prot · GF0992 · 1992-04-06 00:00:00 — Utformningen av sådana system är i förstahand en fråga för dem som producerar vården ochderas huvudmän, eftersom informationssystemen,för att bli effektiva, måste utformas på ettverksamhetsnära sätt.På central nivå bör man framför allt arbeta med deövergripande strukturerna, t.ex. att utvecklasystem för standardiserad informationsförsörjningsom tillgodoser såväl statens som de olikavårdproducenternas behov.Utredningen om informationsstrukturen för hälso-och sjukvården, INFHOS -- som har haft till uppgiftatt lämna förslag till en för staten ochsjukvårdshuvudmännen gemensaminformationsstruktur för hälso- och sjukvården --har i betänkandet SOU 1991:18 identifierat ochföreslagit lösningar på några av de problem ochbrister som finns i dagens informationsförsörjning.Betänkandet, som har remissbehandlats, bereds förnärvarande inom regeringskansliet.Till följd av bl.a. INFHOS förslag pågår förnärvarande ett intensivt arbete vid socialstyrelsenför att utveckla öppenvårdsstatistiken. Data ommedicinskt färdigbehandlade patienter harutvecklats och samlats in av Landstingsförbundet.Fr.o.m. har också statistik om väntetider tillvissa operationer hämtats in och ställts samman avförbundet.Spri, som är hälso- och sjukvårdensutvecklingsinstitut, arbetar med metoder förkvalitetssäkring, prestations- ochkostnadsredovisning samt jämförande ochhälsoekonomiska studier. Som exempel kannämnas arbetet med verksamhetsberättelser påbasnivå.Spri har också, tillsammans med ,deltagit i utvärderingen av det s.k. 50-projektet. Projektet tillkom som ett resultat av1990 års överläggningar mellan staten ochLandstingsförbundet och innebar att en gemensamkraftsamling skulle göras för att ökatillgängligheten och kapaciteten i hälso- ochsjukvården. utkommer en rapport somsammanfattar projektet och dess resultat medavseende på bl.a. kapacitets- ochproduktivitetseffekter samt hur tillgängligheten tillde olika specialiteterna utvecklats. I rapportenlämnas också förslag om hur arbetet bör bedrivas iframtiden.Statens beredning för utvärdering av medicinskmetodik (SBU) har till uppgift att inom hälso- ochsjukvården bedöma den samlade nyttan av olikamedicinska metoder med avseende på bl.a. riskeroch ekonomiska konsekvenser. SBU skall ävenbedöma vilka metoder som kan anses somföråldrade och som därför bör rationaliseras bort.Som exempel på SBU:s verksamhet kan nämnasutvärderingen av olika metoder för behandling avont i ryggen. Här visade SBU på en modell föromhändertagande av patienter som skulle kunnainnebära förbättringar för patienterna ochsamtidigt ge betydande samhällsekonomiskabesparingar.Med anledning av fråga huruvidaprimärvården skall få disponera överresurser för att kunna köpa tjänster frånlänssjukvård eller andra vårdgivare vill jag nämnaatt regeringen fattat beslut om atten parlamentarisk kommitté skall tillkallas meduppgift att dels analysera och bedöma hälso- ochsjukvårdens resursbehov fram , delsöverväga hur hälso- och sjukvården bör finansierasoch organiseras på den övergripande samhällsnivån(dir. 1992:30).I den andra av tre olika finansierings- ochorganisationsmodeller som kommittén har fått iuppdrag att i första hand analysera -- denprimärvårdsstyrda vården -- skall samtliga hälso-och sjukvårdens resurser läggas hos primärvården.Den enskilde väljer en husläkare, vars ersättningtill helt övervägande del beror på hur många somvalt honom eller henne som sin husläkare. Deresurser husläkaren tilldelas inkluderar i dennamodell även tänkta kostnader för bl.a. specialistoch slutenvård, som husläkaren vid behov köperfrån lämplig vårdgivare. Finansieringen av denprimärvårdsstyrda vården kan ske såvälprimärkommunalt eller landstingskommunalt somcentralt av staten.Den första modellen -- den reformeradelandstingsmodellen -- bygger på dagens system därlandstinget och kommunen ansvarar förfinansiering och tillhandahållande av hälso- ochsjukvård, men där de möjligheter tillmarknadsmekanismer som finns inom systemetutnyttjas.I den tredje modellen -- den obligatoriskasjukvårdsförsäkringen -- samlas resurserna förhälsooch sjukvård hos en eller fleraförsäkringsgivare. Patienten har rätt till ersättningfrån försäkringen enligt vissa regler, ochvårdgivaren ersätts av försäkringen i enlighet meden fastställd taxa eller olika former avvårdkontrakt.Med utgångspunkt från att hälso- och sjukvårdenockså skall finansieras solidariskt skallkommittén -- i samtliga modeller-- undersökaförutsättningarna för kostnadseffektivitet,kostnadsoch kvalitetskontroll samt förutsättningarför nationell uppföljning och utvärdering.Dessa tre modeller skall arbetas fram ochanalyseras av en till kommittén knuten expertgrupp.Expertgruppen kommer att göra en bred belysningav de olika modellernas för- och nackdelar och skallsenast överlämna en eller flerarapporter till kommittén där de olika modellernaredovisas. Kommittén bör, utifrån de slutsatser somkan dras från redovisningen av de olikamodellerna, presentera ett eller flera alternativaförslag avseende hälso- och sjukvårdens framtidafinansiering och organisation. Detta arbetekommer att bedrivas så att det är slutfört senast den1 mars 1994.Anf. 34 ():Fru talman! Först av allt vill jag tacka Bo Könbergför svaret, som är välformulerat, på mininterpellation.I en framtid med ett flertal sjukvårdsproducenterblir det allt viktigare att effekterna av de insattaresurserna är kända. Valet mellan de olikaproducenterna kommer att ställa ytterligare kravpå kontroll och utvärdering av kvalitet, effektivitetoch produktivitet.Förutsättningen för en effektiv upphandling avvård är att det finns system, regler och rutiner föruppföljning och utvärdering.Jag vill, fru talman, framföra min önskan om ettfördjupat svar på just frågan om''produktionsinsikten''. Hur tänker regeringenarbeta för att vi skall kunna få fram möjligheter attmäta den vård som vi kommer att köpa från olikaproducenter ? En vårdsökande skall fåadekvat vård, men hur skall man kunna välja rättvårdgivare om inte någon form av mätinstrumentfinns?I den nya kommunallagen 9:7 talas det om attrevisorer skall pröva om verksamheten sköts på ettändamålsenligt och från ekonomisk synpunkttillfredsställande sätt, om räkenskaperna ärrättvisande och om den kontroll som görs inomnämnderna är tillräcklig.Det måste alltså vara möjligt för beslutsfattarna attmäta effekterna av insatta resurser. Men jag villbetona att det inte i första hand gäller ekonomi, attpengarna skall räcka, utan kvaliteten på vården.Anf. 35 Statsrådet ():Fru talman! Jag har i mitt svar försökt redovisa endel av det arbete som bedrivs på olika håll. Enav de svåra frågorna är den som togupp i sitt inlägg alldeles , nämligen att kunnautvärdera exakt vad man får för resultat av vården.Det är en svår uppgift, eftersom det är svårt attmäta resultat av vården. Vissa saker är mycket lättaatt mäta, medan andra är mycket komplicerade.Över hela världen bedrivs utvecklingsarbete pådenna punkt för att man skall kunna definieravårdprestationer och mäta vad man kan få ut avdem.Det är mycket arbete kvar innan man i vårt landeller i andra länder till närmelsevis har kunnatuppfylla de önskemål som ur revisorssynpunkt kanläggas på det hela. En del av det arbete som jagnämnde i mitt svar hoppas jag kommer att leda justtill man vet mer . Men jag tror att manskall vara försiktig och inte tro att vi skall få vetaallt, för det kommer vi inte att göra.Anf. 36 ():Fru talman! Jag är glad för den mening som fannsi svaret om informationssystem: ''Utformningen avsådana system är i första hand en fråga för dem somproducerar vården och deras huvudmän eftersominformationssystem, för att bli effektiva, måsteutformas på ett verksamhetsnära sätt. ''Det är dock viktigt att det inte bara är producentenutan också köparen som har sådana värderingar.Slutligen, fru talman, vill jag påpeka att det iframtiden blir ytterst viktigt att kunna välja rättmellan de olika producenterna och att kunna ställaytterligare krav på kontroll och utvärdering avkvalitet, effektivitet och produktivitet.Så vill jag, liksom som ställt den förrainterpellationen här, tacka sjukvårdsminister och visa min uppskattning över denborgerliga regeringens och sjukvårdsministernshandlingskraft. Jag önskar att de kommittéer somnu tillsatts skall bli effektiva i sitt arbete. Det skallbli mycket intressant -- därtill av behovet påkallat --att få fram deras resultat efter slutfört arbete.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringarPå förslag av talmannen beslöt kammaren kl. 13.40ajournera förhandlingarna till , dåkommunikationsministern väntades anlända tillkammaren för att lämna svar på interpellation1991/92:140.Förhandlingarna återupptogs ochajournerades ånyo cirka tre minuter.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.49.8 § Svar på interpellation 1991/92:140 om EG:sbestämmelser för internationell lastbilstrafikAnf. 37 Kommunikationsminister ():Fru talman! i har frågat migom det finns någon grund för den oro som spriditsbland om att EG--EFTA-ländernas internationella regler för lastbilars måttoch vikter skall bli nationella.En liknande fråga om samma ämne ställdes till migi januari av . Jag svarade dåatt regeringen vid överläggningarna med EG-sidanrörande medlemskap aktivt kommer att verka förförståelse för de svenska nationella reglerna förmått och vikt för tunga fordon. Jag sade också attvi inte heller skall utesluta att frågan kan dyka uppdessförinnan vid uppföljningen och utbyggnaden avEES-avtalet.Regeringen kommer därvid att framhålla att desvenska mått- och viktreglerna för tunga fordon ärdels miljömässigt gynnsamma -- antalet fordon ochdärmed utsläpp minskar vid oförändrattransportarbete --, dels att de medför besparing avenergi -- mindre bränsleåtgång per transporteratton --, dels att de leder till förbättradtrafiksäkerhet -- färre tunga fordon på vägarna ochdärmed mindre olägenhet för övrig trafik. Reglernabidrar också till en god transportekonomi, någotsom transportdirektorat alltidframhållit som mycket önskvärt.Eftersom det svenska vägnätet till stor del ärdimensionerat för tyngre fordon, tror jag inte attdet skall finnas någon anledning för EG attförsämra ett optimalt utnyttjande av detta.EG-kommissionen har ännu inte framlagt någotförslag om harmonisering av de nationella mått-och viktreglerna för lastbilar. Det är möjligt att såkommer att ske i slutet av detta år eller under nästaår. Frågan är emellertid mycket kontroversiell inomEG. Det kan därför förmodas att det kommer attta , innan ministerrådet fattar något beslut isaken.Med hänsyn härtill och till vad som jag harframhållit tror jag inte att det finns någon anledningtill oro bland transportörer och transportköpare omatt EG--EFTA-ländernas internationella regler förlastbilars mått och vikter inom överskådlig framtidockså skall gälla för nationell trafik.Anf. 38 i (m):Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret,som jag beklagar att jag tvingade hithonom -- jag visste faktiskt inte om att dennafråga debatterades i kammaren i januari månad.Men det kan vara viktigt att debattera frågan ännuen gång, eftersom det i viss fackpress har uttrycktsen oro över dessa tankegångar.Det svar som statsrådet presenterade är positivt,och det bör lugna åkare och transportköpare iSverige. Det är uppenbart att om längden påekipagen minskas, blir det med automatik flerlastbilar, mera utsläpp, sämre miljö samt högrekostnader för transportköparna och även föråkarna.Det är bra att aktivt driver den här frågan.Det här med EG är i och för sig inte bara på gottoch ont, utan det finns också mycket av både--och.Men detta är en fråga som i syfte attförbättra miljön borde driva inom EG genom att påsikt förmå EG att acceptera de regler som gäller förtransporter i , nämligen att det skall varatillåtet med 24 meters-ekipage.Anf. 39 Kommunikationsminister ():Fru talman! Som i framhöllhar längden på fordonen en mycket avgörandebetydelse för transportekonomin och framför förekonomin i hela den svenska skogsnäringen. Manhar räknat ut att ökade kostnader istorleksordningen 1, årligenskulle bli resultatet, om vi tvingades att accepteraden största längd som är föreslagen inom EG,nämligen 18, 35 meter.Sverige är ett mycket stort och avlångt land, som ärglest befolkat. Vårt vägnät är anpassat till långafordon på ett annat sätt än vad som kanske är fallet imånga av de nuvarande , som är meratättbefolkade och har en annan struktur på sinavägnät.Jag tror emellertid att antingen genom ettEES-avtal eller genom ett medlemskap i att erbjuda människor i de länder som såvill att etablera sig som åkeriföretagare i ,och därmed kan de utnyttja möjligheten att köramed 24 meters-fordon i landet. Jag tror, fru talman,att denna ömsesidighet ändå utgör grunden för attvi med stor tillförsikt kan se framtiden an när detgäller den här frågan.Anf. 40 i (m):Fru talman! Jag skall inte förlänga debatten. Jagtackar för det här svaret.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1991/92:KU27Finansutskottets betänkanden /92:FiU12,FiU13 och betänkanden /92:JuU20 ochJuU21Lagutskottets betänkande 1991/92:LU27Kulturutskottets betänkanden /92:KrU12 ochKrU16Utbildningsutskottets betänkanden1991/92:UbU8--UbU12 och betänkanden /92:TU13 ochTU1410 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1991/92:160 Övergång frånhyresrätt till bostadsrätt, m.m.1991/92:Bo7 av m.fl. (s)1991/92:Bo8 av ()1991/92:Bo9 av och (m,fp)11 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 3 april1991/92:170 av () till statsrådetBo Könberg om Fas 90:Riksförsäkringsverket bedriver ettutredningsarbete om försäkringskassornasframtida datorstöd. Utredningen har kommit attkallas Fas 90 (Framtida ADB-verksamhet försocialförsäkringen och därefter).Länge bedrevs utvecklingsarbetet av verket ochförsäkringskassorna utan någon störreuppmärksamhet från allmänhet och media. Någoninformation eller uppmuntran till offentlig debattom integritetsfrågor förekom inte heller frånriksförsäkringsverkets sida. Frågor omsjukförsäkringsregister med hjälp av automatiskdatabehandling rör utomordentligt känsligaintegritetsintressen.1987 uppmärksammade datainspektionen behovetav en registerlag. En utredning omsocialförsäkringsregisterlag, ,tillsattes och har lämnat sitt delbetänkande.Utredningen har remissbehandlats och förslagenövervägs inom regeringskansliet.Kritiken har varit stark mot Fas 90. Fråncenterpartiets sida har vi tagit upp Fas90 och det hot vi ser i detta register mot denpersonliga integriteten. Den socialdemokratiskaregeringen valde att aldrig lägga fram något förslag.Samma tveksamhet finns hos den nuvaranderegeringen. Detta är mycket bra.Försäkringskassorna behöver ett moderntdatasystem för att möjliggöra rationellärendehantering. Därifrån till att införa känsligasjukförsäkringsregister över en människas hela livär steget långt. Många beslut har fattats i riksdagendet som rör sjukförsäkringen. En heltförändrad situation har bl.a. uppstått i och med attarbetsgivarna har tagit över ansvaret för de förstafjorton sjukdagarna.Med stöd av vad ovan anförts vill jag rikta följandefråga till sjukvårdsministern:Avser sjukvårdsministern att ge direktiv tillriksförsäkringsverket att upphöra med ?1991/92:171 av () tilljustitieministern om medborgarskapsfrågorbeträffande personer som dömts för brott:Den timade händelsen med de två dömdanarkotikaförbrytarna som överfördes till Turkietför att där avtjäna resterande del av sina straff resermånga frågor. En av dem gäller medborgarskapet.Det får självfallet inte komma ifråga att den sombara har sitt svenska medborgarskap fråntagesdetta. I ett av de nu aktuella fallen hade den dömdedock dubbelt medborgarskap. Trots mindrehumana förhållanden har han under åberopande avsitt turkiska medborgarskap valt att få avtjäna sittstraff i . Man kan säga att han därmed valtsida och tagit avstånd från sitt svenskamedborgarskap och de förhållanden som följermed det.Detta aktualiserar följande principiellafrågeställning: det någon internationellöverenskommelse eller regel som hindrar att densvenska staten upphäver beslut om naturalisationnär då vederbörande behåller sittursprungliga medborgarskap? Det följer inte bararättigheter utan även skyldigheter med ett svensktmedborgarskap. Den icke-svensk som begårmycket grava brott blir efter avtjänat straff oftautvisad på livstid. Det kan inte vara rimligt att densom lyckats behålla sitt ursprungligamedborgarskap därigenom skaffar sig en juridisk''bakdörr'' genom möjligheter att åberopa det förtillfället mest gynnsamma medborgarskapet. Detfinns länder som inte låter sina medborgare avsägasig sin ''medfödda'' statstillhörighet, men isituationer där brottslig verksamhet kan skyddasgenom dubbla medborgarskap finns ingenanledning att få behålla det svenska när personen ifråga i sina gärningar visar attvederbörande snarare är en ''motborgare''.1. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att detdubbla medborgarskapet inte skall missbrukas?2. Är statsrådet beredd att skapa möjligheter atthäva naturalisationsbeslut?1991/92:172 av () tillutbildningsministern om förfalskade betyg vidantagning till universitet m.m.:Enligt uppgifter fortsätter användandet avförfalskade betyg vid antagningen till universitetoch högskolor att öka.Att det kan vara svårt att kontrollera utländskastuderandes handlingar kan vara förståeligt, menmed svenska studenters originalhandlingar kan detinte vara något problem. Fusk vid tentaminaupptäcks vid våra lärosäten, menmörkertalet med oupptäckta fall är rimligtvis stort.Påföljderna för betygs- och tentamensfusk ärlindriga och uppfattas som direkt stötande för demånga ärliga och duktiga studenterna.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för attförhindra fusk och användning av förfalskade betygi den svenska högskolan?1991/92:173 av () tillfinansministern om sammansättningen avkommittén för nedläggning av byggnadsstyrelsen:Finansminister har i denna veckatillsatt en kommitté för att lägga nedbyggnadsstyrelsen. Kommittén består av på fyramän.I början av diskuterade jag medanledning av utbildningsministerns tillsättning avkommittén för UHÄ:s nedläggning liknandeproblem efter en interpellation av BarbroWesterholm. Den kommittén hade lyckliggjortsmed åtta män!Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att gebegreppet jämställdhet en reell innebörd inom sittverksamhetsområde?12 § Kammaren åtskildes kl. 13.56.Förhandlingarna leddes av talmannen.