prot · GF09125 · 1992-06-03 00:00:00 — Sedan märkerman att organisationen är så stor att man måstedölja behovet av utrustning, för annars kommerpolitikerna att ändra på organisationen.Det som är förödande är inte bara att det militäraförsvaret sedan har utbildathundratusentals värnpliktiga som inte har behövts.Till dessa har försvaret sagt: har du gjort dinasju eller . Tack för oss! Blir det krigkommer vi inte att kalla in dig.Samtidigt har civilförsvaret inte fungerat, eftersomman där inte har fått utbilda unga. pågårförsöksverksamhet på det här området i ochGöteborg, men inte till det fick man användavärnpliktiga. I stället fick man ta in vapenfria. Vadman ville veta var vad man kan lära sig på sexmånader, men det finns en lag som säger attvapenfria skall ligga inne mycket längre. Då fårman alltså lov att säga: Vad kan du efter sexmånader? Räkna inte det du lärde dig under tidendärefter. Det råder alltså fullkomlig hysteri på dethär området.Det var väldigt nära att 1982 fattade ettbeslut som innebar en direktrekrytering till dencivila sidan. Men detta stoppades av en överste iförsvarskommittén som sade att det var ett hot motden allmänna värnplikten. Partierna -- utomfolkpartiet -- sade då nej till direktrekrytering. Detär tio förlorade år, som naturligtvis har inneburit attcivilförsvaret inte fått en chans att funka. Om duinte utbildar 20-åringar kan det aldrig kompenserassenare. Du kan aldrig begära att 30- eller 40-åringarskall ställa upp på att med tvång bli utbildade treeller . Det är en helt bisarr tanke attde skulle tas från sina jobb.Det som har hänt nu senast är att blockeringen harbrutits. Jag ser för resten att här . under honomtittar mycket förutsättningslöst på dessa frågor. Dethandlar om alla behov, såväl militära som civila.Frågan är vilken metod man skall tillämpa viduttagningen. Förmodligen blir det om enkombination. Man kan titta på individen. Detgäller att mäta och bedöma vederbörandes förmågaosv. Men det gäller också att se till vadvederbörande vill och vilken utbildning personen ifråga har.När det gäller byggnadsberedskapen -- det kanhandla om byggandet av t.ex. befästningar ochbroar -- är det mycket viktigt att ta vara på t.ex. enbyggnadsarbetares erfarenheter i stället för attutbilda honom till skyttesoldat. Det vore ju litet''knäppt'' att utbilda honom till en sådan.Om det är så att det för den som skall göravärnplikten handlar om resor som kostar 40 000 kr.är det bättre att ta en grabb som bor på andra sidanav regementsstaketet, även om den här grabbenskulle vara kortare t.ex.Det som jag tycker är avgörande här är att vikommer bort från tidigare synsätt.Försvarsministern säger ibland att det här beslutetskulle innebära efterkrigstidens störstastrukturomvandling, men det är icke sant. I frågaom strukturomvandlingen av bådekrigsorganisationen och fredsorganisationen hardet förekommit betydligt större beslut. Jag tänkerpå besluten , 1982 och 1989/90. Det nya nu ärden ädnrade synen på värnplikten.Det är alltså viktigt med en kombination av alla tremomenten : kvaliteten, flexibiliteten ochett rationellt användande av personalen. Det ärförverkligandet av den här kombinationen som ärdet nya.Jag måste något kommentera framför allt ArneAnderssons kritik mot försvarsbeslut. Närdet gällde den civila sidan blev det helt enkelt frågaom ett politiskt kommando . Jaghävdar att nämnda försvarsbeslut var bra. Detinnebar att vi skulle satsa på kvalitet vad gällerarmén. Vi visste nämligen mycket väl att armén intefungerade. Att det inte gick att fatta beslut i detsammanhanget berodde helt enkelt på att utlovatunderlag inte kom.Beträffande kritiken vill jag säga följande. Trots attjag nog var den som kom med mest kritik hade jagen alldeles för positiv inställning. Jag sade: Ta bortIB 66. vet vi att ännu mer måste bort.Tror någon att vi kunde säga: Ni får de här 6,8miljarderna extra. Men sedan får ni en in blanco-fullmakt. Ni kan ju ha gömt undan och detkanske inte funkar.Det var mycket bra att man ändå tvingade framsanningen. Vi visste mycket väl att åtgärder skulleha vidtagits för länge sedan. Jag upplevde att detvar positivt att de här bristerna kom fram.Dessutom -- nu är jag litet personlig -- var jag rättirriterad över . Vi båda satt alltså med iförsvarskommittén, och jag hävdar att jag faktisktvar mera aktiv än han. Jag ifrågasattemyndigheternas siffror. Men när vi kom dithän attbeslut skulle fattas ville ha 2,5 miljardermera. För nästan alla de pengarna skulle han köpa15 Viggenplan till -- men det var icke fråga om ettöre mera i prisreserv! Vi befann oss då i precissamma situation som nu.En svårighet här är de problem som alla politiskapartier har haft med myndigheter som vilseleder.Men då säger man i något parti att det ärpolitikernas eller de andra partiernas fel att det ärsom det är. Det tycker jag på något sätt är attfriskriva byråkratin, vilken ju alltid tjänar på att ettparti försöker lägga skulden på ett annat parti.Rent sakligt kan man säga att det var mycket bra attvi inte satsade nästan 2 miljarder på ytterligare 15Jaktviggar utrustade med annan radar än övriga,särskilt som problemet är att vi har förmånga flygplan. JAS kommer alltså i ett för stortantal och för . Det innebär att vi måste skrotabefintliga resurser i förtid.Sture talade om materielindex. Men jagtycker att han har fel på den punkten. Själv tyckerjag att det är riktigt att ha ett materielindex.Erfarenhetsmässigt vet vi att försvarsmaterielenutvecklas snabbare än vad ett allmäntkonsumtionsindex gör.Jag tycker att gör samma fel som endel myndigheter verkar göra om han tror att vi harutlovat en ökning. Försvarsbeslutet kan ju mycketväl innebära att försvarsanslagen skall dras ner med10 eller . Ramen minskas sedan i motsvarandeomfattning. Men inom ramen skall ändåmaterielandelen finnas. På samma sätt är det medlöneindex. Det spelar ingen roll om försvarsramenär på 20, 25 eller 30 miljarder. Oavsett vad somgäller skall det finnas ett löneindex.Så några ord om fredsorganisationen. Det ärnödvändigt att minska antalet fredsförband och attdra ner när det gäller den funktionen avkrigsorganisationen. Jag är en av dem som tyckeratt det som gjorts både den här gången och förragången är mycket olyckligt. jag tillhörde dödspatrullen. Vi var alltså någrapolitiker från olika partier som åkte runt i landetoch besökte olika förband. Vi vägde alla saker motvarandra. Det gällde byggnaderna, personalen, hurnära de värnpliktiga bodde, operativaförhållanden, sysselsättning etc. Det kan handlaom ett tiotal olika variabler som vi vägde motvarandra.Det här är inte konstigare än t.ex. byggandet av enbro. kräver säkert många flervariabler. För exempelvis en ny gymnasiereformbehövs det kanske hundra olika variabler.Sedan säger man: Ja, men det här gick inte.Regeringen sade ju nej beträffande två avförbandsanläggningarna. Därpå säger riksdagennej på ytterligare några punkter. Det var ju så attsäga en nattlig uppgörelse mellan moderater ochsocialdemokrater. Det handlade om att behålla ettmilo i , där det fanns en lokal opinion.Riksdagen fattar beslut. Men myndigheter följerinte alltid fattade beslut. Jag vill som exempelnämna K 1 och Näsbypark. Socialdemokraterna --som jag kan glädja genom att nämna detta -- har enreservation i anledning av min motion. Egentligenär det en makalös läsning beträffande det som harhänt.Det är lätt att säga: Gör ingenting alls! Men jag troratt människor ändå känner att det ärnödvändigt att det kommer ett rationellt förslag.Vad som hänt 1989 och vad som händer nu är låter de militära myndigheterna lägga framförslag. Därför har det aldrig gjorts en samladbedömning där allt har vägts in, utan någon har setttill att vi fått ett panikbeslut om I 21. Detsammagäller egentligen flottiljerna.Inför framtiden måste man gå tillbaka och se på vadsom hänt. Men det skulle inte förvåna mig -- jagsäger detta efter att ha studerat dagens talarlista --om en stor del av anförandena handlar omfredsorganisationen och ganska få av dem omkrigsorganisationen. Här har ett fundamentalt felgjorts från myndigheternas sida.Jag tror att man hemma i skulle ha accepteratdessa saker mycket lättare om man hade känt atthär har politiker vägt alla faktorer mot varandra.Men kan man på politisk resp. militär nivå skyllaifrån sig. Ingen har egentligen något ansvar. Påliknande sätt har det varit på flygvapensidan.Så en sista reflexion om flygflottiljerna. Det hargått till på följande sätt. I försvarskommittén isamband med föregående försvarsbeslut kundeman höra: Vi är i färd med att skaffa oss robot 15,som är en mycket bra robot. Den skall användas tillJAS, och den kommer att anskaffas och varaslutlevererad eller 1990, om jag minns rätt.Då sade någon: Men snälla nån, den skall sitta påJAS, och första divisionen kommer 1995. Tänk omdet blir krig 1991 eller 1992! Hur skall vi då kunnaförklara för svenska folket att det finnssjömålsrobotar till ett värde av hundratals miljonerkronor i olika förråd -- robotar som inte kanavlossas förrän senare ? Det här gårinte ihop. Vi kan inte förklara detta.Ja, men skulle det inte gå att använda ?frågar någon. Då säger man från myndigheterna:Det har vi inte tänkt på.40 miljoner skulle det kosta -- en liten summa. Dethär är vad vi minns.Det innebär att det när det gäller Attackviggarnakan bli två generationer -- dels de med tidigarerobotar, dels de nya. Det betyder egentligen enfördubbling av attackkapaciteten.Men när det blir fråga om verkligheten hör manteknikerna på flottiljerna säga: Ja, stoppar man inden här lilla datorn för att kunna sätta robot 15 påAttackviggen får man på köpet de andra vapnenockså. Man kan sätta på bombkapslar, jaktrobotaroch radarjaktrobotar.Problemet är att man kan sätta hela programmet påSpaningsviggarna också. Plötsligt har vi åtta och enhalv division. Det är det som ligger bakom att det idet här läget är rimligt att gå ned till sju divisioner.Det är under alla förhållanden bortåt enfördubbling av den attackkapacitet vi har.Slutsatsen blir naturligtvis att om vi gör denminskningen -- eftersom JAS-systemet innebär attvi skall gå ned till 16 divisioner -- är det enbesparing som är rätt viktig. Men då måste manlägga ned en flottilj. Till dem som utgår från attflottiljerna är det viktiga kan jag säga att det ärnödvändigt att lägga ned en flottilj. Sedan kan mandiskutera vilken det skall vara. Men tanken att hakvar alla flottiljer är i grunden alldeles orimlig, fördå skulle vi lägga ned mycketpengar på att behandla en organisation.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag idess helhet.(Applåder)Anf. 25 () replik:Herr talman! Det här blir ett något ovanligtgenmäle.Eftersom detta är den sista större försvarsdebattsom deltar i här i , då hanhar bestämt sig för att lämna i slutet avdetta år, tycker jag att det finns anledning att göranågra konstateranden. har varit enmycket kunnig försvarsdebattör, så kunnig också idetaljer att det ibland har gjort det svårt för ossandra att riktigt hänga med. Han har därför iblandfått föra sin egen debatt mot konservativa krafter ipolitiken och framför allt inom den militärabyråkratin.Så här i efterhand kan man konstatera att HansLindblad har haft rätt i det mesta han har sagt omförsvaret och försvarsbyråkratin. haft rätt när han har kritiserat osssocialdemokrater. Personligen är jag förvånad överhur hushållar med sina resurser, närman nu släpper i väg från ,men det skall jag inte lägga mig i.Det är en stor förlust för försvarsutskottet och förriksdagen när nu drar sig urverksamheten här i huset. Vi vill gärna hylla HansLindblad för en stor och självständig insats samttacka för alla de inspirerande diskussionerna. Vihoppas få fortsätta de diskussionerna även utanförriksdagen. (Applåder)I detta anförande instämde (),(), (), (), (), () ochBarbro Evermo Palmerlund (s).Anf. 26 HANS () replik:Herr talman! Jag tror att försvarsutskottet har enmycket viktig uppgift. skall jag röja enhemlighet: det här utskottet har inte så mycket attgöra som andra utskott. Men försvarsutskottet harmöjlighet att följa upp det vi har beslutat. Det finnsen riksdagsutredning som säger att utskotten måstegå tillbaka och se vad som har hänt. Det har det härutskottet gjort.Sture påpekade att det gjorts 15tillkännagivanden. Jag tycker att det är jättebra attett utskott har tid att göra det. Det påstås att närjordbruksutskottet höll på med miljöpropositionenfick det ta per yrkande, inkl. allaföredragningar. Tillkännagivanden finner manockså om man läser texten. Jag menar attmyndigheter skall läsa dessa. Det gör de i och försig inte. De bryr sig inte om vad säger.Men man skall titta både på det som riksdagensäger och på de formella tillkännagivandena. Det ärviktigt att besluten följs upp. Försvaret har haftfemårsplanering. Vi är nu på väg mottreårsbudgetering. Det kräver att utskottet tarmycket mer aktiv del.Jag menar att det förmodligen inte hade gått såfruktansvärt illa med svenskt försvar om denuvarande ledamöterna hade varit med tidigare,och det är egentligen tjejerna som är skillnaden. Degår inte på sådana saker som att det skall vara ettjättestort försvar men att det inte spelar någon rollom grabbarna har skyddsvästar eller att pengarnasom anslås till sjukvårdshelikoptrar stoppas in föratt behålla en stor organisation. Med , ,och , och tidigare ochGunhild har vi fått ett stort kvinnligttillskott. Det har varit lättare att prata sakligt meddem, för grabbarna har på något sätt varit styrda aveller vana vid att ha tilltro till myndigheter. Jag troratt det är oerhört viktigt för det svenskaförsvarsutskottet att ha en aktiv roll. Det här är ettområde där det mycket ofta råder enighet överpartigränserna, och då måste utskottet takommandot.Detta är en vädjan till försvarsministern.Nu får vi en myndighet i försvarsmakten. Detbehövs, för den här organisationen har varit såsplittrad. Det behövs en stark ÖB. Men det innebäratt vi måste ha en politisk nivå över. Egentligen harvi SSLP eller motsvarande. Den funktionen måstestärkas. Det får inte vara så att överbefälhavarentalar om vilket hotet är. gör han inte det. Hanär egentligen kameral och talar bara om hur mycketde olika anslagen har ökat. Det kan man mycketbättre använda till.Enligt min mening behövs det ingen . Operativa frågor vill man över huvudtaget inte prata om. Men det är absolut nödvändigtatt utvärderingen görs av parlamentet, och då ärdepartementet parlamentarikernas organ. Kallahellre parlamentarikerna ytterrock än nattmössa.Där tycker jag verkligen att försvarsministernknölar till det.Det är mycket viktigt att parlamentet har ansvar.Men det gäller också de övriga utskotten. Jagtycker att försvarsutskottet kan berätta försocialutskottet och utbildningsutskottet att manmåste göra en uppföljning när man beslutarnågonting. Det jag tycker att jag har lärt mig mestav i det här huset är faktiskt att varariksdagsrevisor. Jag blir mörkrädd när jag ser hurmånga av de beslut som vi fattar blir någonting heltannat än som avsetts och resp. fackutskott ickereagerar. Där tror jag att försvarsutskottet har haftdet litet lättare i och med att vi har haft litet mindreatt göra än de andra utskotten, lagutskottetundantaget. Men det är ändå mycket väsentligt attriksdagen tar på sig den funktionen, annars kanskattebetalarnas pengar aldrig bli riktigt använda.Jag är också rörd över all den vänlighet som visasnär så många i utskottet reser sig för min skull. Jagskall också resa mig för er någon gång.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag skulle faktiskt också ha kunnatresa mig , om jag inte redan hadebegärt ordet för att harangera . Jaggör alltså inte det här inlägget för att kritisera attHans Lindblad hade synpunkter på det jag sade om1987 års beslut. Jag skulle kunna kommentera detmed att säga att anser att 1925 årsbeslut var ett bra beslut. I det perspektivet tror jagatt det är lättare att förstå att också beslutvar ett godtagbart beslut. Om detta kan vi ha olikamening.Däremot kan vi inte ha olika mening om det saltsom utgör i debatten. De stundtalsväldigt många som har lyssnat till den del avdebatten som har varit har märkt att Hans Lindbladi många avseenden inte är lik oss andra. Nästanuteslutande är detta en tillgång av det enkla skäletatt de som vågar vara så pass annorlunda, såväl vadavser åsikter som debatteknik, kanske kommer attsaknas i av det skälet. Sedan fem sex årtillbaka har jag haft förmånen att varutskottskamrat med , och jag haraldrig kunnat bortse från att det i utskottet sitter enså kolossalt kompetent person, som ändå inte harspelat huvudrollen, utan spelat sin alldeles egenroll, på sitt alldeles egna sätt. Det är enaktningsvärd roll.Hans! Eftersom du i utskottet -- jag kan inte minnasatt du har sagt det här -- har talat om att duavser att inte finnas med när utskottetsammanträder , i varje fall inte som ordinarieledamot, vill jag å utskottets vägnar tacka dig ochhoppas att du skall ha kul med det du tänker göra.Du har kanske skämtsamt, kanske med en glimt iögat, kanske med berått mod sagt: Ni skall nog fåreda på vad ni är för några, för jag skall gå hem ochskriva. Oberoende av vad du skriver, Hans, vill jaggärna säga att det kittlar nerverna att vänta på detdu skriver. Tack skall du ha för trevligt arbetetillsammans i utskottet.Anf.28 HANS () replik:Herr talman! Jag är naturligtvis tacksam för vadutskottets ordförande sade.Det gällde beslutet . Det är väsentligt att sevilka principer som gäller. Det var bra att rusta uppoch dåligt att rusta ner. 1925 var man oerhörtframsynt. Däremot kan man kritisera politikeroerhört kraftigt för att de , efter det attHitler hade kommit till makten, inte reageradesnabbare.Till dem som berömmer försvarsbeslut,som innebar en tioårig upprustning ,och talar illa om 1925 års beslut vill jag säga: Tittapå vilka nedrustningar de krigförande ländernagjorde. De var oerhört mycket kraftigareneddragningar.Här oberopades olika tolkningar avtillkännagivandet om nedläggning av vissaregementen. I 14 och P 2 nämndes därför att debrigaderna skall bort. Eftersom dessa brigaderändå skall bort, är det väl ändå rimligt att inte låtadet faktum att regementchefen vill ta hänsyn tillpersonalen bli helt avgörande. Men det kan maninte säga om ett förband som producerar artillerioch luftvärn för andra. Man kan inte i sammasituation säga att nu lägger vi ned utbildningen. Närdet gäller nedläggning av F 13 kan man tillämpaprecis samma resonemang. Om vi hade en militärchef i riksdagsrestaurangen, och man skulle sätta inett nytt bord, skulle han kunna säga:''Från den 18september är riksdagsrestaurangen nerlagd.'' Mendagen efter öppnas en ny restaurang med annatinnehåll än bord. De tänker så fyrkantigt.En sista reflektion. Vi har sagt att det är väsentligtatt man vid nedläggningen av dessa förband tar tillvara alla möjligheter att sysselsätta personalen. Jagfick reda på en obehaglig sak i i förra veckan.Det finns en bra matsal, fint kök och duktigpersonal. Kommunen vill att personalen skall taöver mathållningen i en gammal skola. Kommunenskulle ta över personalen. Sedan skulle man skickamat till skolan, ålderdomshem och dagis. Men såsäger nej till detta! Man sägernej, fast ingen människa tänker köpa den matsalen.Samma sak får inte hända på de förband som nuläggs ned. Precis som utskottet har sagt måste manta hänsyn till personalen, om man kan anställa denpå något sätt. Om de anställda t.ex. vill fortsättaverksamheten, reparera traktorer, lastbilar ochbussar, måste de få göra det utan att någon centralmyndighet kommer och säger nej och ser oerhörtbyråkratiskt på det.Jag vet att det är ministerstyre. Jag vet inte omförsvarsministern instämmer med mig, men jag ärövertygad om att han ändå tycker som jag.Anf. 29 Försvarsminister ():Herr talman! Eftersom jag vet att kammarensledamöter är mycket tystlåtna, kan jag väl ändå fåsäga att jag tycker som , bara detinte kommer vidare till byggnadsstyrelsen.Herr talman! Mitt budskap från talarstolen ärtvåfaldigt. Det ena är att jag instämmer i vad StureEricson och har sagt om HansLindblad. Han har varit ett salt i debatten, men intebara ett salt i försvarsdebatten. Genom sitteminenta kunnande har han faktiskt kunnatpåverka mycket mer än vad många är medvetnaom. Det krävs oerhörda kunskaper för att kunna gesig på de komplicerade strukturer och den byråkratisom finns inom försvaret. Men det skallparlamentariker inte vara rädda för.Jag instämmer alltså i och ArneAnderssons tack till . Jag har intealltid tyckt som han, men det har varit ganska oftajag har tyckt att han åtminstone har haft enordentlig tavelträff. Det är mer än det ibland harvarit fallet i debatten i övrigt. Hoppas att HansLindblad, när han nu lämnar , inte förtröttas utan fortsätter att delta iden försvarsdebatt som är nödvändig.Det andra som jag vill säga till bl.a. Hans Lindbladär: Eftersom jag delar uppfattningom att det här är ett svårstyrt pastorat förriksdagen, försvarsutskottet, departmentet ochandra, kommer vi att genomföra enomorganisation av försvarsdepartementet den 1juli, alltså . Den är avsedd att ge oss ettbättre grepp när det gäller styrning av deriksdagsbeslut som vi ändå är de första att försökagenomföra. Det är svårt med den gammalmodigastruktur som finns inom departementet. Detär också svårt med den ledningsorganisation somfortfarande finns. Där har utskottet ställt sig bakomförslaget om en förändring . Det ståruttryckligen i propositionen att det är viktigt på den politiska nivån får tillräckliga styr- ochkontrollmöjligheter. Båda delarna behövsnämligen. Sedan får vi försöka göra vårt bästa föratt i samråd med , den beredning somkommer att tillsättas, se till att vi får en bättrekontroll över verksamheten. Inte minst det svenskaförsvaret kommer att tillhöra vinnarna i detsammanhanget.Anf. 30 HANS () replik:Herr talman! Det är inget problem för mig attlämna försvarspolitiken, för jag upplever att vi haren försvarsminister och en regering som säger attkvaliteten är viktig. Det var en socialdemokrat,, som talade precis som jag skulle hagjort . Det som var alldeles omöjligtförut är nu allmän egendom. Jag är inte oense mednågon, så det känns onödigt att sitta kvar.Bara en liten varning. Här fattar vi beslut, men vadblir det sedan? Det kommer myndigheter somsäger: ''Vi vill kalla in värnpliktiga ändå.'' För detär inte säkert att alla har vänt på sin kant. Det ärtragiskt att man fattar beslut men att det sedan blirnågonting annat.Jag är också övertygad om att det inte kommer attbehövas 16 brigader. Naturligtvis kommer vi attbehöva betydligt färre , såvidahotbilden inte blir radikalt annorlunda. Men jaghar inte fört något stort liv om detta. Frågan varvilken tidpunkt för nedläggningen man väljer. Detär inte kapitalförstöring att behålla brigadernanågra år till, tvärtom kan man göra det. Men spara pengar åt skattebetalarna skall man sägavilka förband inom fredsorganisationen som skallläggas ned. Det sticker folk i ögonen om man läggerner förband året efter det att man investerat, mendet vill inte peka ut . Man gör dettamed öppna ögon, och det tycker jag är synd.Väldigt personligt: Jag har inte varit särskilt aktiv ifråga om försvaret . Jagtycker att det är på väg åt rätt håll. Men jag märkeratt vi har samma problem inom hela den offentligasektorn. Jag tror att -- och det är ärligt menat -- detförsvarsutskottet har gjort ,egentligen ända , nämligen beslutat följaupp planeringen, har andra utskott mycket att lärasig av.Jag blir ibland som riksdagsrevisor chockad. på ett sammanträde hos svensk polis ochtänker: Vad fasen har justitieutskottet gjort? Ellerså tänker jag: Kan man aldrig utvärdera svenskgymnasieskola? Politikerna invänder med att sägaatt de inte har tid. Men vi kan inte ha ett parlamentdär politikerna inte har tid att se hur det är i densvenska verkligheten. Därför måste alla inom denoffentliga sektorn och politiker som får skäll förbesluten se till att det de beslutar är det väsentliga.Det får inte bli så att särintressen, byråkrater, storaorganisationer och personal får styra. Här måsteman ta sitt ansvar.