prot · GF09109 · 1992-05-11 00:00:00 — till särskilda åtgärder förarbetshandikappade.En fjärdedel av de arbetslösa står utanför bådearbetslöshetsförsäkring och kontantstöd, KAS.Huvuddelen av dessa är ungdomar. Enligt derapporter vi har fått från kommunerna är det tillstor del denna grupp som står för den ökning somskett av antalet socialbidragstagare.Regeringen har tillkallat en särskild utredare meduppgift att föreslå utformning och finansiering aven allmän arbetslöshetsförsäkring. Utredningenskall bedrivas skyndsamt och arbetet skall avslutassenast . En allmänarbetslöshetsförsäkring skulle, särskilt underekonomiska nedgångsperioder, kunna få effekt påkommunernas socialbidragskostnader.De flesta av dem som riskerar utförsäkring harkunnat beredas beredskapsarbete, varför gruppenutförsäkrade som tvingats söka socialbidragfortfarande är förhållandevis liten. I förordningenom beredskapsarbeten finns en regel som i principgaranterar beredskapsarbete till de personer somriskerar utförsäkring frånarbetslöshetsförsäkringen.Eva frågar också om kommunernasberedskap vad gäller ökadebostadsbidragskostnader och effekterna av deändrade bostadssubventionerna.Jag anser att det kan vara motiverat att förbättrabostadsbidragen mot bakgrund av höjdaboendekostnader på liknande sätt som skedde isamband med genomförandet av skattereformen. Ikompletteringspropositionen föreslår regeringenen justering av kostnadsgränserna förbostadsbidrag första halvåret 1993.Inom socialdepartmentet pågår en översyn avregelverket för bostadsbidragen med utgångspunkti ett statligt övertagande fr.o.m. . Jaghar i kompletteringspropositionen aviserat ettförslag i frågan . Vidare har en särskildutredare fått i uppdrag att förbereda en överföringav bostadsbidragens administration frånkommunerna till försäkringskassorna.Inom förutvarande harutarbetats ett delbetänkande om ny hyreslag somför närvarande remissbehandlas. I betänkandetföreslås omfattande ändringar i de nuvarandebestämmelserna om förverkande av hyresrätten bostadslägenhet på grund av bristandehyresbetalning. Bl.a. föreslås att en avhysning skallkunna stoppas redan genom att en socialnämndåtar sig betalningsskyldighet för hyran. krävsatt socialnämnden har betalat hyresskulden för atten avhysning skall kunna stoppas.Konsumentverket har tagit initativ till centralaöverläggningar med bl.a. , olika fastighetsägare diskutera lämpligarutiner för att förebygga hyreseftersläpning.En aktiv insats för att hjälpa de skuldtyngdahushållen att reda ut sin ekonomi och undvikavräkningar görs i många kommuner i form avhushållsekonomisk rådgivning. Jag avser att föreslåregeringen att uppdra till att isamarbete med göra enuppföljning av en tidigare undersökning avsocialbidragshushållens skuldsituation och effekterav hushållsekonomisk rådgivning.Enligt vad jag inhämtat avser konsumentverketvidare att göra en uppföljning av vad som händermed de hushåll som blivit vräkta.Inom pågår ett beredningsarbetemed anledning av insolvensutredningens förslag omen skuldsaneringslag.Jag kan även nämna att jag kallade till enhearing i omsocialbidragsutvecklingen i landet därrepresentanter från kommuner, länsstyrelser ochsocialstyrelsen deltog. Jag planerar ytterligare ensådan hearing efter sommaren.Sammanfattningsvis genomförs alltså en radåtgärder för att möta eller motverka de problemsom berör i sin interpellation. Jagser med oro på uppgifterna om ett ökatsocialbidragsberoende och om ett ökat antalvräkningar, och jag kan försäkra attregeringen även i fortsättningen kommer att följautvecklingen inom dessa områden med storuppmärksamhet.Anf. 39 ():Herr talman! Jag vill först tacka ursäkten, men jag vill påpeka att det kännsytterst förödmjukande för en ledamot när ettstatsråd sätter sig över de bestämmelser om attinfinna sig som gäller för oss andra. Man kanfaktiskt ha annat planerat. Ett statsråds tid är intealltid mer dyrbar än ledamöternas. Jag blir alltsåväldigt upprörd över att det går till på det här viset.Sedan över till svaret, som jag vill tacka för. Det varett innehållsrikt svar. Det finns en hel del i svaretsom vi är överens om. Jag kan med tillfredsställelsenotera att ser med oro på t.ex.det ökade socialbidragsberoendet och det ökadeantalet vräkningar samt att regeringen ifortsättningen ämnar följa utvecklingen. Jag är gladatt betonar detta i svaret,eftersom jag tycker att det är oerhört viktigt attvara överens i de grundläggande frågorna.Eftersom jag vet att besöktesocialtjänststämman skulle jag vilja fråga i vilkenmån de här i mitt tycke viktiga frågorna kom fram.Såvitt jag har förstått av programmet tog man inteupp särskilt mycket om just det ökade antaletvräkningar och ökat socialbidragsbehov. Jag tyckeratt dessa frågor, som i mitt tycke är så oerhörtoroande, inte kommer fram särskilt mycket i denallmänna debatten. Det förefaller som att vi somoroar oss för detta inte tycks vara så många i det härlandet.I svaret omnämndes den hearing somsocialdepartementet har haft omsocialbidragsfrågorna. Jag försökte ställa frågorunder den korta tid som stod till buds, nämligen enförmiddag. Men man tycks inte ha någondokumentation, vare sig på socialdepartementeteller på , så att vi andra som också ärintresserade kan få ta del av den. Det är välåtminstone det minsta som man kan begära.Jag är positiv till det som togs upp i svaret omallmän arbetslöshetsförsäkring. Det är ett krav somVänsterpartiet har drivit. Jagtycker alltså att det är bra att regeringen äntligenkommer fram till ett beslut på den punkten. Enviktig fråga i det sammanhanget är att det finns kvaren facklig anknytning, så att inte de fackligtanslutna hamnar ute i tomma intet och inte får hakvar det kamratstöd som finns på arbetsplatser.Dessutom är det viktigt att man kan använda sig avde fackliga organisationerna för personer som inteär fackligt anslutna, så att de inte totalt tapparkontakten med arbetsplatsen. I det sammanhangetundrar jag hur det går med pengar, eftersomarbetsmarknadsministern tidigare inte fick depengar han ville ha för att satsa påungdomsarbetsplatser och praktikplatser. Kommerdet att finnas några pengar som regeringen kananslå till detta ändamål?Förslaget om att avhysning kan stoppas tidigare,som hyreslagskommittén har lagt fram, är ocksåbra. Jag hoppas att socialministern kommer att setill att förslaget blir genomfört.Herr talman! I svaret nämner enöverläggning mellan ,, m.fl. omatt förebygga vräkningar. Jag tycker att det äroerhört positivt. Jag hoppas att denna överläggningkommer att leda till mer konkreta resultat på dettaområde.I svaret omnämns vidare den hushållsekonomiskarådgivningen. Vi är nog överens om att det är ettbra medel just för att förebygga vräkningar, att setill att människor kan få rätsida på sin ekonomi.Men det är litet oroande hur det går till i praktiken,när man måste skära ner på resurserna ikommunerna. I ett inträffat exempel iEskilstuna har vägledningen överförts tillsocialtjänsten. Därmed försvinner kraven på att detskall finnas konsumentvägledning bland en radandra krav. I har man tydligen vidtagit ensådan förändring, men är man på väg att föratillbaka vägledningen till särskildakonsumentvägledare för att den vägen se till attbredare grupper av människor söker sig dit och intebara de som står inför akuta ekonomiska problem.Jag skall inte ta upp några fler konkreta exempel,men jag undrar hur regeringen uppmuntrar ochskall se till att framför allt borgerligt styrdakommuner, där man har möjlighet till stortinflytande, skall kunna behållakonsumentvägledarfunktionen. Det finns teckenpå att den inte kommer att finnas kvar överallt.Den huvudfråga som jag egentligen vill ta uppgäller det förslag till nyttbostadsfinansieringssystem som lades fram iDanells utredning och som fullföljs ikompletteringspropositionen. När jag framställdeinterpellationen var det ju inte känt hur man skullehantera bostadsbidragen. Jag tycker att det äralldeles utmärkt att de skall föras över tillförsäkringskassorna, eftersom det ger möjlighet mer rättvis bedömning över hela landet.Av kompletteringspropositionen framgår det dockatt alla grupper inte får höjda bostadsbidrag, t.ex.inte de ensamstående, som säkert kommer att fåhöjda hyror, även om man höjer bostadsbidragenunder . Om man drastisktminskar bostadssubventionerna, måste man ju pånågot annat sätt tackla problemet hur hushåll medlåga inkomster skall klara att bo kvar i sinalägenheter. Det finns all anledning till oro på dethär området. Från socialförvaltningoch har man gått ut medsådana riktlinjer där man kräver att människorbyter ner sig, eftersom man inte anser sig ha råd attbistå med hyran, trots att en familj kan behöva denbostad som familjen har. Jag vill att socialministernåterkommer på den punkten och förtydligar vadhan anser om just kopplingen mellan ett nyttbostadsfinansieringssystem och bostadsbidrag.Någon sådan analys finns inte ikompletteringspropositionen.Anf. 40 Socialminister ():Herr talman! Jag får väl upprepa min ursäkt engång till för att jag kom sent. Jag hade avsattåtskillig tid för att diskutera med ,men ingen av oss hade väl kunnat förutse attinterpellationsdebatten skulle gå så snabbt att skulle vara . Jag hoppas att EvaZetterberg inte har behövt inställa några viktigaengagemang. Jag skall emellertid försöka bättramig på den punkten.Eva ställde ett antal frågor till mig. Låtmig försöka svara på dem någorlunda kortfattat.Den första frågan gällde om det kom framnågonting på socialtjänststämman när det gäller defrågor som vi nu diskuterar. Det kan jag väl intesäga att det gjorde under den korta tid jag deltog.Som vi hörde tidigare var det i huvudsak en dialogmellan och . I den dialogen kunde man kanskeinte vänta sig att det kom fram några uppgifter.Däremot har det redovisats en del uppgifterom utvecklingen av socialbidragen i kommunernamellan och . Detvisar sig att det finns ett antal kommuner -- ungefären fjärdedel -- som har sänkt ersättningsnivån, i endel fall till en oroväckande låg nivå. I det mestextrema fallet ligger man nere på . imånaden, vilket är mindre än hälften av vadsocialstyrelsen rekommenderar. Det är alldelesuppenbart att man inte kan klara sig på så lågabidrag.Erfarenheterna ute i kommunerna avöverklaganden av sådana beslut är ganska goda iden meningen att den överklagande i regel får rätt.Jag tycker att de personer som beviljats så lågaersättningar från kommunerna bör utnyttja denbesvärsrätt som finns, dvs. använda sig avsocialtjänstlagen på det sätt som det är tänkt.Eva frågade för det andra om det fannsnågon dokumentation från den hearing som jaghöll. Det var inte någon offentlig hearing, utan jaghöll den närmast för att skaffa mig information omhur man på olika håll -- bl.a. från --såg på utvecklingen. Jag skall gärna överväga omdet i samband med den hearing som skall hållas ihöst går att få fram några fakta som kan vara av merallmänt intresse och sprida dem till en vidare kretsav personer.För det tredje frågade om mantänker sig att den nya arbetslöshetsförsäkringenskall ha samma typ av facklig anknytning som dennuvarande försäkringen. Den fackligaanknytningen måste ju i sanningens namn sägas hatunnats ur åtskilligt och finns knappast kvar i dennuvarande arbetslöshetsförsäkringen. Jag tyckeratt det i princip är bra om enarbetslöshetsförsäkring har en facklig anknytning.Det ligger i medlemmarnas intresse i derasegenskap av medlemmar att agera så, attarbetslöshetsförsäkringen inte uttöms på sinaresurser.För det fjärde frågade om det finnspengar till arbetslöshetsförsäkringen och till andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Svaret på dennafråga är naturligtvis att det inte finns några pengari den meningen att pengar ligger och väntar på attbli använda. Regeringen tvingas låna pengar för attbedriva arbetsmarknadspolitik. För min egen deltycker jag att det är riktigt att göra detta. Man skallbedriva en aktiv stabiliseringspolitik, dvs. låna upppengar under dåliga tider för att hålla uppesysselsättningen och betala igen när tiderna blirbättre. Detta har vi naturligtvis anledning attfortsätta med. En arbetslöshetsförsäkring över enkonjunkturcykel måste självfallet vara finansierad,och hur det skall gå till får vi bedöma närutredningen är klar nästa år.Den femte frågan som ställde gälldehushållsrådgivningen. Hon undrade vilka planer vihade på att garantera den i ett antal kommuner därdet sviktar. Jag får väl svara uppriktigt och säga attvi inte har fört några sådana diskussioner, utan dethär är en prioritering som kommunerna tvingasgöra. Men vi värderar ju båda det här högt, för vivet att det har positiva effekter. Vi hoppas attkommunerna tar hänsyn till detta. Alternativet kanbli att man får andra och större kostnader i andrasammanhang.Till sist huvudfråga, nämligen detnya bostadsfinansieringssystemet och vilka effekterdet bör få på bostadsbidragen. Jag delar heltuppfattningen, att om man minskar de generellasubventionerna, bör detta leda till att manförbättrar bostadsbidragen. Vi har i den föreslagnaprovisoriska justeringen för första halvåret 1993tagit hänsyn till effekterna av de nedskärningar ibeståndet som ligger i förslag.Självfallet kommer vi när vi bestämmerbostadsbidragens utformning och nivå att ta hänsyntill den bostadskostnadsökning som blir följden avdet nya bostadsfinansieringssystemet.Anf. 41 ():Herr talman! Jag skall börja där , med bostadssubventionerna. Visst finnsden begränsade ökningen av bostadsbidragen, menbåde i kompletteringspropositionen och i GeorgDanells utredning saknas totalt ettfördelningsresonemang om hur förslaget slårfördelningsmässigt. Jag har inte kunnat läsa mig tillatt det finns en klar koppling. Denna måste kommafram mycket tydligare. Därmed är inte sagt att vihar samma åsikt om huruvida det är bra attgenomföra det här systemet. Jag menar att omsystemet ändå genomförs, och det ser ut som omregeringen tänker göra det, måste man på allvar sehur det slår för grupper som annars inte skulle hamöjlighet att bo kvar eller skaffa sig en lägenhet närdet skall bildas ett hushåll.Vad en aktiv arbetsmarknadspolitik angår tror jagatt vi är överens. Det är viktigt att satsa på detta.Det är framför allt viktigt att investera i arbeten, såatt människor inte blir arbetslösa.Jag är också glad över svaret beträffande denfackliga anknytningen, dvs. att det inte skall blinågon förändring.I vad gäller den utfrågning som om utgick jag ifrån att det var en offentligutfrågning och att det skulle vara möjligt för övrigaintressenter att ta del av den. Det tycker jag ärsjälvklart, eftersom det inte är enbart en mycketintern sak.Sedan till besvärsrätten när det gäller socialbidrag.Även jag tycker att det är bra att man kanöverklaga och få rätt. Men tycker inte BengtWesterberg att det är litet fel väg att gå? Är det intebättre att se till att kommunerna har socialbidragsom man kan klara sig på än att människor skallbehöva överklaga för att få en rätt som vi andra har:rätt till en skälig levnadsnivå, som det står isocialtjänstlagen? Här går man väl fel väg.Vad angår socialbidragen skulle jag vilja peka på ensak som är mycket oroande. Väntetiderna ute ikommunerna ökar och är nu uppe i 4--. Detgäller inte bara storstäder, utan en hel del andrakommuner runt om i har denna långaväntetid. Det är naturligtvis oroligt för människorsom väntar och som kanske har dåligt med pengart.o.m. Med tanke påvräkningsperspektivet blir det ju extra allvarligt,eftersom det kanske är just hyran som man väntarmed att betala när det inte finns pengar till mat.Därmed blir man avhyst i stället för att få hjälpmed sin ekonomi och kunna bo kvar.Jag skulle också vilja kommenterakonsumentverkets uppföljning av vräkningar,eftersom det inte förhåller sig som BengtWesterberg skriver i svaret. Jag har talat medkonsumentverkets personal och förstått att mankommer att lägga ut arbetet. Förhoppningsviskommer några studenter vid en universitetsfilial attkunna anlitas. har helt andraönskemål, att med kraft följa upp vad som händermed dem som vräks. Jag tycker därför att svaret varlitet väl ''idylliskt'': att medkrafttag skulle göra en sådan här utredning och sehur människorna har det.Anf. 42 Socialminister ():Herr talman! Jag har inte använt orden ''medkrafttag'' utan bara noterat att konsumentverketför oss har uppgivit att verket tänker göra enuppföljning. Hur man gör det och vilka resurserman har vet jag faktiskt ingenting om. Det ärmöjligt att det förhåller sig som angår utfrågningar är det klart att jag då och dåkallar till mig personer för att försöka få enorientering om hur läget är när det gäller missbruk,socialbidrag och annat. Jag vill nog förbehålla migrätten att ordna den typen av utfrågningar inomdepartementet utan att offentliggöradokumentation eller bjuda in publik för att lyssna.Samtidigt ligger det naturligtvis i allas vårt intresseatt vi får ökade kunskaper om hur det förhåller sig.Därför säger jag, att om det kommer framintressant information vid höstens utfrågning, skalljag gärna medverka till att informationen sprids vidare krets.Till sist vill jag bara kommentera socialtjänstlagensutformning. Det pågår, som vet, enöversyn av socialtjänstlagen. Kommittén arbetarmed förtur med just socialbidragsfrågorna. Det ärsocialtjänstkommittén som har gjort denkartläggning som jag talade om i min förra replik. Ibörjan av kommer det ett betänkande.Man arbetar då naturligtvis med olika modeller förhur rättigheten skall utformas. Dagens utformningär en möjlighet. Där garanterar man alltså att detlämnas bidrag för skälig levnadsstandard, och detfinns möjlighet att besvära sig, om man anser inte får ett sådant bidrag av kommunen. Mendet är naturligtvis ett alternativ att i lagen skriva inprecis hur stor andel av basbeloppet som man skallha. De här båda alternativen, och möjligen andra,kommer att prövas av socialtjänstkommittén. Jag ärför min egen del inte beredd att ta ställning tillvilken utformning som är den lämpligaste.Allmänt sett finns det alltid en spänning mellan tvåstarka önskemål, nämligen å ena sidan attstandardisera över hela landet och därmed erbjudasamma standard överallt, å andra sidan attdecentralisera och säga att besluten skall fattas därman känner till vilka problemen är. Mellan de tvåönskemålen finns det alltid en motsättning.Kommunerna säger gärna att de vill ha ansvaretsjälva. De vill själva kunna bestämmautformningen av stödet och hjälpen. Men från bådeklientgruppers och politikers sida kan man iblandframhålla att man vill garantera en jämn standard iriket, varför man centralt vill gå in med ganskatydliga nationella mål och regler. När det gäller dehär två målen tvingas vi till en avvägning på olikaområden. Jag tycker att det finns starka skäl somtalar för att man bör eftersträva en så effektivlagstiftning att människor slipper gå vägen viabesvär. tycker jag att det är bra attmöjligheten finns, om kommunerna fattar beslutsom de berörda bedömer som oskäliga. Vi får väl sevad socialtjänstkommittén kommer fram till. Jag ärsom sagt för dagen inte beredd att ta ställning tillalternativen, utan jag avvaktar slutsatserna.Anf. 43 ():Herr talman! Självfallet skall vi vara glada över attvi har en besvärsrätt och självfallet skall vi ha kvardenna. Även jag ser fram emotsocialtjänstkommitténs förslag med tanke på hurdet blir beträffande just de här frågorna. Även omdet enligt min mening är mycket angeläget attstärka den enskildes rätt ute i kommunerna, så attdet blir ett bättre grundskydd och onödigt attöverklaga, tror jag att det vore livsfarligt att gå denandra vägen och ta bort möjligheten att överklaga.Denna möjlighet måste finnas kvar och stärkas.Tiden tillåter mig inte att kommentera så mycketmer. Jag hoppas att socialministern går vidare iarbetet med frågorna om hur man skallkompensera människorna för de mycket storahöjningarna av bostadskostnaderna, eftersom detnog är där skon kommer att klämma. Jag tror ocksåatt det är mycket viktigt att man frånsocialdepartementets sida nogrannare kontrollerarvilken studie har möjlighet attgöra eller bidra till att göra när det gäller att se vadsom händer när människor blir vräkta.Jag tror alltså att det är en fruktansvärd rundgångmed pengar, eftersom man inte kastar ut människortill ingenting, utan andra kostnader uppstår pågrund av en vräkning, t.ex. hotellkostnader,inackordering, osv.Vi hinner inte diskutera dessa detaljer ytterligare.Men min förhoppning när jag ställde dennainterpellation var att föra vidare en del av de frågorsom jag anser att det finns anledning att bekymrasig om.Jag vill sluta med att citera ur bokUtrota varenda jävel. Jag hoppas att man får sägadet, men det är ju ett citat. ''Du vet redan tillräckligt. Det gör jag också. Det ärinte kunskap vi saknar. Vad som fattas oss är modetatt inse vad vi vet och dra slutsatserna. ''Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1991/92:170 om FAS90Anf. 44 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att ge direktiv till attupphöra med FAS 90-utredningen.Sedan interpellationen ställdes har åretskompletteringsproposition (prop. 1991/92:150)lagts fram. I propositionen tar jag upp frågan omdet framtida ADB-stödet inom socialförsäkringen.Jag framhåller att det är av yttersta vikt att denenskildes integritet skyddas som enförbättring och modernisering avsocialförsäkringens ADB-system kommer tillstånd. Med hänsyn till integritetsaspekterna anserjag att ytterligare överväganden behöver görasinnan ställning kan tas till den närmareutformningen av ett framtida datorstöd. En viktigförändring i förhållande till utredningsarbetet inomdet s.k. FAS 90-projektet skall enligt min meningvara att diagnosregistrering på ADB-medium närdet gäller enskilda personer inte skall fåförekomma. De fördelar ureffektiviseringssynpunkt som en sådan registreringskulle ge får stå tillbaka för de olägenheter för denpersonliga integriteten som en registrering påADB-medium av så känsliga uppgifter skullemedföra. Detta bör enligt min mening beaktasinom det fortsatta utredningsarbetet.Regeringen har numera gett riksförsäkringsverketi uppdrag att mot denna bakgrund närmare utredamoderniseringen av det lokala ADB-stödet. Härvidskall teknikstrukturen ta till vara fördelar med endecentralisering som högt ställda krav påintegritetsskydd skall tillgodoses.Riksförsäkringsverket har således fått förändradedirektiv såvitt avser användningen av ADB.Det är min avsikt att, sedan en redovisning avutredningsresultatet skett, senare under åretföreslå regeringen att förelägga enproposition i fråga om socialförsäkringens ADB-stöd.Anf. 45 ():Herr talman! Tack för svaret, statsrådet. Jag är likaglad som jag var den dagen dåkompletteringspropositionen lades fram och jag sågstatsrådet i rutan. Jag tycker att detta är ett mycketviktigt steg, och vi har väntat på det. Vi harhaft våra förhoppningar, men är regeringensinställning klarlagd. Jag tycker att det är viktigt attän en gång få höra att diagnosregistrering på ADB-medium inte skall få förekomma och att statsrådetslår fast att integritetsfrågor måste gå före krav påeffektivitet.Jag vill ställa ytterligare en fråga till statsrådet. Kanman nu säga att FAS 90-utredningen är avslutad, såatt detta inte fortsätter i samma gamla hjulspår ochatt det blir något lill-FAS, något FAS 92, eller någotliknande?Jag vet exakt när man på riksförsäkringsverketbörjade utreda teknikstödet. Det var den 27 april1967. Det var först , sedan ALLFA och 1983blev det FAS 90. Jag sitter själv i enförsäkringskassa, och jag brukar ofta säga att jaghar sett FAS 90 födas. Men jag har bävatinför vad det skulle innebära för medborgarna närdet gäller förlorat integritetsskydd. Det är ju ochvar -- jag hoppas att jag får användaimperfektformen -- den största datasatsningen iSverige. Alla boende i skulle finnasregistrerade. Detta har också kostat mycket underdessa år och fram till att statsrådet gör dettauttalande. säger att det harkostat över 1 miljard kronor.Syftet med detta var naturligtvis gott -- attförebygga ohälsa, att rehabilitera sjuka och att ägnasig åt traditionella sjukförsäkringsärenden. Det varde tre delarna som ingick i uppdraget.