prot · GG0927 · 1992-11-19 00:00:00 — Vi får integlömma att ESK har tillgångar som gör det till enoumbärlig komponent i denna framväxandesäkerhets- och samarbetsordning. ESK:s bredadefinition av säkerhetsbegreppet är en fördel närnya hot mot de europeiska staternas säkerhet måstebekämpas.Ingen europeisk stat står utanför ESK. Därför harESK särskilda förutsättningar att binda in allaEuropas stater i en politisk gemenskap och atthantera konflikterna i Central- och Östeuropa.Här i är det angeläget att erinra om att viunder den kommande ordförandetiden ärangelägna om brett samförstånd mellan partiernarörande vårt ESK-agerande. Det är vidare viktigtatt vi anslår tillräckliga finansiella resurser för attmöjliggöra en framgångsrik svensk insats på ESK:solika verksamhetsområden, inte minstfredsbevarande operationer.Fru talman! Låt mig slutligen uttrycka mintillfredsställelse över tillkomsten av . Det är angeläget attESK:s verksamhet har god förankring i denationella parlamenten, och jag ser fram emotdirekta kontakter med ESK-parlamentarikerna vidett möte som jag inbjudits till i i börjanav nästa år.Anf. 56 ():Fru talman! Det var mycket intressant att lyssna tillutrikesministern. Den europeiska konferensen försäkerhet och samarbete -- ESK brukar vi säga -- harju ända från början varit mycket betydelsefull ochframgångsrik, inte minst här i . När mantog upp förtroendeskapande åtgärder, var det nyttoch banbrytande -- man började se på varandrasmilitärövningar. Många intressanta saker har sketthär.Det är oerhört betydelsefullt för att vi nuhar ansvaret att vara ordförandeland. Jag är därförglad att utrikesministern berättar att resurserkommer att ställas till förfogande för att vi skallkunna fullgöra denna mycket väsentliga uppgift.Jag blev något oroad av att utrikesministernbetonade det militära så mycket. Det har ju varitSveriges linje under många decennier -- för att intesäga nästan sedan århundraden -- att inte räknamed konfliktlösning med militära medel, utan vihar en helt annan inställning. Vi har i vårt eget landfunnit möjligheter att lösa konflikter utan våld.Därför vill jag fråga utrikesministern: att verkligen satsa stora resurserpå de freds- och konfliktsorganisationer som finns iSverige? Jag vill gärna nämna och frihet, som är verksam iKosovo, med stor kompetens att lösa de etniskakonflikterna eller åtminstone försöka förhindra ettkrigsutbrott där.Vill utrikesministern se till att det finns resurser ochatt också UD anlitar dessa resurser i sitt arbete medordförandeskapet i ESK?Anf. 57 Utrikesminister ():Fru talman! Det är min alldeles bestämdauppfattning att ESK:s huvuduppgift -- och där jagtror att ESK har sin styrka -- är just denkonfliktförebyggande verksamheten. Det är där jagtror att vi skall utveckla ESK. Som jag också sade imitt huvudanförande, tror jag att det är inom FN:sram och FN:s säkerhetsråds ram som de storafredsbevarande operationerna kommer att skeäven i fortsättningen. Det säger sig självt. FN harstadgan, och FN har säkerhetsrådet.Sedan frågade någonting somjag tror ligger ganska nära i den budgetbehandlingsom nu pågår inom regeringen och som riksdagenså småningom kommer att få möjlighet att framförasynpunkter på. Jag kan bara nämna för BirgittaHambraeus att jag har ett ärende på mitt bord somjag tycker ser väldigt positivt ut. En organisationvill just i anslutning till ministerrådsmötet ordna ettseminarium i för ''non-governmentalorganisations''. Det ligger precis i linje med det somBirgitta här efterfrågar.Anf. 58 ():Fru talman! Får jag tolka utrikesministerns svarsom att anslaget och den forskning som finnsunder andra anslag i posten F kommer att få enordentlig förstärkning?På så sätt skulle vi verkligen kunna ta till vara deoerhört kompetenta ansatser som finns hosfolkrörelser och hos olika forskningsorganisationersom vill vara med, utan att tänka militärt -- medicke våldslösningar, för att läka såren som haruppstått vid striderna mellan etniska grupper.Det vore ett konstruktivt sätt att arbeta upp enframtid som är möjlig att leva med för alla de olikagrupperna.Anf. 59 Utrikesminister ():Fru talman! Nej, får inte tolkamig på det sättet. Jag var inte medveten om att vihär förde en debatt om F 3-anslaget.Riktlinjerna för och storleken på F 3-anslagetkommer att vara föremål för överväganden, för attdärefter föreläggas ibudgetpropositionen. Sedan kommer attha möjlighet att diskutera detta och i sista handfastlägga anslagets storlek.Anf. 60 ():Fru talman! De principer som utrikesministernredovisade här för syn på och agerandeinom ESK är ju invändningsfria. Det bygger på enganska lång svensk tradition, så att säga. Men närnu blir ordförandeland, har vi ett nytt ESK.Vi har då en europeisk samarbetsorganisation somi själva verket inrymmer medlemmar från trekontinenter.Efter har det uppståtten del problem med de nya medlemmar som finns.Problemet ligger i att dessa medlemmar kanske intepå samma sätt fullt ut bekänner sig till degrundläggande principer som är nedlagda i ESK:sParisstadga, där man bekänner sig till demokrati,skydd för mänskliga rättigheter, jämställdhet,rättstaten osv.Min fråga till utrikesministern är: Hur tänker man iUtrikesdepartementet möta de två nya problemsom på detta sätt uppstått? Jag tänker påkärnvapnen, exempelvis i . Är man bereddfrån ordförandelandet att göra särskilda insatser föratt bringa tveksamhet till en icke-tveksamhet när det gäller att ansluta sig tillickespridningsfördraget om kärnvapen och att överhuvud taget infoga sig i den allmännakärnvapennedrustningsprocess som pågår?Den andra frågan gäller den kulturkrock somuppstått i denna situation. Vi har medlemmar iEuropeiska säkerhetskonferensen som exemplvisTadjikistan, och gränsen går plötsligt vidAfghanistan. De har framför allt ett annat synsätt,exempelvis när det gäller kvinnans ställning ochsådana saker. Hur tänker ordförandelandet verkaför att de principer som är nedlagda i Parisstadgankommer att omfattas av alla medlemmar?Anf. 61 Utrikesminister ():Fru talman! Jag håller med när hansäger att det på många sätt är ett nytt ESK vi nuarbetar med. Från att ha varit endiplomatkonferens är det en europeisksamarbetsorganisation som alltmer får en fastarestruktur, nya instrument och nya uppgifter atthantera i omvandlingen av Central- och Östeuropa.När det gäller de nya medlemmarna, och dånaturligtvis i all synnerhet de nya medlemmarnalångt österut från det forna , ser vi enalldeles särskild uppgift i att försöka föra in dessastater i ESK-kulturen. har därför föreslagitsärskilda stödprogram för dessa stater. NärTrojkamötet i ägde rum nu vardetta ett av ämnena. Det finns också ett tysktintresse att försöka hjälpa dessa stater.Det är också viktigt att det blir en diskussion ochnågon slags uppföljning inom ramen för ESK sommöjliggör en bättre kontroll av att medlemsstaternaföljer de principer som finns nedlagda iParisdokumentet. Jag kan här nämna att det just idagarna har inrättats en arbetsgrupp inom ramenför det europeiska säkerhetsforumet, som justkommer att syssla med tanken på en form av Codeof Conduct för ESK:s medlemsländer. Detta ser jagsom en mycket positiv utveckling och någontingsom naturligtvis kommer att arbeta medoch stödja.När det gäller vill jag betona att detfinns anledning att arbeta bilateralt. Det har sketten så anmärkningsvärd utveckling när det gällerkärnvapenhanteringen att det är viktigt för oss attarbeta både bilateralt och multilateralt.Ickespridningsfrågorna kommer att vara en delav det europeiska säkerhetsforumets mandat ocksåi . Det borde vara möjligt att föra in bl.a.frågan om hantering av kärnvapen pådagordningen i Wien.Anf. 62 ():Fru talman! De ohyggliga illdåd som pågår i f.d.Jugoslavien kräver internationell uppmärksamhet.Det var mycket värdefullt att utrikesministern i sittanförande tog upp Corellgruppens rapport ochbekräftade att avser att driva på för aktivainsatser både i och nämnde att ESK harförutsättningar att bidra till att hindra konfliktensspridning i Kosovo och . Jag vill merkonkrekt ställa frågan: Vilka åtgärder kan ESKvidta för att förhindra en ytterligare spridning avkonflikten till de områden i f.d. där detännu inte har brutit ut mer systematiskavåldsamheter?Anf. 63 Utrikesminister ():Fru talman! Det ESK gör i detta sammanhang är attha en långtidsmission på plats i Kosovo, ,Sandjak och även i . Det innebär attESK-observatörer finns där på plats. Genom sinnärvaro, genom deltagande i samtal ochdiskussioner med olika grupper skall deförhoppningsvis kunna bidra till att mildraspänningarna. Jag säger att detta är förhoppningen.Vi inser ju alla att det är begränsade insatser iförhållande till problemens oerhörda storlek ochräckvidd. Den stora frågan är om dessa insatserkommer att räcka. Men det är vad ESK nu gör.Anf. 64 ():Fru talman! Det är alldeles uppenbart att enförebyggande diplomati kommer att användas imycket större utsträckning under de kommandeåren än vad som har varit fallet. Vi ser ju nuatt det i finns ett mycket stort antalregionala och etniska konflikter som kan blossa uppom det inte görs insatser för att jämkasamman de stridande parterna eller de parter somhar problem med varandra.Jag vill ställa en följdfråga: Kommer det att vara ensvensk inriktning att ganska avsevärt expanderaden delen av ESK:s verksamhet som just är inriktadpå förebyggande diplomati och tidigamedlingsinsatser?Anf. 65 Utrikesminister ():Fru talman! Svaret är ja. Jag ser de förslag vi harlagt fram om ESK-närvaro i nordöstra somett pionjärarbete i denna riktning.Anf. 66 ():Fru talman! Det är riktigt som utrikesministernsäger att många av ESK:s instrument är oprövade.Jag fäste mig vid att utrikesministern i slutet avinformationen nämnde den parlamentariskadimensionen. Jag skulle gärna vilja attutrikesministern utvecklade detta ytterligare.Parlamentet konstituerades på ett möte iBudapest. Det vore intressant att höra vilken viktutrikesministern lägger vid parlamentets funktion.Vi har ju möjligheter attmarkera detta.Anf. 67 Utrikesminister ():Fru talman! I detta ämne skulle jag gärna viljainbjuda till dialog. Jag tror att ESK-parlamentarikerna själva har mycket att tillföra närdet gäller på vilket sätt ordförandeskapet, skall kunna samverkamed parlamentarikerförsamlingen. Jag tror attbåda måste hjälpa till att utveckla formerna.Jag är glad över att jag har fått inbjudan till mötet iKöpenhamn av ESK-parlamentets talman . Jag ser detta som en tidig möjlighet förmig själv att få till stånd en dialog med ESK-parlamentet, och jag hoppas att det vid detta möteskall uppkomma en del konkreta uppslag ochtankar.8 § betänkande1992/93:JuU4 Vapenlagen.Anf. 68 ():Fru talman! Detta betänkande behandlar en radmotioner som rör vapenfrågor. Jag finns med somundertecknare av en flerpartimotion där vi har tagitupp en del saker som vi tycker är mycket märkliga.Det är krångliga och onödiga bestämmelser somborde kunna rensas ut ur vapenlagen.Utskottet säger att man skall göra en översyn avdessa frågor, och det är bra. Man säger attutredningen främst skall gälla en EG-anpassning avlagstiftningen men att även dessa frågor skallberöras.Jag tänker inte närmare gå in på motionerna,eftersom jag inte har något yrkande. Jag begärdeordet för att få möjlighet att ställa en fråga tillutskottet -- till . Om de uppgifter jaghar fått stämmer beslutade i juni1991 om ett s.k. vapendirektiv. Man har tydligeninte känt till det här på Justitiedepartementetförrän sent i höst.Vi röstade om att anta i går. Det måsteväl innebära att det är bara drygt en månad kvartills EG:s lagstiftning, direktivet, kommer att gällapå det här området. Har utskottet ochdepartementet tänkt på detta? Hur kommer det attbli efter , om vi antar ? Vi har en svensk lagstiftning på området,med sedan finns det också ett direktiv som gäller förbåde EG- och EFTA-länderna. Det är denna frågajag vill ha ett svar på -- om det finns något svar.Anf. 69 ():Fru talman! I justitieutskottet råder det full enighetom att motionerna skall hänvisas till denkommande utredningen. Vi förutsätter att despörsmål som aktualiseras kommer att tas upp.I samband med att vapenlagen skall EG-anpassasgörs en översyn av gällande lagstiftning. Den nyavapenlagen trädde i kraft ochlagen om vapenförvaring . Om mannu ändrar i vapenlagen och sedan ändrar igen närJustitiedepartementets planerade utredning är klarkan man ställa till med oreda och skapa oklarhet.Det finns ca 900 000 vapenägare, somförhoppningsvis känner till gällande lagar.Rättshjälpslagen är ett bra exempel på en lag somhar ändrats så att de som skall tillämpa lagen intehinner hänga med i svängarna.Fru talman! betonade vikten av attmotionerna -- och inte bara frågor som har medEG-anpassningen att göra -- tas upp i denkommande utredningen. Jag tror att JohnAndersson kan känna sig lugn på den punkten. SomJohn vet har jag själv tre motioner somberör vapenlagen. Jag skulle inte ha gått med på ettavstyrkande av samtliga motioner om jag inte hadelitat på att mina och andra motonärers förslagkommer att övervägas i utredningen.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 70 HANS ():Fru talman! Efter försäkringar omatt motionerna skall beaktas kanske det äröverflödigt att ta till orda.Motionen, där jag står som första namn, tar uppfrågor om återkallande av vapentillstånd, inköpoch förvaring av ammunition m.m. I sitt yttrandeöver denna motion hänvisar utskottet till vad mansade , då det fanns liknandemotionsyrkanden. När det gäller återkallelse avvapentillstånd hänvisar utskottet till 1991 årsbehandling och säger: ''Utskottet delade,sammanfattningsvis, inte motionärens farhågor omen godtycklig tillämpning av reglerna och avstyrktebifall till motionen. ''Jag delar inte alls utskottets uppfattning. I mitthemlän, , har det förekommituppenbara fall -- jag skall inte säga missgrepp,eftersom det säkert har varit inom lagens ram -- därpolismästaren enligt jägarnas och den övrigaallmänhetens uppfattning har använt lagen på ettmycket godtyckligt sätt. En hederlig, svenskmedborgare har enligt vår uppfattning blivit illabehandlad.Det är mycket viktigt att utredningen ser tillmotionerna och inte till utskottets lugnandeskrivningar, eftersom de inte stämmer medverkligheten.När det gäller inköp och förvaring av ammunitionhar vi pekat på problem som har uppkommit underden korta tid som lagen har gällt. Utskottethänvisar till att det 1991 ansåg att det förmodligeninte kommer att leda till några betydandeolägenheter om regeringsförslaget genomförs. Detär emellertid just precis vad som har hänt. Jagtycker att man inte får vara så säker som utskottetär.Den utredning som harplanerat bygger tydligen på ett tillkännagivandefrån . Det har ännuinte utarbetats direktiv. Jag anser att det är mycketviktigt att man gör det snabbt. Det borde inte fåförekomma att lagen ställer till med sådana härproblem.Såvitt jag kan förstå finns det både positiva ochnegativa effekter av anpassningen till EG:s regler.Åtminstone flera av de problem som vi har berört imotionen kommer att upp vid en anpassning.Det kommer utredningen att visa. Jag tycker attutskottet har varit alltför litet observant på deproblem som finns.Anf. 71 ():Fru talman! Jag skall först be att få konstatera attdet icke föreligger några reservationer i dettabetänkande om vapenlagen. Det innebär alltså attutskottets betänkande är enigt.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Det föreligger här motioner med två olikainriktningar. Den ena gruppen motioner syftar tilllindringar, liberaliseringar och förbättringar ilagstiftningen. Det är bl.a. de motioner som JohnAndersson och har tagit upp. Det har vitagit till oss i utskottet.Det förekommer också motionsyrkanden med enannan inriktning. De syftar nämligen tillskärpningar. Detta var huvudinriktningen närutskottet i ett betänkande gjorde vissaförändringar i vapenlagstiftningen. Så har ocksåskett tidigare. Bakgrunden är det alltmertilltagande våldet i vårt samhälle -- ett våld därvapen används oftare och i allt större utsträckning.Detta har en så skrämmande omfattning att det ärhelt naturligt att ledamöter i liksomsvenska folket yrkar på att vapen och ävenammunition skall vara mera svårtillgängliga fördem som har för avsikt att missbruka vapen. Manfår här gå en balansgång som inte är helt lätt.I dessa två betänkanden -- det ena ligger nu påriksdagens bord och det andra behandladeriksdagen -- har justitieutskottet klartdeklarerat att det här behövs en översyn. Detbehöver göras en korrigering av sådant som inteblev bra vid föregående beslut. En översyn behövsockså med anledning av ett, som vi hoppas,förestående svenskt inträde i EG, den europeiskagemenskapen.Detta sägs klart och tydligt i betänkandet, och dethar noterats av de tidigare talarna. I detsammanhanget väcker frågan --riktad till mig som råkar vara utskottets företrädarei det här ärendet -- om det s.k. vapendirektivet somhar utfärdats av EG kommer att få betydelse efterdet att har fattat ett beslut om , frihandelsavtalet mellan EFTA-ländernaoch EG.Jag kan konstatera att har gått ut med en pamflett med rubrikenVapen och EG. Jag har fått mig denna tillsänd. Manhar gjort en översättning av vissa av partierna i EG-dokumentet. Det har inte funnits och finns ingenhandling i detta ärende på bord.Följaktligen har inte heller justitieutskottet haftfrågan uppe i anslutning till något betänkande.Jag har haft kontakt med en av de främstatalesmännen här i för EES-avtaletsbehandling, nämligen . Hankonstaterar, åtminstone vid denna kortfattadekontakt med ärendet, att är etthandelsavtal som gäller varor och tjänster mendäremot inte en lagstiftning av detta slag. Dettainnebär inte att jag kan ge något säkert besked. Jagkommer alltså med en andrahandsuppgift. Menicke desto mindre kommer utredningen naturligtvisatt noga beakta detta EG-dokument, i synnerhetsom utredningen -- jag upprepar nu dels vad jagsjälv har sagt, dels vad andra talare har sagt i denhär debatten -- som är beställd av ochsom skall utföras i regi skallbehandla EG-frågor.Får jag också upplysa om att jag har haft ettsamtal med justitieminister . Hon gergenom mig beskedet till att man nubörjar skriva direktiven till denna utredning. Denbeställdes, som jag tidigare nämnde, av riksdagengenom ett tillkännagivande . Detta varunder den socialdemokratiska regeringens tid. Densocialdemokratiska regeringen hade inte gjortnågonting i det här ärendet när den avgick. Det harjag stor förståelse för. Det var bara några månaderemellan. Det var dessutom en valrörelse. harjustitieministern och hennes departement börjatverkställa detta så att man så snabbt som möjligt,och naturligtvis före det svenska EG-inträdet, kan komma med förslag, som riksdagenfår behandla.Efter de tydliga angivelserna i våra betänkandenkommer självfallet de motioner som JohnAndersson, och m.fl. harfört fram att behandlas.Anf. 72 ():Fru talman! Att departementet nu börjar titta påden här frågan är väl kanske litet sent påtänkt, medtanke på att vi kan vara med i EES om bara drygten månad.Både och jag har ju tagit del av deuppgifter som har kommit från . Man säger där att grundprincipen ivapendirektivet är att gränskontrollen upphör förresande med vapen, precis som för andra resenärerinom EG. Det blir alltså fritt att resa mellan EG-staterna och EFTA-staterna med vapen i bagaget.Man måste uppfylla en del formaliteter, men detblir alltså ändå fritt att resa med vapen.Tydligen har det varit helt obekant fördepartementet att ett sådant direktiv antogs redan ijuni . I och med det kan det komma ocksåandra överraskningar ganska snabbt efter den 1januari, eftersom hela direktivet uppenbarligeninte finns översatt. Det finns tydligen på danska ochengelska.Anf. 73 ():Fru talman! Vad påpekadebekräftar angelägenheten av att så snartsom möjligt kommer in i EG som fullvärdigmedlem, så att vi där kan påverka och dessutom fådirekt information. Det är inte alldeles lätt, när vårtavstånd till EG är så långt, att få dennahandling skickad från upp tilldepartement och riksdag i . Vi harfaktiskt ingen i som bevakar EG-dokument, men det kommer vi att få den dagSverige blir medlem av EG.Jag kan alltså bara konstatera att det föreligger enintressant fråga, och jag misstänker att JohnAndersson och kanske ytterligare någon ledamotkommer att ställa en fråga till justitieministern omdetta. Det skall bli intressant att ta del av svaret.Anf. 74 ():Fru talman! Det handlar väl inte direkt om ifallSverige behöver bli medlem eller inte för att vi skallfå information. Det är ju fortfarande bara enmånad kvar till dess att direktivet börjar gälla.På andra områden har vi anpassat lagstiftningen tillden -- det är ju en rad lagar som harförändrats --, men på det här området har det inteskett någonting alls. Många är därför intresseradeav att få veta: Vad gäller efter , är detden svenska vapenlagstiftningen eller är det EG-direktivet? Hur kommer olika myndigheter atthantera den här frågan? Det måste ha gjorts ettväldigt stort misstag, eftersom det här inte har följtsupp. Det intressanta är ändå: Vad är det som gällerefter , direktivet eller den svenskavapenlagen?Anf. 75 ():Fru talman! Jag är övertygad om att JohnAndersson kan vara helt lugn om att beskedkommer att lämnas.Ännu en gång: Det land som är medlem i EG fårvara med om att utforma bestämmelser. Man är påså sätt redan från början involverad i lagstiftningen,och man har i och med det också handlingarna påbordet. Men vi står alltför långt ifrån den processenför att den skall kunna nå t.ex. riksdagensjustitieutskott vi behandlar enmotion som rör ett område i stort.Eftersom vi nu vet att det är kvar, bördet åtminstone finnas 55--till rådrum. Jagföreslår att lugnar sig åtminstoneden närmaste veckan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )9 § Straffrättsliga frågorFöredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU5 Straffrättsliga frågor.Anf. 76 ():Fru talman! I det betänkande som kammaren nuskall behandla tar justitieutskottet upp en radstraffrättsliga frågor till diskussion och behandling.Jag skall i det här inlägget bara beröra en fråga,nämligen den som har väckts i en socialdemokratiskpartimotion. Det gäller ett krav på en samladöversyn av den straffrättsliga lagstiftningen,framför allt avseende strafflagarnas systematik ochförhållande till varandra, men också enskildagärningsbeskrivningar, kanske då framför alltfrågan om hur den specialrättsliga lagstiftningen istörre utsträckning skall samordnas medbrottsbalken.Brottsbalken är det centrala lagverket påstraffrättens område. Den innehåller bestämmelserom ca 270 olika brott men också grundlägganderegler, vilkas räckvidd sträcker sig även utanförbrottsbalken. Det gäller allmänna bestämmelserom brott och brottspåföljder, det gällerbestämmelser om försök, medverkan och nödvärnoch bestämmelser om påföljderna.Vid sidan av finns ett stort antalspecialstraffrättsliga bestämmelser, som med tidenhar fått allt större betydelse. Drygt 150 olika, ilagboken intagna specialstraffrättsliga brott harfängelse i straffskalan. Bland de grövsta av dessaåterfinns grovt narkotikabrott och skattebedrägeri.Sedan tillkomst 1962 har, som jagnämnde, specialstraffrätten kommit att spela en alltstörre roll i det straffrättsliga systemet. Enundersökning som gjordes avFängelsestraffkommittén 1984 visade att av antaletutdömda fängelsestraff föll endast knappt 8 000 påbrottsbalken medan ungefär 7 000 avsågspecialrättsliga bestämmelser.Det här visar att en betydande del avstraffrättsskipningen numera bygger på stadgandensom ligger utanför . Vi reservanter iutskottet menar att det är otillfredsställande attlagstiftningen inte på ett bättre sätt återspeglar devärderingar och den verklighet som faktiskt i daggäller på straffrättens område.Man kan säga att det är huvudmotivet till att vi nukräver en samlad översyn av straffrätten för att fåen brottsbalk där vi inordnar delar avspecialstraffrätten, den specialstraffrätt som harkommit att spela en större roll i vår straffrättallmänt sett.Vi menar också att det finns skäl att se överenskilda gärningsbeskrivningar, eftersom det nuhar gått ungefär brottsbalkenstillkomst.