prot · GF09100 · 1992-04-24 00:00:00 — Hur går det ihop?Jag har åberopat en borgerlig mycket skickligförsvarspolitiker angående livstidsförlängning avde plan -- Viggar -- vi har och därmed de minskadebehoven av JAS. Jag har fortfarande inte fått svarpå om har fel eller rätt.Anf. 95 ():Herr talman! Jag har begärt ordet då de somdebatterar har tagit upp frågan om hur framtidenskall se ut och att vi inte vet mycket om den. Vi vetatt det finns något som hotas och gör detredan i dag, nämligen miljön. Vi riskerarklimatförändringar, skoglarna skövlas, jordarnaeroderar bort och ozonlagret tunnas ut. Ozonlagrethar tunnats ut så mycket att produktionen avplankton i haven under ozonhålet minskat med12 %. Det här utgör grunden för allt liv på jorden.Om vi fortsätter att förstöra miljön på det sätt somhittills har skett, kommer vi inte att ha någonframtid som mänsklig ras på jorden.När man med dessa kunskaper lyssnar på debattenom vårt försvar, ter sig det militära försvaret absurt.Jag tycker att det är helt självklart att borde avslutas och att en ny delserie inteskall beställas. Pengarna borde användas för attskydda oss mot de hot som är reella, nämligen hotetfrån den förstörda miljön. Annars har vi ingenframtid alls. Och vad skall vi då ha flygplan till?Anf. 96 Försvarsminister ():Herr talman! är känd för sinnärmast aggressiva inställning mot svenskflygindustri och , men också mot dessföregångare Viggen-projektet.Maj Britt har naturligtvis rätt att ha vilkenuppfattning hon vill. Men jag tillåter mig ändå attredovisa den uppfattning som jag vet att det finnsen majoritet för inte bara i regeringen men också iriksdagen och eget parti.Ni slåss så förskräckligt mycket inomsocialdemokratin om dessa frågor. Ni är som hundoch katt: ni kan inte hålla sams. Det är ett slagsmålsom skulle glädja vilken sergeant som helst ute påslagfältet.Mycket av det som har sagt härborde hon rikta, och har hon riktat, mot sinapartivänner och den socialdemokratiskapartiledningen. Jag säger i mitt interpellationssvaratt den nuvarande regeringen fullföljer på de allraflesta områden såsomSocialdemokraterna hade planerat det. Naturligtvishar det varit modifikationer med tanke på att dethänder saker och ting på det här området. Men viföljer de grundläggande riktlinjerna.Ni har haft på er inomsocialdemokratin att lägga ned hela projektet. Menmin företrädare har fortsatt. Det här betyder baraatt inte har fått gehör för sinaståndpunkter inom socialdemokratin. Hon är välsur och grinig över det. Men hon skall inte rikta detmot oss utan i stället fortsätta det härligaslagsmålet, som inte verkar särskilt fredligt, inomsocialdemokratin.När det gäller sysselsättningen sade jag att detargumentet inte var avgörande. Men jag tillät migpåpeka i all ödmjukhet att det är många tusenarbetstillfällen som försvinner. tro att JAS tillverkas uteslutande i Linköping.Men det vimlar ju av underleverantörer i det härsammanhanget som finns runt om i landet. Derasarbeten är väl också värda något? En exportorderär väl något som kommer att ge arbetstillfällen iSverige?Maj Britt försöker plocka framfelaktiga uppgifter. Hon refererade till på en punkt. Jag kan bara konstatera attdet är en felaktig uppgift. Den blir inte rättare föratt den upprepas i kammaren.Det är viktigt att vi nu fullföljer . Jagkan försäkra om att den härregeringen gör vad den kan för att se till att det skallbli en bra uppgörelse om delserie 2. Med bra menarjag både för de människor som arbetar medprojektet, för framtida säkerhet och förskattebetalarna.Andre vice talmannen anmälde att Maj BrittTheorin anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 97 ():Herr talman! Det är ganska många som är emotJAS-projektet. Tyvärr är vi inte i majoritet inomdet socialdemokratiska partiet. Men det finnsundersökningar som visar att 60--avmedborgarna i är emot . Vihar förhoppningar om att vi skall kunna övertygasåväl vårt eget parti som de borgerliga partierna omatt avbryta projektet. Lyckas vi inte nu kommer viatt lyckas . Det är ett helt vansinnigtprojekt. Det är som ett kakmonster, dvs. det äterupp allt omkring sig. har man inte ens råd attbehålla värnplikten. Jag är övertygad om attprojektet kommer att upphöra.Jag tycker att det är förvånande attförsvarsministern angriper närhon inte har någon rätt till ytterligare inlägg. Jagtycker att det är oschyst att göra så. Vi har mångabra diskussioner i vårt parti, och de sker fredligt. Vislåss med ord, och det tycker jag att man skall göra.Anf. 98 Försvarsminister ():Herr talman! En så fredlig person som jag skullealdrig drömma om att angripa bara gav några sakupplysningar om läget inomsocialdemokratin.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1991/92:136 omriskkapital för småföretagareAnf. 99 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vad jagtänker vidta för omedelbara åtgärder för atttillgodose småföretagens behov av riskvilligtkapital för både utveckling och nyetablering.Regeringen har i propositionen (1991/92:51) om enny småföretagspolitik lagt fast riktlinjer för deframtida insatserna för att främja små ochmedelstora företag. Genom generella åtgärderskall ny- och småföretagandet stimuleras.Delvis för att finansiera skattesänkningar pågår eninbetalning av medel till staten från Industrifonden,Norrlandsfonden och utvecklingsfonderna. Jag villbetona att dessa stiftelser får god tid på sig attbetala in medlen.När det gäller exempelvis utvecklingsfonderna harjag föreslagit att de skall förbinda sig att betala inde nu aktuella beloppen på sammanlagt 600 milj.kr.under perioden 1993--1997. Ett av skälen till desuccessiva inbetalningarna är dagens försiktighethos bankerna, som också hänvisartill i sin interpellation.Genom initiativ av den nuvarande regeringen harde sex nya riskkapitalbolagen redan fått utsammanlagt 750 milj.kr. På kort sikt har därmedstatens resurser för riskvilligt kapital för attfinansiera småföretag ökat.Till detta kommer ett antal åtgärder somregeringen har genomfört eller beslutat om påskatteområdet för att främja små och medelstoraföretag. Ytterligare förändringar övervägs förnärvarande inom . Även en friarebörshandel m.fl. åtgärder bör kunna bidra till ettökat utbud av riskkapital.Vidare har tagit fram ettförslag till ett system med nyföretagarlån enligt tyskförebild. Förslaget är på remiss till den 6 maj.Regeringen avser att ta ställning till förslaget i höst.Det är riktigt att regeringen har föreslagit enminskning av resurserna till bl.a. för attcentralt bedriva olika projekt som rörunderleverantörer m.m. Det behöver dock inteinnebära att utvecklingsfondernas resurser för attgenom rådgivning och utbildning stödja småföretagkommer att begränsas.Svaret på fråga är alltså attregeringen har vidtagit åtgärder och avser att vidtaytterligare åtgärder som på både kort och lång siktförbättrar småföretagens villkor.Anf. 100 ():Herr talman! Först vill jag tacka näringsministernför svaret. Jag beklagar dock att näringsministerninte kan presentera något konkret.Många små och medelstora företag har storaproblem med att få tag på riskvilligt kapital. vill höra är vilka konkreta åtgärdernuvarande regering har tänkt genomföra.Regeringen har varit effektiv då det gäller att tabort de socialdemokratiska insatserna som harskapat en effektiv näringspolitik. Men när detgäller nya insatser hänvisar näringsministern tillskattesänkningar och kommande åtgärder.Men skatten är inte småföretagens största problemi dag. Det är tillgång till det riskvilliga kapitalet, föratt genomföra investeringar, strukturförändringaroch effektiviseringar i produktionen i företagen,mycket för att man skall kunna möta deninternationella konkurrensen. Det går inte att, somnäringsministern nu gör, hänvisa till bl.a. friarebörshandel.Jag vill därför fråga näringministern: skalldessa företag vända sig för att få hjälp när det gällerriskvilligt kapital?Anf. 101 ():Herr talman! Småföretagspropositionen somomnämns i interpellationssvaret är ett välkommettrendbrott och i sig en avgörande kontrast iförhållande till den regeringspolitik som tidigarehar bedrivits. Den nya regeringen är verkligen pågod väg att förbättra villkoren för småföretagen.Jag vill gärna ställa ett par följdfrågor medanledning av det svar statsrådet haravgivit.Det s.k. EKH-lånet är välkommet. Men hur långtkommer de medel att förslå som man enligtdepartementspromemorian är beredd att anslå?Inom företagarnas riksorganisation har vi beräknatatt ytterligare 3--5 miljarder behövs för detta. Jagär självfallet medveten om den statsfinansiellasituationen men vill ändå fråga statsrådetWesterberg hur långt man är beredd att gå i detlängre perspektivet för att tillgodose de krav ochbehov som finns. Kapital behövs inte bara förforskning och utveckling i företag, utan även fört.ex. hantverkare och andra som vill starta eget.Är regeringen dessutom beredd att återkommamed fler åtgärder på skatteområdet? Det gällerexempelvis avdragsmöjligheter för privatpersonersom vill satsa i onoterade företag, direkt eller viariskkapitalbolag, och också att vi så snart sommöjligt får tillbaka rätten till kvittning mellanunderskott i näringsverksamhet och inkomst avtjänst. Då ökar ju självfinansieringsförmågan. Detgäller vidare större möjligheter att i företagenanvända egna vinster till expansion genom attmöjlighet till direktavskrivning av investeringar ochavsättning till periodiseringsfond införs. Direkt kanbeslutas att s.k. uppskovsbelopp får användas fördirektavskrivning. Jag skulle gärna vilja attnäringsministern kommenterar dessa frågor.Anf. 102 Näringsminister ():Herr talman! Denna regering har vidtagit en långrad åtgärder för att redan nu på kort sikt stärkariskkapitalförsörjningen för de mindre ochmedelstora företagen. Kravet i den svenskaregeringsformen på beredningstid gör dock att allaförslag icke kan genomföras över eller enspå . Genom att tillförariskkapitalföretagen en betydligt större summa änvad som ursprungligen var tänkt, alltså 750 milj.kr.i år, har vi momentant ökat försörjningen i landet.Vi har förslag till egenkapitallån som vi avser läggafram för höstriksdagen. Vi håller även på att se överdet som talade om, nämligenmöjligheten med s.k. villkorslån och olika typer avriskkapitalföretag eller venture capital-företag --det finns olika namn på dem. Vår målsättning är attförsöka få fram förslag på detta område.När det gäller det genuina riskkapitalet, somkommer utifrån till småföretagen, har vi tagit framförslag som haft den bästa framgången i en radländer ute i världen. Med det beredningstvång somfinns, hoppas vi kunna genomföra förslagen såsnart det är tekniskt möjligt.När det gäller riskkapitalet i form av ägarkapitalhar vi, genom beslut som redan har fattats av denborgerliga majoriteten i , sänkt skatterför småföretagen med i storleksordningen 1 miljardkronor . Vi håller också på att studerabetydande skatteförändringar för småföretagen,som kan komma att öka på det beloppet avsevärt.Där ingår de olika delar som : kvittningsrätten, direktavdrag ochsjälvfallet olika typer av periodiseringsfonder.Anf. 103 ():Herr talman! Det näringsministern tar upp om är beredd att göra förändringar är bra. Jagtycker också att skattefrågan i sig är intressant ochatt man bör överväga åtgärder på det området. Mennäringsministern svarar inte på min fråga. Vartskall dessa företag vända sig ? Det är i dagproblemet finns. Näringsministern hänvisar ofta tilldet som kommer om ett antal månader.Det finns många exempel på att banker säger nejtill finansiering av redan säkra objekt och projekt.Jag kan ta en rad exempel, och det kan ju passa attjag tar ett från näringsministerns hemlän.I finns ett gjuteri som håller på attstrukturera om och effektivisera sin verksamhet.Under 1991, med den socialdemokratiskaregeringen, hade företaget långt gångna planer påatt tillsammans med VT-delegationen genomföradessa förändringar. Det var positivt för företaget.VT-delegationen var också positiv till att gå in iprojektet, men den borgerliga regeringenavskaffade VT-delegationen. har detta företagoerhört stora problem att genomförastruktureringen.Vilket råd vill näringsministern ge detta företag,som är ett i raden av oerhört många småföretag somär inne i en sådan process?Anf. 104 ():Herr talman! Jag ber att få tacka näringsministernför de positiva svaren på de frågor jag ställt. Jag villunderstryka vikten av att vi får så många friskasmåföretag som möjligt som kan vara med ochgenerera en ökad tillväxt i ekonomin, för då får viockså ökade resurser till att betala andra åtagandensom vi fattar beslut om här i kammaren.Åtgärder på lång sikt är också viktiga. Jag vill skall tillåta företagen att behålla en större delav vinsten i företagen genom en ackumuleringsbarsurv upp till ett visst belopp. Egna vinstmedelkommer alltid att vara den främstafinanseringskällan för mindre företag, och med enstörre buffert ökar ju uthålligheten, när intäkternatillfälligt minskar.Det är viktigt att investeringarna nu kommer i gångså fort som möjligt, så därför är tidsfaktorn av storbetydelse. Nuvärdesavskrivning med möjlighet attavsätta hälften av vinsten till periodiceringsfonderunder måste införas. Tillåt därförföretagen att direkt få göraavskrivningarna mot en upplösning avuppskovsbeloppet!Jag skulle gärna vilja att näringsministern ocksåkommenterade dessa åtgärder på litet längre sikt.Anf. 105 Näringsminister ():Herr talman! För att börja med det sista vill jag sägaatt vi återkommer till höstriksdagen medskatteförändringar som kommer att vara mycketpositiva för de mindre företagen. Det ärförändringar som kräver beredning enligtregeringsformen, och det gör att de tar attgenomföra än de annars hade gjort.Vart skall företagen vända sig om de behöver görainvesteringar? Jagkonstaterar att det är till de institutioner som i dagi huvudsak är de som fanns under densocialdemokratiska regeringstiden.Med den korta tid vi har haft till förfogande ochmed kravet på beredningstvång har vi kunnatkraftigt öka riskkapitalförsörjningen via de s.k.riskkapitalföretagen genom att släppa lös de 750miljonerna på en gång. Vidare har vi kunnat sänkaskatterna för små och medelstora företag med ca 1miljard , och det kommer att ske fortsattaförändringar.Vi är inte beredda att fortsätta med någon form avselektiv, mer socialistiskt inriktad stödpolitik viapolitiska beslut eller politiskt tillsatta organ avtypen VT-delegationen eller eller SIFU.Företagen skall inte få lönsamhet genom bidrageller lån, utan vi anser att företagen skall gesmöjligheter att tjäna pengar och i ett branäringsklimat utvecklas på egna meriter, inte viastatliga stödåtgärder av det ena eller andra slaget.Det är därför vi har genomfört de ganskaomfattande åtgärder som redan vidtagits och somkommer att vidtas ytterligare . Det ärinsatser som jag tror är mångdubbelt större än desom parti har föreslagit.Jag vill även notera att i egethemlän har den utvecklingsfond som finns därfortfarande av sitt kapital stående på banken,icke utnyttjat för utlåning till företagen, dvs. detfinns betydande kapacitet. Jag noterar också attgenomsnittligt i hela landet finns avutvecklingsfondernas samlade lånekapacitet insattpå bank, inte på väg ut till företagen i form av olikaåtgärder.Det finns viss kapacitet. Vi har skapat ytterligarekapacitet och är på väg att göra ytterligare insatserunder hösten.Anf. 106 ():Herr talman! Det är riktigt, som näringsministernsäger, att det finns resurser i utvecklingsfonderna.Men man skall också komma ihåg att regeringenhar beslutat att göra indragningar frånutvecklingsfonderna. Jag utgår ifrån attnäringsministern uppskattar de utvecklingsfondersom har tagit hänsyn till det och därför inte lånat utde pengar som näringsministern och regeringen harfattat beslut om.Jag tycker ändå att det finns en ton inäringsministerns inlägg som tyder på att hanär beredd att lyssna till andra signaler när det gällerriskvilligt kapital, och det hälsar jag medtillfredsställelse.Men näringsministern glider undan problemen, ochdet kanske man kan göra om man är en moderatnäringsminister. Som socialdemokrat vill jag varaärlig mot företagen -- och det tycker jag ocksånäringsministern skall vara -- när de undrar påvilket sätt de skall få tillgång till riskvilligt kapital.Om näringsministern inte är beredd till det, tyckerjag att han skall avgå, för det här är entrovärdighetsfråga också.Det är oerhört viktigt att näringsministern -- och vialla egentligen -- ger sådana signaler till de små ochmedelstora företagen att de tror ochockså kan utvecklas.Anf. 107 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill bara notera att det lärknappast klara småföretagensriskkapitalförsörjning att satsa totalt sett över åren50 miljoner extra via någon VT-delegation, någramiljoner via och någon eller ett parmiljoner via SIFU. Det var ju densocialdemokratiska näringspolitiken försmåföretagens del.Vi har genomfört en mycket kraftig ökning avriskkapitalföretagens försörjning med riskkapitalmomentant från för att de skall hakapacitet att tillgodose småföretagen. Vi hargenomfört betydande skattesänkningar försmåföretagen, och jag vill notera att småföretagensjälva har bedömt att just det höga skattetrycket --kanske världens hårdaste skattebelastning påsmåföretagen -- har varit skälet till att vi har haft såfå småföretag och att så få av dem har vuxit.Vi försöker nu få i gång riskkapitalbildningen inomsmåföretagen. Dessutom finns det kanskeanledning att erinra om att det vi har gjort underhösten och våren är bara den första vågen av ökademöjligheter till riskkapitalbildning. Vi kommertillbaka med nya förslag så fort vi har fåttberedningstid.Jag tycker att det socialdemokratiska alternativetär näst intill obefintligt, med undantag av ett antalförhållandevis små selektiva insatser, där politiskabeslut eller organ kan ge särskilda bidrag tillsärskilda företag, något som jag har ytterst litentilltro till.Överläggningen var härmed avslutad.15 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:150 Förslag om slutlig reglering avstatsbudgeten för /93, m.m.(kompletteringsproposition)betänkande1991/92:UU16 Samarbete med , Central-och betänkande1991/92:SfU8 Socialförsäkring -- inriktning ochanslag16 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 24 april1991/92:183 av () tillutbildningsministern om fristående högskolor:Att bedriva högre utbildning har i avtradition varit en statlig verksamhet. Till skillnadfrån en del andra länder har högskoleväsendet iganska stor utsträckning varit starkt sammanknutetgenom en statlig myndighetUniversitetskanslerämbetet UKÄ och sedermeraUniversitets- och högskoleämbetet UHÄ.Den nuvarande regeringen har markerat sin viljaatt få till stånd ett mer oberoende högskoleväsendeutan den tidigare starka centrala styrningen.Omorganisationen av den centralamyndighetsstrukturen är ett uttryck för detta.Regeringen har också uttryckt en positiv syn påfristående icke-statliga högskolor, t.ex. istiftelseform.För närvarande finns mycket lite av friståendehögskoleutbildning i . Det mest kändaexemplet är i . Detfinns också en del mer yrkesinriktad postgymnasialutbildning som t.ex. de religiösa samfundensprästutbildningar och konstnärliga utbildningar ienskild regi. i kurs- och föreläsningsverksamhet påakademisk nivå.Ett intressant exempel på fristående utbildning påhögskolenivå är i Järna.Utifrån antroposofisk kunskapsteori bedrivs där,, utbildningar inom en radområden. Där ingår grundläggande filosofisk ochkunskapsteoretisk orientering, pedagogiskutbildning med sikte på lärartjänstgöring iWaldorfskolor, läkepedagogisk utbildning,konstnärliga utbildningar som bild och eurytmi,samt jordbruks- och trädgårdsutbildning baseradpå den biodynamiska odlingen och utbildning inäringslära.Verksamheten har ett betydande allmänintresse.Waldorfskolorna blir en allt viktigare del av detsvenska skolväsendet och är beroende av RudolfSteinerseminairet, såväl den pedagogiska linjensom de konstnärliga linjerna, samt dedeltidsutbildningar som finns på flera orter, för sinlärarförsörjning. De antroposofiskt orienteradeläkepedagogiska instituten är en erkänt viktig delav samhällets resurser att behandla utvecklings-och miljöstörningar. Den biodynamiska odlingenintar en tätposition i strävanden att utveckla ettjordbruk utan användning av skadliga kemikalier.Statens stöd till verksamheten har varitmycket blygsam. Lärarutbildningarna står understatlig tillsyn och berättigar därmed till studiestödför studenterna. Något annat stöd utgår inte.Trädgårds- och jordbruksutbildningarna hardäremot, trots upprepade försök, inte enstillerkänts detta. Därmed har den egendomligasituation uppstått att studenter från övriga nordiskaländer får studiestöd men inte de svenska. Riskenär stor att den svenska hållningen leder till att ocksåövriga nordiska länder drar in stödet till sinastudenter.Regeringens inställning till verksamhet av det slagsom bedrivs vid är ett testpå allvaret bakom regeringens strävanden efterpluralism. De idéer som ligger bakom antroposofiskkunskapsteori, waldorfpedagogik och biodynamiskodling kan naturligtvis vara kontroversiella förföreträdare för etablerade vetenskapliga skolor.Att låta olika vetenskapliga synsätt utvecklas ochbrytas mot varandra är dock en förutsättning förpluralism.Med hänvisning till vad som anförts hemställer jagom att få ställa följande frågor tillutbildningsministern:1. Vilken roll inom den svenska högre utbildningenavser regeringen ge den friståendehögskoleutbildning som bedrivs vid i ?2. Vilket ansvar har staten att långsiktigt stödjafristående högskoleutbildning av detta slag!17 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 22 april1991/92:687 av () tillsocialministern om behandlingen avnarkotikamissbrukare:Kommunernas besvärliga ekonomiska situationinnebär att även satsningar på behandling avnarkotikamissbrukare kommer i kläm. Dettaförsvårar avsevärt kampen mot narkotika.Vilka åtgärder vill statsrådet vidta för att förbättrasituationen?den 23 april1991/92:688 av () tillkommunikationsministern om sysselsättningen vidABB Railcar:I slutet av 1989 förvärvade ABB den del av ABHägglunds och Söner i som verkadeinom rälsfordonstillverkningen. Denna del är idagett av ABB Taction i helägt dotterbolagbenämnt ABB Railcar, som har sin verksamhetuteslutande i . Nuläget är att Railcar iÖ-vik, efter en minskning med ca 50 personer, harca 340 anställda. Om inga fler beställningar erhållesunder april månad kommer sysselsättningen attpåverkas negativt fr.o.m. november. Produktionenav korgar till pendeltåg kommer då att var heltavvecklad i Ö-vik . Vid Railcar arbetarca 140 personer med dessa korgar. Till dettakommer ca 35 personer hos underleverantörer i . Om ABB Railcar kunde tillförsäkrasytterligare order skulle sysselsättningen iÖrnsköldsvik kunna upprätthållas fram till nästakonkjunkturuppgång då möjligheterna förarbetsmarknaden på orten att ta emot Railcarspersonal sannolikt är betydligt bättre än i dag.Min fråga till statsrådet är därför om han är bereddatt ekonomiskt stödja trafikföretagen med medel(exempelvis infrastrukturmedel) för att anskaffapendeltåg, som trafikföretagen t.ex. SJ och vissalänshuvudsmän, har ett klart och uttalat behov av?1991/92:689 av () tillsocialministern om barnavårdsutredningen genomprivata bolag:I senaste numret av för att flera kommuner anlitat privatabolag för utredningar om barn som far illa. Till ochmed utredningar om tvångsingripanden enligt LVUgörs av utomstående.Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för attkomma till rätta med dessa missförhållanden?1991/92:690 av () tillkommunikationsministern om den planeradeomläggningen av vid Norrköping:Den planerade E4-genomfarten i harmött kritik, både från enskilda och grupper avnorrköpingsbor samt från kommunen.