prot · GG0930 · 1992-11-24 00:00:00 — Direktivet föreskriveratt EG:s medlemsstater senast den 1 januari 1993skall anpassa sin nationella lagstiftning så att denuppfyller vissa i direktivet angivna minimikrav förkontroll av enskildas befattning med vapen inommedlemsstaterna och i samband med överföringarav vapen mellan staterna.Genom kommer vissa av EG:srättsakter att gälla även för . Dessarättsakter, som finns särskilt angivna i en bilaga tillavtalet, omfattar emellertid inte det aktuelladirektivet om kontroll av vapen.Den konfliktsituation som kommer således inte att uppkomma, ochnågra omedelbara åtgärder från regeringen krävsdärför inte med anledning av . Jag kandäremot upplysa om att det inomJustitiedepartementet nu förbereds en översyn avvapenlagstiftningen, för att dels utreda vilkaändringar av lagen som krävs vid ett fulltmedlemskap i , dels ta upp vissa spörsmål somväckts av och dels göra regelverket meröverskådligt och lättillgängligt.Anf. 24 ():Herr talman! Jag tackar justitieministern för svaretpå min fråga. Anledningen till frågan var att vi hade en minidebatt om detta, och vilyckades inte sprida något ljus över hur detegentligen förhöll sig.Nu tycker jag att jag har fått ett rakt besked:Vapendirektivet kommer inte att beröra ioch med EES-avtalet.En sista fråga för kontrollens skull.Grundprincipen för vapendirektivet är ju attgränskontrollen för resande med vapen upphör.Enligt de uppgifter som jag har fått blir det fritt förmedborgarna i de tolv och förmedborgarna i de genom anslutnaländerna -- jag tänker då på -- att resa medvapen i bagaget mellan dessa länder. Vissaformaliteter måste uppfyllas, men gränskontrollenupphör. Är detta alltså felaktigt?Anf. 25 Justitieminister ():Herr talman! blandar ihop tvåsaker, nämligen frågan om gränskontroll och fråganom vapenlagen och vapendirektivens innebörd förinnehav och kontroll av vapen.Om det var gränskontrollfrågorna som avsågsskulle frågan ha ställts till ,som handlägger den typen av frågor. Frågan omvapenlagen som sådan och dess koppling tillvapendirektiven hanteras av oss påJustitiedepartementet. Det är alltså två olikadiskussioner.Anf. 26 ():Herr talman! I så fall återstår en hel del frågor, ochjag upprepar det som jag sade i debatten : Man är väldigt sent ute, om det skall träffasett -- det är endast en månad kvar till den1 januari.Vad jag har förstått har direktivet, med dennagrundprincip, varit tämligen okänt pådepartementet. Enligt uppgift fanns det ingen somhade kännedom om detta direktiv så sent som iseptember . Detta trots att direktivet är ett ochett halvt år gammalt.Då återstår intressanta spörsmål när det gällerfrågan om gränskontrollen. Vi har en rigorösvapenlagstiftning i , där man formligenjagar ärliga medborgare som har lyckats få licensför ett gevär. Vad kommer att hända när vi får frirörlighet att resa med vapen i bagaget?Anf. 27 Justitieminister ():Herr talman! Det är inte rätt att säga att vi är sentute. , när jag i ett annat sammanhangfick en fråga om vapenlagen, informerade jagkammaren om att jag på Justitiedepartementethade tagit initiativ till översyn av vapenlagen medtanke på EG-reglerna. Det är ingen nyhet.Gränskontrollen ligger i första hand hosFinansdepartementet, som jag sade. Även där ärett arbete på gång, och även där togs initiativet ivåras. Men eftersom jag inte är departementschefpå , har jag inte aktuellkunskap om vad detta arbete har givit. Det harmycket tidigt funnits en medvetenhet om detta. Jagvet att initiativ togs innevarande årnär det gäller gränskontrollfrågorna.ANf. 28 ():Herr talman! Då får jag väl vända mig åt ett annathåll för att forska ytterligare i frågan. Jag tackar änen gång för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1992/93:182 om förslaget omarbetslivsutvecklingAnf. 29 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har i sin frågaredogjort för att allt fler riskerar att utförsäkrasfrån arbetslöshetsförsäkringen. Mot bakgrundhärav har han frågat mig om jag är beredd att verkaför att åtgärden arbetslivsutveckling omedelbartkommer till stånd när fattat sitt beslut.Svaret är att jag verkar för att arbetslivsutvecklingskall komma i gång i så stor omfattning och såsnabbt som möjligt, dvs. fr.o.m. det datum somåtgärden enligt beslut skall införas.Anf. 30 HANS ():Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Jag kan konstatera att jag inteär nöjd med det, även om jag vet att tiden är knapp.Vi har en lavinartad utveckling av arbetslösheten.Vi har nått nivåer som vi inte kunde föreställa ossför . Den mycket kraftiga ökningen avarbetslösheten har pågått under ganska lång tid.Det innebär att många tiotusentals människor harblivit eller står i begrepp att bli utstämplade frånarbetslöshetskassan. Vi kan ju till någon delföreställa oss vad detta betyder för den enskilde.Man står utan ekonomi och tvingas tillsocialkontoret för att hålla nöden från dörren ochklara livets nödtorft.Därför tycker jag, och många med mig, attarbetslivsutveckling är en bra åtgärd i densituationen. Men problemet är att den kommer försent. Många människor har redan hamnat i enbesvärlig situation.Eftersom arbetsmarknadsministern menar attarbetslivsutveckling inte kan komma till ståndförrän , vill jag fråga vilka initiativarbetsmarknadsministern är beredd att ta för att detiotusentals människor som är på väg att stämplaut inte skall behöva göra detta. Det finns jumöjligheter till en lösning efter årsskiftet.Anf. 31 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag vet inte exakt vilken dagriksdagen fattar sitt beslut. Men jag vet attarbetsmarknadsutskottet troligtvis justerarslutgiltigt i morgon.Vi jobbar parallellt inom departementet med deförordningar som behövs. Jag kan lova att omriksdagen fattar beslut en viss dag , skallregeringen fatta beslut om förordnandena påregeringssammanträdet därefter.Jag har talat med AMS-ledningen. De har allanledning att vara beredda och aktivt jobba ute påarbetsförmedlingarna för den här åtgärden, så attde vet ett antal människor som kan gåin i åtgärden när det blir lagligt tillåtet. Jag tror inteatt kan begära att jag arbetarmycket fortare än så.I övrigt försöker man nu att hålla ställningarna medolika beredskapsarbeten. Men de ökar inte såsnabbt. Det har jag sett.Anf. 32 HANS ():Herr talman! Jag tackar för det och föransträngningarna att skapa beredskapsarbeten iväntan på beslutet. Jag har signaler frånlänsarbetsnämnden hemma och frånarbetsförmedlingarna som tyder på att de har akutbrist på pengar till beredskapsarbeten. Om deskulle få mycket snabba signaler frånArbetsmarknadsdepartementet och regeringenskulle det vara möjligt att förhindra att tiotusentalsmänniskor stämplar ut. Jag skulle vilja ha enkommentar från arbetsmarknadsministern när detgäller möjligheten att ge dessa signaler.Anf. 33 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Min signal är mycket klar, rakt ut tillalla arbetsförmedlingsorganisationer, kommuneroch parterna på arbetsmarknaden: Förbered er nuoch kör i gång när beslutet är fattat!I beräkningarna har det sagts att man skall kunnaha 20 000 i åtgärden. I den arbetslöshetssituationsom råder ser jag gärna att det blir hela 50 000. Detär många som står utanför den ordinariearbetsmarknaden . Den här åtgärden är viktigoch riktig för att göra något för de pengar somannars enbart går till kontanta ersättningar.Anf. 34 HANS ():Herr talman! Jag tror att dessa 50 000 platser gottoch väl behövs. Det är bra att den signalenkommer.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1992/93:187 omdeltidsarbetslöshetenAnf. 35 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser vidta någon åtgärd för att lösa dedeltidsarbetslösas problem.Som jag tidigare framhållit i denna kammaremånga gånger pågår ett utredningsarbete vad gällerarbetslöshetsförsäkringen. Uppdraget innebär atten allsidig översyn skall göras av det nuvaranderegelverket. I detta sammanhang kommer den avBerit Andnor upptagna frågeställningen attbehandlas.Jag vill även framhålla att i det framlagdaförslaget om arbetslivsutveckling ingår att denförlängning av ersättningsperioden som sker närman deltar i denna åtgärd även skall gälla för dedeltidsarbetslösa.Anf. 36 ():Herr talman! Jag tackar ministern för svaret. Detframgår mycket tydligt av det attarbetsmarknadsministern inte tänker göra något åtde deltidsarbetslösas problem.I dag är det en miljon människor som arbetardeltid. Av dem är kvinnor. Mångadeltidsanställda vill ju jobba deltid, men manberäknade att ungefär 330 000 människorskulle vilja arbeta mer tid om den möjlighetenfanns. Detta är en ökning med 59 000 eller 34 %jämfört med sedan.De som är deltidsarbetslösa är färre. De är 83 000.Av dem är kvinnor. Reglerna fördeltidsstämplingen innebär att man bara fårstämpla . Därefter ställs man inför valetatt säga upp sin anställning och stämpla på heltideller fortsätta att arbeta på deltid och inte klara sinförsörjning. Då blir man hänvisad till socialbidrag.Just nu står 8 000--10 000 kvinnor inför dennasituation. Det är i sig ett omöjligt val. Det är nu detbehövs insatser. Det är nu regeringen måste göranågot. Vi kan inte vänta på en utredning som inteens har detta med i sina direktiv.Begränsningsregeln finns i enförordning som kan ändras av regeringen. Har inteministern tänkt på det? Det är nu som regeringenmåste göra någonting åt de deltidsarbetslösassituation.Anf. 37 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Utredningen blir klar i mars nästa år.Socialdemokraterna tog bort 150-dagarsregeln1987. Då ökade deltidsarbetslösheten, trots godakonjunkturer. Jag kommer mycket väl ihågdebatten och argumenteringen då.Nu finns ett annat problem som gör att det måstetas ett samlat grepp på arbetslöshetsfrågan.Inkomsterna till arbetsmarknadsfonden räcker till att täcka kostnaderna för öppenarbetslöshet. Varje procentenhet därutöver kostar5,. Jag tänker kalla parterna tillmig för att diskutera den här frågan, förunderskottet i denna fond riskerar att underöverblickbar tid öka i omfattning så attinkomsterna -- egenavgifter ocharbetsgivaravgifter -- troligtvis bara kommer atträcka till räntor. Så kan vi inte ha det.Här krävs stort ansvarstagande. En regering med160 miljarder kronor i budgetunderskott kan integå in, utan parterna måste resonera hur vi skallklara det här med egenavgifter ocharbetsgivaravgifter. Man kan inte gå in i nyaåtaganden i den budgetsituation som råder.Det här är en stor och viktig diskussion, som jag tarpå stort allvar. Jag känner också till hur jobbigt detkan vara för dem som arbetar deltid och riskerar attinte få de jobb som de vill ha.Anf. 38 ():Herr talman! Ministern tar upp den ändring somgjordes 1987 i regeln. Jag vill påminna om att denändringen genomfördes i en annanarbetsmarknadssituation. Det var kanske riktigt attgöra den då. Men det vi nu talar om är situationenjust . Utredningen om arbetslöshetsförsäkringenhar faktiskt inte i sina direktiv fått i uppdrag att seöver denna fråga. Det finns inget sådant uppdrag.Jag har all förståelse för problemen med budgeten,att få ekonomin att gå ihop. Med står 8 000--10 000 kvinnor inför ett omöjligt val att antingensäga upp sig och stämpla på heltid eller att arbetapå deltid och inte klara sin försörjning utan blihänvisad till socialbidrag. Regeringen skullefaktiskt mycket enkelt kunna göra någonting åtsituationen genom att ändra regeln. Det finns ävenandra insatser som skulle kunna göras.Anf. 39 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag får väldigt många brev om alladelfrågor i arbetslöshetsförsäkringsfrågan. Jagsänder över en del av dem, de principiellt viktiga,till utredaren och hans grupp. Jag vet att de ser påalla delfrågor. Det måste man göra när mandiskuterar finansieringen i slutomgången.Det finns mer än en åtgärd.Arbetslivsutvecklingen, som kommer attfatta beslut om , ger möjlighet att medeget initiativ skaffa en bredd och en vidd så att mandels arbetar , dels görnågonting annat under den påtvingadearbetslöshetsperioden.Anf. 40 ():Herr talman! Men den här åtgärden,arbetslivsutvecklingen, löser inte problemen. Vihar från socialdemokratisk sida sagt att här är detviktigt att ta ett helhetsgrepp när det gäller dedeltidsarbetslösas situation. Det är just nu somsituationen är aktuell, inte senare då vi eventuellthar ett utredningsresultat.Här finns en möjlighet för regeringen att nu göranågonting som drastiskt skulle förbättra situationenför i första hand de kvinnor som drabbas avdeltidsarbetslöshet på grund av denbegränsningsregel som finns i förordningen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1992/93:206 omarbetsmarknadsstödets fördelningAnf. 41 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omarbetsmarknadsstödets fördelning. Han undrarvarför stödet per arbetslös är större i än iStockholm.Som väl känner till är det AMS somfördelar de arbetsmarknadspolitiska medlen tilllänsarbetsnämnderna. Fördelningen grundas på enutarbetad modell. Att i detalj beskriva dettafördelningsarbete skulle ta åtskillig tid, så jag fårbegränsa mig till att ange några övergripandeprinciper.Det finns tre kriterier som styr fördelningen. De ärstorleken på den målgrupp som anslaget är avsettför, svårigheten att lösa uppdraget och -- fast imindre utsträckning -- resultat som tidigareuppnåtts.Det innebär att antalet öppet arbetslösa och antaletpersoner i åtgärder i ett län påverkar den fortsattatilldelningen av medel. Men fördelningen påverkasockså av svårigheten att lösa uppgiften, och dennasvårighetsgrad utgörs, enkelt uttryckt, av hurmånga arbetssökande det finns i procent avbefolkningen. Resultatmåttet slutligen påverkas avhur antalet långtidsarbetslösa utvecklas.Den procentuella fördelningen är inte låst en gångför alla utan justeras med hänsyn till utvecklingenpå arbetsmarknaden. redovisade AMS enpreliminär fördelning av de medel som föreslås istabiliseringspropositionen, och utfallet blev dåannorlunda än vid den fördelning som gjordes isomras inför det nya budgetåret. I länär arbetslösheten procentuellt sett relativt låg, menden förhållandevis stora ökningen avarbetslösheten kom att påverka fördelningen på såsätt att andel ökade.Ambitionen med fördelningsmodellerna är attuppnå ett effektivare resursutnyttjande och bättrekostnadsmedvetande hos länsarbetsnämndernaoch arbetsförmedlingarna samt -- framför allt -- attvi för landet som helhet får bästa möjligaarbetsmarknadspolitiska resultat. Självfallet är detockså viktigt att fördelningen upplevs som rättvis,och jag tror, med hänsyn till den grannlaga uppgiftden här fördelningen är, att AMSfördelningsmodell fungerar tämligen väl.Anf. 42 ():Herr talman! Jag ber först att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret.Just nu är ca 45 000 öppet arbetslösa i Stockholmslän. Ca 45 000 är öppet arbetslösa i Norrland.Norrland får , Stockholmslän 2,8 miljarder. Jag tycker att det är en felaktigfördelning. Den är orättvis. Jag har ingenting emotnorrlänningar, och jag är inte ute efter dem pånågot vis, men jag tycker att fördelningen bordevara annorlunda.I svaret redovisas de principer som gäller förfördelningen. Dem är jag någorlunda medvetenom. Men jag menar att dessa principer kanske varbra när arbetslösheten varannorlunda i och i Norrland.Framför allt var det längre arbetslöshetsperioder iNorrland, mycket kortare i , till enviss del. är det annorlunda, inte minst i detrakter där jag bor, nämligen Roslagen. Vi harväldiga problem vid . Egentligen skulleBörje ha varit på ett möte där för ett pardagar sedan, men arbetsmarknadsministern kundedess värre inte komma.Jag undrar om inte dessa regler borde ses över. Detsägs i svaret att det blev en litet annorlundafördelning . Men det var en väldigt litenändring. Jag undrar om intearbetsmarknadsministern kan hålla med mig om attprinciperna i det här läget och med tanke på detläge som vi ser framför oss borde ses över ochändras.Anf. 43 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Var jag än är i landet får jag höra frånalla län att de är orättvist behandlade. Det finnsnågot enstaka undantag där man har sagt att man ärnöjd med den fördelning som har skett.Jag bevistar i denna svåra arbetsmarknadssituationalla träffar som länsarbetsnämndsdirektörerna harför att lyssna av dem. De för en omfattande debattmed AMS ledning om fördelningsnycklar m.m.För egen del behåller jag ca avde snart som fördelas tillarbetsmarkmnadsåtgärder. Om fördelningsnyckelnär helt korrekt eller inte är svårt att säga, för detfinns inga perfekta fördelningssystem. Men jag troratt jag kan säga att man blir efter när arbetslöshetenökar hastigt. Det är vad som har hänt i Stockholm.Det var därför som nu fick enmycket större andel, närmare bestämt 950 miljonerkronor.Anf. 44 ():Herr talman! Jag har den allra största förståelse försvårigheten att vara arbetsmarknadsminister idagens läge. Men jag är mycket imponerad över detsätt på vilket arbetsmarknadsministern skötersysslan. Men jag skulle vilja haarbetsmarknadsministern med på min tankegångatt fördelningsprinciperna och i detkommande läget inte är lika tillämpliga som de varunder 80-talet.De 950 miljoner som arbetsmarknadsministernbetraktar som en väldigt stor andel betraktar vi somen inte särskilt stor andel för . Menvi ser naturligtvis olika på det. Om jag åtminstonekunde få en liten öppning mot att principerna börses över, så att vi kunde komma till rätta med densvåra arbetslöshetssituation som vi har iStockholms län. Det är ändå 45 000 människor somär öppet arbetslösa. Tyvärr ser vi framför oss en storökning.Anf. 45 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har sommyndighet denna uppgift . Den debatt som jaghar mött runt om i landet, i alla län, gör att jag nuhar begärt att få en mycket gedigen föredragningom alla möjliga delproblem som finns i det här, föratt på ett bra sätt kunna delta i debatten medlänsarbetsnämnderna och AMS ledning.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1992/93:144 om distributionenav försvarets livsmedelsöverskott till humanitärhjälpAnf. 46 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig när ochtill vilka länder försvarets livsmedelsöverskott om400 ton har distribuerats.Det överskott av livsmedel som till förvärvades , ochöverskottet finns nu på Läkarmissionens varulageri . Livsmedlen kommer med början dennavecka att distribueras till de tre baltiska staterna.Anf. 47 ():Herr talman! Jag får börja med att tacka för svaretoch uttrycka en stor glädje över att detinte var färskvaror i matpartiet. Beslutet fattades imars, och är vi . Svaret på min frågaär alltså att ingen mat fortfarande har levereratsnågonstans.Min naturliga följdfråga till statsrådet blir: Varförhar det blivit på det här sättet? Skall det verkligenbehöva vara så?Anf. 48 Statsrådet ():Herr talman! Jag förstår mycket väl att man ställerden följdfrågan. Men vi var inte överens om -- detfinns ingen anledning att hålla det hemligt -- vad detskulle få kosta. Min uppfattning var att det här varen gång betalat och att vi inte skulle behöva tabiståndsmedel för att betala det så att säga ett varvtill. klarades det hela ändå upp den 30september, sedan man inte riktigt kunnat kommaöverens mellan Försvarsdepartementet och SIDA.Men det viktiga måste ändå vara att det hela är löst.Man var naturligtvis medveten om att det inte varfärskvaror.Anf. 49 ():Herr talman! Frågan var uppe på ministernivåredan den 30 juli, vill jag minnas. Då deltogbiståndsministern i en diskussion i RadioStockholm om detta. Redan då var det alltså uppepå så hög nivå i regeringen. Man kan inte annat änundra om relationerna inom regeringen är så dåligaatt det skulle behöva ta så som från den 30juli fram till innan man kunde komma överensom en sådan här sak, som ändå i förhållande till alltannat regeringen har att hantera måste vara enbagatell.Dessutom blir en annan följdfråga naturlig: Vadhar hänt ? Varför är mateninte levererad om det var klart då?Anf. 50 Statsrådet ():Herr talman! Det är inte alltid så enkelt som detlåter att genast transportera i väg den mat vi har ochse till att den kommer till nytta. Det finns ju faktisktmat på många håll -- det kan finnas anledning attpeka på det när vi talar om och Ryssland.Det gäller att hitta de grupper som inte har råd attköpa den mat som finns. Katastrofhandläggare harnyligen varit över och sett att det finns gott om mat,men maten har inte rätt pris för dem som är sämstbemedlade. Då måste man hitta t.ex. en enskildorganisation som har kanaler ut till de grupper somär sämst ställda.Vi har förtroende för att den organisation som harmaten i sitt förråd kommer att nyttja varorna och setill att de kommer till rätt adressat. Det är viktigtatt de kommer till rätt adressat -- inte enbart att detsker snabbt.Anf. 51 ():Herr talman! Jag förstår fuller väl att det är viktigtatt hitta grupperna, men inte lär man hitta dem påLäkarmissionens varulager i . Det är alltsådär maten finns.Det här leder mig in på en annan sak som också hardiskuterats. Jag vet att biståndsministern funderadeöver om det verkligen var till det härmatpartiet skulle gå. Jag vill minnas attbiståndsministern nämnde och södraAfrika, där vi vet att svälten är stor och oomtvistad.Jag tror att SIDA också övervägde Jugoslavien.Hur är livsmedelssituationen i ? VarBaltikum det bästa stället? Missförstå mig nu inteoch tro att jag vill ha någon ny långbänk. Jag vill attmaten skall komma i väg , men jag kan väl ändåfå ställa frågan.Anf. 52 Statsrådet ():Herr talman! Det är ju inte så, som väl vet, att vi på UD U ser till atttransportera. Vi lämnade över ärendet till SIDAsom skulle inhandla av Försvarsdepartementet. Jaghar respekt för att SIDA ville komma ned så långtsom möjligt i pris. Affären gjordes så småningomupp till ett helt annat pris än det som aviserades frånbörjan.Det är helt rätt, som säger, att detfanns resonemang om att man skulle kunnaanvända varorna på andra håll. Det visade sig att endel av varorna är av den karaktären att de inte äracceptabla i exempelvis muslimska länder; det rörsig om fläskkött och liknande. Det var då intelämpligt att skicka maten till eller tillvissa regioner på Balkanhalvön.Nu kan vi konstatera att maten är på gång. Denkommer till god användning, och ingenting harförfarits.Anf. 53 föreslår ytterligare ett inlägg från varderatalare.Anf. 54 ():Herr talman! Jag är inte så inbilsk att jag tror att detvar min fråga som satte fart på det här. Jag tror attdet är en ren slump, men jag är naturligtvis gladöver att maten skall börja distribueras nu.Jag vill bara avslutningsvis konstatera att om manär balt och förlitar sig på hjälp från , vare sigdet gäller oljebistånd eller matbistånd, får man lovatt vara tålmodig.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1992/93:169 om bistånd tillIndonesienAnf. 55 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att verka för att Nordiskainvesteringsbanken ställer krav på Indonesiensrespekt för mänskliga rättigheter för att biståndskall ges.Frågan har ställts mot bakgrund av den storakommersiella kredit om , somNordiska investeringsbanken förbundit sig att geIndonesien. Jag tror att det är viktigt att isammanhanget hålla isär de förutsättningar somgäller för å ena sidan vårt utvecklingsbistånd och åandra sidan förutsättningarna för lånegivning påkommersiella villkor. I det aktuella fallet avses enkommersiell lånegivning, vilket innebär attverksamheten inte tillförs medel frånbiståndsanslaget. Nordiska investeringsbanken gersålunda projektinvesteringslån på kommersiellavillkor för investeringar i kreditvärdigautvecklingsländer. har tillsammans med deandra nordiska länderna ställt upp med en garantisom täcker av eventuellakreditförluster av dessa lån. Målsättningen medlånen är att främja de nordiska företagensmöjligheter att hävda sig påprojektexportmarknaden.I Nordiska investeringsbankens stadgar anges attbanken skall ge lån på bankmässiga villkor och iöverensstämmelse med samhällsekonomiskahänsyn för genomförandet av export av nordisktintresse. Vid bedömningen av vilka länder bankenlånar till följer man den policy som gäller förmotsvarande multilaterala institutioner, framförallt och dess ordinarielåneverksamhet. Banken tar även hänsyn till denpolicy som de nordiskaexportkreditgarantiinstituten följer.