskollärarestå ut med. Men om man drabbas av sjukdom underen vill man vara säker på att man får ettfullgott skydd. Det är ett sådant förslag somregeringen jobbar med och som är ute på remissjust nu.Fru talman! Syftet för oss kristdemokrater med denekonomiska politiken är inte att i första handåstadkomma mer pengar i plånboken för denvanlige svensken, även om det i sig inte är någotnegativt. Det primära, det som driver oss, är denfasta förvissningen att vi genom att komma till rättamed grundläggande problem i den svenskaekonomin kommer att kunna åstadkomma enbättre vård av och omsorg om våra gamla, störreresurser till miljöarbetet, full sysselsättning, godutbildning och ett ökat bistånd till tredje världensamt mer pengar för åtgärder som syftar till attskapa en trygg och harmonisk uppväxtmiljö förvåra barn. För att allt detta skall bli möjligt måstevi ha ordning på statsfinanserna och ge detkonkurrensutsatta näringslivet goda villkor när detgäller att konkurrera och att skapa jobb.Socialdemokraterna har börjattala om regeringens ''ofinansieradeskattesänkningar''. Beträffande ärdet tydligen ett stående inslag i alla sändningar iradio och TV där han är med. försöka sig på samma teknik här i dag.Tydligen tror man från socialdemokratisk sida attett felaktigt påstående blir en sanning genom att detupprepas tillräckligt ofta.Om vi tittar närmare på dessa saker ser vi att denstörsta skattesänkning som regeringen hargenomfört är sänkningen av momsen på mat från 25till . Denna skattesänkning initierades avSocialdemokraterna före valet och innebar heltenkelt ett slopande av en tillfälligt höjd moms. Ärdet den åtgärden som är ofinansierad, ArneKjörnsberg?När det gäller höjningen av brytpunkten iinkomstskatteskalan är det fråga om enöverenskommelse mellan Socialdemokraterna ochFolkpartiet. Var den skattesänkningenofinansierad? Kanske finns det fler sakerbeträffande skattereformen som är ofinansierade.Var god och redogör för hur det förhåller sig!Slopandet av omsättningsskatten på aktiehandelnhar Socialdemokraterna i efterhand ställt upp på,dvs. efter att själva ha halverat den förevalet. Det kan väl inte vara den skatten som varofinansierad. Ni har ju själva i efterhand stött den.Den sänkning av momsen som kommer att ske,något som gäller från , ärfinansierad genom det slopade schablonavdragetoch den onödiga karusell som Bo G. Jenevall taladeom men som innehåller både förstärktaförutsättningar för näringslivet och en godfördelningspolitik. Den fördelningspolitiken ärneutral för de flesta hushåll. Men om man väger inde indirekta effekterna på exempelvisprisutvecklingen och om man tittar på dendisponibla inkomsten, finner man att allainkomstgrupper tjänar på den omläggning somregeringen genomför. Det finns kalkyler frånfinansdepartementets fördelningspolitiska enhetsom visar just på detta. Jag överlämnar gärna ettexemplar till om han närmare villstudera dessa kalkyler.Nej, sanningen är den att regeringensskatteåtgärder både är finansierade och innebärpositiva effekter för ekonomins utvecklingskraft. Imotsats till vad som gäller för Socialdemokraternaär de dessutom finansierade på ett trovärdigt sätt --alltså inte med engångsbelopp eller medluftkalkyler.Fru talman! I de ekonomiska debatterna talar vimycket om ekonomisk tillväxt. Traditionellt harman försökt förklara den ekonomiska utvecklingenmed tillgången på arbetskraft och kapital samt dentekniska utvecklingen. Det har dock blivit allt meruppenbart att dessa variabler lämnar stora delar avutvecklingen oförklarade. Inte minst skillnadenmellan olika länders utveckling fordrar andraförklaringar.Den senaste tidens forskning har därför sökt nyaförklaringar, och en förklaring som växt fram somhelt central gäller utformningen av samhälletsinstitutioner. Med institutioner menas alla de reglersom formellt och informellt styr mänskligthandlande. De formella reglerna är lagstiftningen.De informella reglerna är den etik som präglar vårtbeteende. Dessa institutioner bildar den ram inomvilken individer, familjer, företag och myndigheterverkar. I det samhälle där ekonomin baseras påhederlighet, personligt ansvarstagande ochhänsynstagande blir transaktionskostnaderna iekonomin låga, vilket är avgörande för enlångsiktigt god ekonomisk utveckling. Inte minst1991 års nobelpristagare, amerikanen , har i sin forskning visat på detta. Jag trorhelt enkelt att den kristna etiken är en god grundför samhällsbyggandet som innebär lågatransaktionskostnader och därmed en godekonomisk tillväxt.Fotbollshuliganerna har på ett pedagogiskt sättvisat hur kostnaderna för att genomföra ettarrangemang skjuter i höjden när det finns olikauppfattningar om hur vi bör uppträda gentemotvarandra -- polisbevakningen exempelvis beräknasnu kosta . Detsamma gäller deskattehuliganer som tvingar fram byråkrati,kontrollapparater och finanspoliser. Vidarehandlar det om försäljarhuliganer som gör attkonsumenterna måste gardera sig på ett tids- ochkostnadskrävande sätt, miljöhuliganer som tvingarfram kontrollmyndigheter, skatter och avgifter,VD-huliganer som skapar osäkerhet hos anställda,ägare och kreditgivare samt bankhuliganer somnekar produktiva småföretag krediter på grund avsina egna spekulationsförluster. Kanske handlardet också om politikerhuliganer som ställer till detgenom olika beslut i riksdagen.Ett växande problem är därför den allmännaförsvagning av det etiska medvetandet och avrättsuppfattningen som sker i vårt samhälle. Vi serdet i finanskrascherna, i den ekonomiskabrottsligheten, i deklarationsfusket, i stölderna påarbetsplatserna och i den ökande bristen påförtroende för varandra i affärslivet.En sund marknadsekonomi förutsätter engemensam etisk grund. På lång sikt är det kanskeviktigare för den ekonomiska tillväxten hur denetiska grunden i vårt samhälle och hur konsensuskring denna utvecklas än om löntagarfondernaavvecklas, vilken bolagsskattesats vi har, hur höginflationen är, hur snabbt privatiseringarna kangenomföras osv. Dessa åtgärder är viktiga. Men detkanske inte enbart är de som avgör den ekonomiskatillväxten.Fru talman! Vad jag vill ha sagt är att denekonomiska utvecklingen kanske lika mycket berorpå det beslut som kammaren fattade för någradagar sedan om att skolan skall utgå från denkristna etiken och den västerländska humanismensom på hur exakt finansutskottet formulerar sig idet betänkande som vi debatterar här -- ettbetänkande som jag tycker är så pass bra att jagyrkar bifall till hemställan i detta samt avslag påsamtliga reservationer.Anf. 33 BO G. JENEVALL (nyd) replik:Fru talman! Hanmåste i varje anförande säga någonting om Nydemokrati. Det är trevligt, för då får vi anledningatt bemöta honom.Vi står givetvis fast vid vårt nya förslag när detgäller karensdagarna. yvdes över attvi har ändrat oss. Vi kommer att ändra oss mångagånger, därför att vi följer med tiden och förändraross med den. När vi får någonting bättre i händernaän det vi har haft tidigare, använder vi oss av det.Jag vill för tydlighetens skull ännu en gångunderstryka att förslaget inte är vårt, men vi tyckeratt det är bra. Det är därför vi har tagit upp det.Det vore roligt att höra ett förslag frånStefan Attefall om någonting över huvud taget. Jaghar inte hört något som har tillfört debatten någotbränsle. Välkommen i laget, så att vi får något attdiskutera!Anf. 34 () replik:Fru talman! Det var trevligt att få kommenteranågot av det Bo G. Jenevall sade. Han har suttit tystalltför länge, och jag ville att han skulle få chans attuttrycka sin uppfattning.Kontentan är att sänkt ersättning fördem som blir sjuka är ett sämre förslag änkarensdagar, som i första hand drabbarkorttidssjuka. Så enkelt är det. Ny demokrati fårlätt chansen att åka omkring och i massmedia säganej till tuffa och obekväma besparingsförslag frånregeringen. Men få tar upp en diskussion om vadNy demokratis alternativ är. Jag tycker att Nydemokratis förslag i detta fall är sämre.Vi har ett förslag från kds om karensdagar. Det harvi stått för i valrörelsen. Vi föreslog somminimikrav en karensdag. Men den ekonomiskautvecklingen har gjort att vi har ställt upp på tvåkarensdagar.Jag gjorde ett försök till en liten föreläsning ometikens betydelse för marknadsekonomin. Detkanske kan vara tankar som Bo Jenevall kanfundera över på sin kammare. Sedan kan hankomma tillbaka i nästa debatt, så kan vi ta endiskussion om det också.Anf. 35 BO G. JENEVALL (nyd) replik:Fru talman! Vi påstår aldrig att alla delar i deförslag vi kommer med är bra. Men vi för framförslagen, och vi vill ha diskussion. Det är detförslag är till för. Man skall ta upp dem till debatt.Man skall ventilera dem, vrida och vända på dem,och med gemensamma krafter och tankar omkonsensus kommer man fram till någonting som ärbra.Jag vill dessutom understryka att det förslag som vihar lagt fram ur besparingshänseende t.o.m. ärbättre än regeringens. Det är beräknat till 6,1miljarder.Vi är mottagliga för positiva förändringar, så att vikan komma fram till ett bra beslut. Jag vill än engång ''pusha'' för konsensus.Anf. 36 () replik:Fru talman! Jenevall tyckte att det är bra att Nydemokratis förslag tas upp till debatt. Det var precisvad jag försökte göra. Jag hoppas att han därmedär tacksam mot mig.För övrigt upplever jag inte att Jenevall harkommenterat min kritik mot förslaget att sänkaersättningsnivån som två veckor.Det skulle slå mot de långtidssjuka. Det verkar intesom om Jenevall har funderat över det. Jag föreslårBo G. Jenevall en trevlig sommar, med funderingaröver de aspekterna av hans eget förslag.Anf. 37 () replik:Fru talman! citerade tidigarefinansministern när denne varnadeför arbetslöshetens stålbad. Jag uppfattade attAttefalls mening är att vi är där . Han sade ocksåatt vi socialdemokrater inte har gjort något.Fru talman! Jag är ledsen att jag måste återupprepamig. Jag måste säga ungefär samma saker tillAttefall som jag sade till finansutskottetsordförande. Har Attefall aldrig hört talas omstabiliseringsavtalet, som dåvarandefinansministern lade ner så mycketarbete på att backa upp? Det har lett till 27månaders arbetsfred. Det har lett till att vi har delägsta löneökningarna i . Det har lett till attvi nu har en inflationstakt som är betydligt lägre ängenomsnittet i . Har Attefall aldrig hörttalas om det?Har Attefall aldrig hört talas om ecu-anslutningen?Har Attefall aldrig hört talas omenergiöverenskommelsen, som hans parti träffade med finansministerns partioch mitt parti? Har Attefall aldrig hört talas omskattereformen? Finansministern var en avmödrarna till den, tillsammans med dåvarandefinansministern -- jag antar att hanvar fadern.Jag är ledsen att behöva återupprepa det, men detär en följd av att ni inte lyssnar.Sedan säger att jag gör mig skyldig tillpåhopp på er vad gällerarbetslöshetsbekämpningen. Jag tycker att det nigör är bra. Jag säger bara att det inte räcker. Dåsäger att problemet är att det tar tid.Vi har dammsugit hela landet. Hemma i minkommun, , finns det flera skolor som behöverrepareras och renoveras, för att bli bättre föreleverna och för personalen. Ni har slopat detstimulansbidrag som vi hade för avsikt att ge tillkommunerna , för att göra sådant. Nisäger nej till stimulansbidrag till den kommun somjag kommer ifrån, stimulansbidrag för att man skallkunna bygga personalbostäder på landets mestmoderna deponiplats. fick jag sagt det också, engång till. Ni säger nej till det. Det är detta vikritiserar er för.Till sist vill jag säga ett par ord om hur denallmänna momssänkningen finansieras. Alla tjänarpå den, säger . Han var t.o.m. vänlignog att erbjuda mig ett exemplar av PM:etFördelningseffekter av skatteförslag ikompletteringspropositionen 1992.Jag har tre exemplar. Dessutom var det jag somupptäckte att varannan sida fattades, när vi förstfick det i finansutskottet. Jag kan den rapporten.Anf. 38 () replik:Fru talman! upprepar allt detgoda som den förra regeringen har gjort. Jag sägerockså att det gjordes mycket bra saker under slutetav er regeringsperiod -- ja, under hela perioden.Mycket var mindre lyckat, men många saker varbra. Jag tror också att stabiliseringsavtalet hade enpositiv effekt. Men jag tror att Kjörnsberg någotöverdriver effekten av det. Den begynnandelågkonjunkturen och den kostnadskris som manupplevde i det svenska näringslivet var nog såverksamma för att få ner löneökningarna.Ecu-anslutningen var en eftergift efter många årstjat från opppositionen om att man skulle vidta denåtgärden. Energiöverenskommelsen har också vistött.Problemet är bara att de positiva tecken som fannsunder första år som finansministerhar försvunnit. Det ser man när man nu börjar läsade ekonomiska motionerna frånSocialdemokraterna. handlar det om nej tillallting, stopp för alla förändringar. Ni vill inte göranågonting åt att kostnaderna för de storatransfereringssystemen skenar i väg. Det handlarmånga gånger om populism och skattehöjningar.Man dammsuger landet efter olika projekt somskall göras för att skapa jobb. Men det är bara inomden offentliga sektorn det skall byggas. Vi vet att vii första hand måste förstärka det konkurrensutsattanäringslivet för att klara välfärden . Ingenhar heller anvisat finansieringen avdriftskostnaderna under extraåren, när man skalltidigarelägga investeringar.Kom ihåg en sak, . Många avdessa projekt genomförs. Vi tidigareläggerinvesteringar i infrastruktur och har lämnat en delstimulanser till kommuneras upprustning av skolor,utbildning osv.Jag skulle vilja att använde sinsista replik till att förklara hur man kan fara frammed det ohederliga påståendet att deskattesänkningar som regeringen genomför ärofinansierade, när bl.a. er egen momssänkning frånvalet 91 finns med i sammanställningen på netto 32miljarder.Anf. 39 () replik:Fru talman! Sänkningen av den allmänna momsenmed har ni finansierat. Det harni gjort genom att låta vanliga löntagare fåskattehöjningar genom slopandet avschablonavdraget. Det har ni fixat, det erkännerjag direkt. Vi har aldrig påstått att det inte varfinansierat. Men en lång rad av de sänkningar avskatter på kapitalområdet som ni gör har ni intefinansierat.Jag vill fråga en sak, för jag är litet nyfiken. Vilkaär politikens huliganer?Herr Attefall säger att vi säger nej till allting. Detär populism, skattehöjningar och hela köret. Vadgäller skattehöjningar säger vi att vi tycker att detär fel, orationellt, orättvist och felfördelningspolitik att sänka skatter för förmögetfolk och höja för vanliga löntagare. Vi står för det,talman! Jag vet att min replikrätt bara gällerherr Attefall. Men med talmannens tystamedgivande vill jag ändå önska minameddebattörer, personalen och alla övriga ikammaren en trevlig sommar.Välkomna upp på barrikaderna mina damer ochherrar, för att kämpa mot den stigandearbetslösheten!Anf. 40 () replik:Fru talman! Även jag vill önska en trevlig sommar.Men innan jag släpper ut påsommarlov, vill jag dock be honom ordentligt läsadetta PM om de fördelningspolitiska effekterna.Det visar bl.a. att pensionärer är vinnare i denskatteomläggning som föreslås ikompletteringspropositionen. Det är en gruppmänniskor som behöver förstärkning i sinkassakista.Jag noterar också -- kanske kanhjälpa till att reda ut den frågan när vi kommer framtill hans inlägg i debatten -- att man går ut och sägeratt skattesänkningarna är ofinansierade. Den storaskattesänkningen utgörs av momssänkningen.Därtill kommer det belopp som följer avskattereformen och sänkningen avomsättningsskatten på aktiehandeln, som brutto ärganska stort men som netto är litet. Ni har ställt upppå detta. Resten utgör små belopp som ärfinansierade. Men ni säger att det är fråga omofinansierade skattesänkningar. Jag tycker att niskall försöka ge besked om hur ni får ihop detta,alternativt sluta med denna typ av argumentation.Arne Kjörnsberg hade två repliker att utnyttja,men han ville inte svara på den frågan. Men han harockså sommaren på sig att tänka, och kanske AllanLarsson kan bidra till att klara ut frågan undertiden.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 41 Finansminister ():Fru talman! Det har varit ett viktigt ochhändelserikt år i riksdag. Inte på mycketlänge har så många betydelsefulla beslut fattats idenna kammare.När regeringen tillträdde hade vi fåttmandat av väljarna att förnya och förändra Sverige.Vi skulle lägga om den ekonomiska politiken så atttillväxten kommer tillbaka, så att det blir fler jobboch så att välfärden stärks och förbättras. Denverklighet vi mötte var arbetslöshetsbomben. Från1989 och fram till valet hade över 120 000 jobbförsvunnit i industrin och ytterligare 50 000personer hade varslats under våren och sommaren1991. Det var resultatet av den tredje vägenspolitik. Ett snabbt stigande budgetunderskott ochväxande problem inom bank- och finansvärldenhörde också till det som återfanns påfinansdepartementets i övrigt ganska tomma hyllor.Vi lovade ett antal saker i valrörelsen och iregeringsförklaringen. Det har vi också genomfört.Det tycks förvåna framför allt densocialdemokratiska oppositionen att regeringenhåller vallöften. Jag tycker att det är bra, och jagtror att det medverkar till att öka tilltron tillpolitiker. Det är viktigt för det politiska systemetsframtid.Vad lovade vi hushållen? Lägre moms på maten --det är genomfört. Lägre moms på andra varor ochtjänster -- den sänks nu från till nästa år.Det skall löna sig att arbeta och spara. Detskattebeslut, som jag hoppas att kammaren skallfatta , ger just resultatet att detlönar sig bättre att arbeta, och det finns redan ettbeslut om lägre skatt på sparande. Det skall alltsålöna sig bättre för hushållen att spara. Vi lovade attdet skall löna sig att satsa på utbildning. Riksdagenhar på vårt förslag beslutat om en kraftig ökning avantalet utbildningsplatser, både inomarbetsmarknadspolitiken, gymnasieskolan ochhögskolan.Vi lovade förbättringar även i kärva tider för detglömda . Familjer med handikappade barnhar redan fått en stor höjning av vårdbidraget -- ochmer kommer. Flyktingpolitiken har blivit merhuman, och biståndet till har ökatkraftigt.Vi lovade att ge förnyelsen av den offentligasektorn en rivstart. Hushållen skulle själva få väljaviktiga sociala tjänster, utan densocialdemokratiska förmyndarattityden. Vibörjade med att ge alla dagis samma möjligheter,och har gått vidare med möjligheten för hushållenatt välja skola för barnen och att välja sin egenhusläkare. I går fattades beslut om att avskaffa enmassa statliga pekpinnar och onödiga regleringarför kommunernas verksamhetsområde.Vi lovade låga prisökningar. De är nu lägre än inästan alla andra länder, , och blir lika låganästa år. Det är ganska bra.Vad lovade vi företagen? Småföretagen skulle bliav med straffskatten på maskiner, byggnader ochvarulager -- den är borta. Generationsskiften skulleunderlättas, så att småföretagen skulle kunna levakvar och slippa säljas till stora företag -- så harskett, bl.a. genom sänkt arvsskatt. De kollektivalöntagarfonderna skulle avskaffas -- de är nu borta.De sociala avgifterna för företagen skulle sänkas --så har skett genom att den allmänna löneskattenhar tagits bort och de sociala avgifterna sänkts förföretagen i . Vi lovade lägre energiskatterför industrin -- så blir det. Det är viktigt inte minstför basindustrin i och längs kusten.Det allra viktigaste vi lovade gällde jobben. Därsyns ännu ingen förbättring -- tvärtom dras vifortfarande med sviterna av Socialdemokraternasarbetslöshetsbomb. Men grunden har börjat byggasför att investeringar och jobb skall hamna i Sverigeoch inte flytta utomlands. Jag skall återkomma tilldet.Vi lovade också att satsa hårdare än någon annanregering på arbetslinjen inomarbetsmarknadspolitiken. AMS har fått storaresurser, och antalet platser på gymnasier ochhögskolor har ökat. Vi bygger vägar och järnvägarför att knyta närmare kontinenten. Just nupågår 19 stora projekt. Ytterligare 23 stora projektligger i startgroparna.Vi har infört ett helt nytt system med praktikplatserför ungdomar. Det har Socialdemokraterna gåttemot! Det är helt obegripligt, annat än möjligensom bevis för att det är LO som styr ochinte det politiska partiet. Vad är det för fel på att gearbetslösa ungdomar chansen att skaffa sigyrkeserfarenhet? Jag tycker att det är utmärkt.Vi lovade sätta stopp för de skenandeutgiftsökningarna i socialförsäkringssystemen.