prot · GF0985 · 1992-03-26 00:00:00 — Det är märkvärdigt attSocialdemokraterna skall ändra uppfattning påvarenda punkt bara för att man nu sitter ioppositionsställning i stället för i regeringsställning.Allan säger också att det visst går attstimulera svensk ekonomi och hänvisar till förraåret, 1991. Det var ett sällsynt dåligt exempel.Förra året, 1991, försämrades de offentligafinanserna i med över 70 miljarder kronor.Om det är den politiken tycker attvi skall fullfölja är jag inte bara litet bekymrad. Dåskulle läget bli kritiskt. Det är till skada för svenskekonomis möjligheter att växa framöver närSocialdemokratiska partiet för fram dennauppfattning. Det förstör och undergräver våramöjligheter att få ett ökat förtroende för densvenska låginflationspolitiken, få nerränteutvecklingen och därmed göra det lättare förföretag i och utomlands att investera häroch få fram nya jobb.Det finns nämligen två uppgifter som är heltcentrala.Den första uppgiften är att säkra den lågainflationstakten, att få förtroende för denna kampoch därmed få ned räntan. Det är den enda vägen,, för att säkra sysselsättning ochvälfärd framöver, och detta var precis vad nisocialdemokrater sade för mindre än sedan.Det är inget märkvärdigt. I den uppgiften ingår attsanera statsfinanserna. Även det överensstämmermed det som ni förut sade.Den andra uppgiften -- och den är en lika viktig ochmed regeringens övergripande strategi intimtsammanhängande del -- är att se till att det pris somenskilda människor måste betala för den tredjevägens, den socialdemokratiska politikens,misslyckande inte blir för högt. Vi kan aldrigacceptera att hela generationer av ungdomarriskerar att fastna i en arbetslöshetsfälla och attaldrig komma in på arbetsmarknaden, inte helleratt något liknande skulle hända människor som intelängre är i ungdomsåldern. Därför driver vi enmycket aktiv arbetsmarknadspolitik.Socialdemokraterna envisas i stället med att säganej till det offensiva greppet med ungdomspraktik.Det är en gåta hur detta det enda konkreta förslageti sammanhanget skulle motverka en minskning avarbetslösheten hos ungdomar. Jag kan bara beklagaatt inte tycks ta fasta på sina egnauttalanden om en konstruktiv oppositionspolitik.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare inlägg.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på frågorna 1991/92:481 och 513 omvägverkets och TSV:s styrelserAnf. 58 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att göra för att samhälletsberättigade intressen skall kunna göra sig gällandeinom det område som trafiksäkerhetsverket (TSV)har att sköta. har frågat mig närjag avser att komplettera styrelse medledamöter som har miljö- och regionalpolitiskkompetens. Jag väljer att besvara frågorna i ettsammanhang.Bakgrunden till frågorna är att regeringen nyligenutsett nya styrelser för TSV och vägverket.Lennart Fremling anser att intressenter förlastbilstrafiken är överrepresenterade i styrelsenför TSV och att allmänna säkerhets- ochmiljöintressen kan komma i konflikt medtransportbranschens ekonomiska intressen.Per-Ola menar att styrelseuteslutande innehåller företrädare för näringslivetoch att miljö- och regionalpolitiska hänsyn därförskulle kunna bli åsidosatta.För att möta 90-talets krav på en bättreinfrastruktur har organisation ändratsfr.o.m. Den nya organisationeninnebär bl.a. en indelning av verket i enväghållningsenhet som svarar för de egentligamyndighetsuppgifterna och en produktionsenhetsom i möjligaste mån skall verka på marknadensvillkor.Mot den bakgrunden anser jag det viktigt med bl.a.näringslivskompetens i styrelse.Därutöver finns också ledamöter med erfarenhetav verksamhet och med juridiskkompetens.Regeringen kommer att i enproposition ta upp förslag till riktlinjer för ochorganisation av det framtidatrafiksäkerhetsarbetet. Avsikten är att föreslå attTSV och slås samman. Syftet med dettaär att effektivisera trafiksäkerhetsarbetet, vilket jagtror underlättas om väghållaren även får ansvaretför trafiksäkerheten. Detta är bakgrunden till att debåda verken nu har fått styrelser med i huvudsaksamma ledamöter. I samband med att dennaproposition föreläggs har jag föreslagitregeringen en utökning av antalet ledamöter iTSV:s och styrelser. Detta kräverändringar i de båda verkens instruktioner, vilket äranledningen till att flera ledamöter inte utsågsdirekt. Vid utökningen av styrelserna avser jag attsärskilt beakta trafiksäkerhets-, miljö- ochregionalpolitiska intressen.Anf. 59 ():Herr talman! Jag kan av svaret uppfatta attkommunikationsministern har insett att TSV:sstyrelse fick en övervikt för lastbilstrafiksintressen.Ändå utsågs denna ensidigt sammansatta styrelseatt arbeta , dvs. från den 1 marstill årets slut.Av svaret uppfattar jag vidare att man har fäst såringa avseende vid trafiksäkerhetsfrågorna atttrafiksäkerhetsverket fick styrelse så attsäga av bara farten. Detta inger naturligtvis enfarhåga om att trafiksäkerhetsfrågorna i framtidenskulle få ännu mindre möjlighet att göra siggällande, om TSV inlemmas i vägverket.För övrigt skulle nog inte heller ha måttilla av att få en allsidigare styrelse. Det är ju intebara lastbilar som skall använda vägarna.Varför utsågs inte en bättre balanserad styrelse attarbeta redan fr.o.m. ?Kompletteringarna kunde ju ha avsettlastbilsintressenter, om man hade velat ha sådanamed i en slutlig styrelse.Jag måste tyvärr konstatera att styrelsen även efterden förutskickade kompletteringen kommer att haen klar obalans till den tunga trafikens förmån. Sexpersoner har utsetts externt, varav fyra har starkaintressen i tung trafik, nämligen representanter förÅkeriförbundet, , Stora och -- en f.d.representant -- . Det ger faktiskt inteen rimlig bild av samhällsintresset i det arbete sombedrivs av trafiksäkerhetsverket för att förbättratrafiksäkerhet och miljö.Tänker kommunikationsministern agera för attskapa en bättre balans i underinnevarande år?Anf. 60 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret på fråga. Det handlarhär om mycket viktiga frågor för vägväsendet ochdess utformning. Det är centralt för många delar avvårt samhälle. Inte minst ur regionalpolitisksynvinkel vet vi att tillgången till framför allt bravägar är fundamental för en positiv utveckling imånga bygder och regioner.Också ur miljösynpunkt är vägtrafiken central.Vägtrafiken är den största enskildaluftföroreningskällan i landet, och det är enutveckling som vi väl är överens om att man måsteminska. Därför är det naturligtvis viktigt attcentrala organ som och det nyatrafiksäkerhetsverket har kompetens på dessa olikaområden.Jag håller med kommunikationsministern om attdet är viktigt med näringslivskompetens i dettasammanhang, men jag saknar liksom Per-OlaEriksson representation av vissa andrakompetenser. Det är beklagligt att önskemålen omkompetens när det gäller miljöpolitik ochregionalpolitik inte kunde tillgodoses redan närstyrelsen omstrukturerades, utan attdet skall anstå ytterligare.Jag vill också ställa en kompletterande fråga. Detframgår av svaret att det senare skall bli enutökning av styrelsen och attkommunikationsministern då skall försöka atttillgodose dessa områden. Enligt en tidningsuppgiftförbereder kommunikationsministern insättandeav ytterligare två styrelseledamöter i vägverketsstyrelse. Jag vill fråga dels om det antalet ledamöterstämmer, dels om kommunikationsministern i såfall tror att det är tillräckligt med ytterligare tvåledamöter för att bredda kompetensen när detgäller trafiksäkerhet, miljö och regionalpolitik.Anf. 61 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att vi skall titta litet grand påvilka personer det är som sitter i dessa styrelser. Jaghar en känsla av att de ärade ledamöterna någotringaktar den allsidiga kompetens som faktisktredan finns där.Den tidigare VD:n i styrelsens ordförande. Övriga ledamöter: , f.d. kommunikationsminister, lagmani kammarrätten i , , viceVD i Stora, , kommunalråd iEskilstuna, , VD i , och ,koncernchef i . Dessutom ingårgeneraldirektörerna i styrelserna.Man kan naturligtvis ha olika synpunkter på sådanahär frågor.Dessa ledamöter representerar i stor utsträckningkunderna, användarna av vägarna. Derepresenterar ett brett kunnande, även påmiljöområdet, vill jag understryka. Det finns ocksåett regionalpolitiskt inslag i denna styrelse.Jag konstaterade redan när vi fattade detta beslutatt vi skall komplettera med ytterligare tvåledamöter. Det anmälde jag också för regeringen.Att det inte skedde då beror på den begränsningsom finns i instruktionen för dessa verk.Lennart Fremling frågar om detta skall ske underåret. Svaret är ja. Det skall ske i samband med attpropositionen läggs fram, alltså under detta halvår.Det är inte fråga framåt, utan omett par tre månader.Anf. 62 ():Herr talman! Jag tvivlar inte på den kompetensdessa personer har. Men det borde ha gått att finnaledamöter med erfarenhet och kompetens inomnågot eller några av områdena oskyddadetrafikanter, kollektivtrafik, handikappade, barnoch äldre, trafikövervakning, sjukvård ochfolkhälsa samt -- sist men inte minst -- miljöfrågor.Det finns en intressekonflikt när man representeraren organisation och sitter med i en styrelse. Detfinns faktiskt en klar skillnad mellan detföretagsekonomiska intresset hos en åkare ochsamhällsintresset för ökad trafiksäkerhet. Närexempelvis skall besluta om reglerför krav på fordonsbromsar på lastbilar harsamhället större intresse än branschen av atthårdare krav ställs. Olyckskostnaderna delas avalla, men dyrare bromsar betalas av lastbilsägaren.Anf. 63 ():Herr talman! Jag känner till ledamöterna istyrelsen. Det är folk som är kompetent och duktigtpå många områden. Jag har inte på något visringaktat deras förmåga att delta i detta arbete.Men även kommunikationsministern måste delauppfattningen att just kompetensen inommiljöområdet och regionalpolitik behöverförstärkas ytterligare i styrelsen, eftersomkommunikationsministern ämnar föreslå detta. Jagkonstaterade i mitt förra inlägg att det varbeklagligt att inte denna tyngd i styrelsen kundeåstadkommas redan på detta stadium.Jag vill upprepa min fråga: Hur många ytterligareledamöter ämnar man komplettera styrelsen med?Anf. 64 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi var eniga i regeringen om att utökamed ytterligare två ledamöter. Det är faktisktregeringen som har beslutat om denna styrelse.Anf. 65 ():Herr talman! Jag skulle vilja fråga när det är tänktatt den nya styrelsen skall tillträda.Kommunikationsministern sade här att det inte blirfråga utan om ,därför att något kommer att hända . Menom jag har förstått rätt är tanken att regeringenskall lägga fram en proposition , så attriksdagen kan fatta beslut . Då blir det väl den1 januari som den nya styrelsen kan tillträda. Närkan vi räkna med att en ny styrelse tillträder?Anf. 66 ():Herr talman! Med en komplettering av vägverketsstyrelse med två ledamöter kan kompetensenbreddas ytterligare. Det är framför allt tre områdensom behöver förstärkas ytterligare, skriverkommunikationsministern i svaret, nämligentrafiksäkerhet, miljö- och regionalpolitik. Det finnsnaturligtvis människor som har dessa bredakunskaper.Jag tror ändå att det finns en uppenbar risk för attmiljöintressen och regionalpolitiska intressenkommer att vara underrepresenterade i styrelsen.Jag önskar kommunikationsministern lycka till närhan skall fundera över vilka personer som skallkunna uppfylla dessa krav.Anf. 67 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag är optimist till min natur. Låt migbara konstatera att frågeställarna själva, ElvingAndersson och , är utmärktaexempel på personer som besitter en bredkompetens inom områdena trafiksäkerhet, miljö-och regionalpolitik. Hade de dessutomrepresenterat båda könen, hade de varitkvalificerade för att ingå i denna styrelse.Lennart Fremling ställde en fråga om tidpunktenför tillträde. Min uppfattning är att det är möjligtmed ett tillträde i och med att propositionen läggsfram. Regeringen måste besluta om en ändring iinstruktionen. Det hinner vi göra tillspropositionen läggs fram. Styrelsen tillträdde den 1mars, vill jag minnas. Kompletteringen sker isamband med att propositionen läggs fram.Anf. 68 ():Herr talman! Jag tackar för det beskedet. Är dettaett uttryck för en ny generell princip för hurregeringen utser nya styrelser för statligamyndigheter? Vilken princip är det i så fall man gårefter?Anf. 69 Kommunikationsminister ():Herr talman! Svaret på den frågan är nej.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på frågorna 1991/92:485, 490 och 491om sjöfartspolitikenAnf. 70 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringens förslag till ny sjöfartspolitik kommeratt öka risken för olyckor till sjöss. Han har vidare,med hänvisning till ändringar i svensksjöfartspolitik, frågat mig om en sådan utvecklingär acceptabel ur moralisk och social synvinkel.Vidare har frågat miljöministernvilka åtgärder han avser vidta för att riskerna förmiljökatastrofer i bl.a. inte skall öka.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara också på denna fråga. Jag besvararfrågorna i ett sammanhang.När det gäller sjösäkerhet i bredare mening ochsjövärdigheten hos fartyg vill jag börja med attnämna att dessa frågor ständigt behandlas i FN:sinternationella sjöfartsorganisation . InomIMO sker bl.a. ett fortlöpande arbete för attförbättra fartygskonstruktionerna och utrustningenombord. deltar aktivt i detta arbete.En annan faktor av stor betydelse för sjö- ochmiljösäkerheten är samarbetet i fråga omhamnstatskontroll. samverkar i den delenmed 13 västeuropeiska stater i fråga omsäkerhetskontroll av fartyg. För närvarandekontrollerar sjöfartsinspektionen av deutländska fartygen som anlöper svenska hamnar.Motsvarande inspektioner utförs av övriga länder.Detta arbete utvecklas kontinuerligt.Självklart är det av största betydelse att vi har högasäkerhetskrav på våra egna fartyg. En nysjöfartspolitik skall inte innebära någon ändringdärvid. Med tanke på de många flaggor som ärrepresenterade inom världssjöfarten är detsamtidigt det internationella samarbetet ikombination med skärpt kontroll av fartyg som ärden enda framkomliga vägen för ökad säkerhet.Beträffande vill jag säga att denna ärinternationellt klassad som särskilt område, vilketbetyder att länderna kring ställt upphögre krav vad gäller fartygs utrustning ochbegränsandet av vattenföroreningar från fartygen.För att emellertid minimera riskerna förmiljökatastrofer rent generellt vill jag hänvisa tillbetydelsen av en effektiv fartygsinspektion. Försvenskt vidkommande är vi beredda att ta vårtansvar för en god sjö- och miljösäkerhet inomsjöfarten.Anf. 71 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Jag noterarsamtidigt att min första fråga i stort sett förbigåsmed tystnad. Den gällde om utvecklingen av dennya sjöfartspolitiken är acceptabel ur moralisk ochsocial synvinkel. Det handlar om den nyasjöfartspolitik som förslås i endepartementspromeria, och somRedareföreningen har föreslagit.Låt mig först ta upp detta med sjösäkerheten. Dethar varit en artikelserie i i slutet avfebruari, där frågan om 25-procentsregeln hartagits upp. Den regeln innebär att man skall försökakontrollera av de fartyg som anlöper svenskahamnar. Eftersom man har begränsade resurser ochförsöker nå upp till detta mål finns, enligt vissabedömare, en tendens att man kontrollerar defartyg som går fort att kontrollera. De verkligarostburkarna, med dåliga förhållanden förmanskapet, lämnar man gärna. De skulle ta längretid att kontrollera, och då skulle man inte nå 25-procentsmålet.Om man är särskilt aktiv i vissa hamnar, finns enrisk att redare undviker dessa hamnar om de hardåliga båtar. Då uppstår ett tryck att man inte skallvara alltför närgången. Hamnen skulle då förlorafartyg som går in där.Det finns brister i det nuvarande systemet. Trots deansträngningar som det talas om i svaret, bl.a. FN:sinsatser, blir det fler och fler rostburkar som seglaromkring -- gamla fartyg med dålig personalpolitik.Det finns en stor oro för det i sjöfartskretsar.Jag skulle gärna vilja ha en kommentar till omregeringen inte är beredd att vidta några som helstytterligare åtgärder på detta område.Anf. 72 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt oss först konstatera atthamnstatskontrollen, där är ett av de 14medlemsländerna, innebär att avutlandsflaggde fartyg som anlöper svenska hamnarskall kontrolleras. Det görs avsjöfartsinspektionen. Vi har i svenska hamnarungefär 3 200 utländska fartyg . Antaletinspektioner skulle vara ungefär 800. Tittar vi ibackspegeln visar det sig att under de senaste årenhar ungefär 650 fartyg inspekterats. Det finns farhågor, som i statistisktperspektiv delvis kan få viss näring.Men har av fartygeninspekterats. Av dessa har sex fartyg belagts mednyttjandeförbud, dvs. de får inte gå vidare i svensktvatten. Även två av de svenska fartyg sominspekterats har fått nyttjandeförbud.Jag vill gärna berätta för att jag, närjag besökte , inbjödförbundet till ett samarbete med departementet pådetta område. Vi skall tillsammans försöka få bortden illojala konkurrens inom sjöfarten som detinnebär när man kör med fartyg som har såallvarliga säkerhetsbrister som det är fråga om imånga fall. Vi hoppas på ett fruktsamt samarbetemed sjöfartens parter, inte minstSjöfolksförbundet, när det gäller att stärkasäkerheten till sjöss och ta bort den illojalakonkurrensen. Konkurrensen är nog hård ändåinom sjöfarten.Anf. 73 ():Herr talman! Det sista kan jag hålla med om. Dekonkurrenter som det eventuella internationellaregistret innebär har avtal med sina motparter ute ivärlden som är skrämmande urarbetsrättssynpunkt. Jag nämnde i min fråga denrapport som den brittiska sjömansmissionen harskickat till det . I den visas påhur problemen ständigt ökar. De kontrakt somskrivs är långa. Besättningen är uttröttad och harlåg moral. Den orkar inte ta sitt ansvar bl.a. förfartygssäkerheten. Besättningen har köptakompetenshandlingar, något som man enligtdepartementspromemorian tycks vilja släppa frami enlighet med . Vi kommer attstöta på kompetenshandlingar som är produceradei och , som man kan köpa.Rederierna struntar i säkerhetsstandarden. T.o.m.prästerna är rädda för att gå ombord, för att de kanbli utsatta för repressalier från vissa rederier, osv.Ämnar kommunikationsministern i propositionenbygga in spärrar mot denna typ av utnyttjande avsjöfolk?Anf. 74 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har läst brittiskasjömansmissionens rapport. Det är skrämmandeläsning. Vi måste i se till att vi kan få enkonkurrenskraftig svensk sjöfartsnäring, där manundviker den typ av situationer som beskrivs irapporten.Regeringen kommer att ta sitt ansvar för säkerhetoch miljö. Vi hoppas att vi tillsammans medparterna på den svenska sjöfartsmarknaden skallnå fram till en bra situation, där vi kan utvecklasvensk sjöfart.Jag har talat mycket om samförståndslösningar. Jagkommer att fortsätta med det. Jag arbetar för att viskall hitta en balanspunkt, där svensk sjöfart kanutvecklas och bli konkurrenskraftig.Anf. 75 ():Herr talman! Som departementspromemorian ärskriven finns bara förslaget att det ärarbetsskadeförsäkringen som skall varaobligatorisk. I övrigt öppnas dörren för att tecknavilka avtal man vill. Sedan får man anmäla tillsjöfartsverket vilka undantag som har gjorts.Går man sedan ute i internationell sjöfart med enmängd undantag i avtalet i stil med dem som vissakonkurrenter har, kan man inte förvänta sig att detsvenska skall ge sig ut i världen föratt kontrollera efterlevnaden av avtalen.Jag tror därför att det skulle vara nödvändigt attgöra en skrivning där möjligheterna att upprättarent människofientliga avtal som mer liknarslavkontrakt undanröjs.Anf. 76 Kommunikationsminister ():Herr talman! Den svenska sjöfartspolitiken ärännu inte färdigformulerad. Som har det kommit endepartementspromemoria. Den är nu ute påremiss.Jag har ändå en klar uppfattning och en bestämdmålsättning, nämligen att vi skall fortsätta attprioritera sjösäkerhet och miljö.Anf. 77 ():Herr talman! Jag noterar attkommunikationsministern i den sista meningen intenämnde personalpolitik.Skulle ett system införas där t.ex. viktiga socialaförmåner förbehålls bara svenska sjömän men inteutländska, uppfattar jag det som ett brott motregeringsformen 2 kap. 15 § om att människor intefår diskrimineras på grund av deras etniskaursprung.Anf. 78 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag skall senare under eftermiddagensvara på frågor om dessa saker.Det finns alltså en departementspromemoria.Regeringens politik är ännu inte utformad på dethär området.Jag tror att vi är eniga på de flesta punkterna ipromemorian när det gäller att stärkakonkurrenskraften. En del handlar om vem somskall ha rätt att teckna avtal. På den punkten harregeringen ännu inte gett uttryck för någon politiskuppfattning. Det kommer vi att göra i denproposition som kommer att läggas fram efter detatt remissomgången är avslutad.Anf. 79 ():Herr talman! Vi får hoppas att tendenserna somframkommer i departementspromemorian kan tassom utgångspunkt för skrivningar som gör att detsociala ansvaret uttrycks ordentligt i lagstiftningen.Det räcker inte att överlåta till redarna attensamma bära det sociala ansvaret. Vi måste sompolitiker och lagstiftare se till att det finns reglersom uppfyller anständiga krav också på detinternationella registret.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på frågorna 1991/92:497, 520, 546,551, 554, 555, 556, 559 och 560 ominfrastruktursatsningarnaAnf. 80 Kommunikationsminister ():Herr talman! , , , , , , , och har ställt frågor till mig om regeringenssenaste infrastruktursatsning. Jag väljer att besvarade nio frågorna i ett sammanhang.Frågeställarna har undrat varförinfrastrukturmedel inte tilldelats vissa län ochfrågat när regeringen har för avsikt att tilldela läneneller särskilda projekt ytterligare medel. Låt migdärför redogöra för förutsättningarna ochfördelningsgrunderna för de satsningar somregeringen beslöt den 12 mars.De tidigareläggningar som regeringen har beslutatom har gjorts med de särskilda medel förinfrastrukturinvesteringar som fattadebeslut om . beslöt att ''detnya anslaget skall användas för att möjliggöra enkraftsamling till större sammanhållna investeringarav nationell betydelse inom järnvägs-,kollektivtrafik- och vägområdena som gagnartillväxten och miljön. ''Denna begränsning och de ytterligare uttalandenangående användningen av anslaget som framgårav utskottets utlåtande utesluter att anslagetanvänds till andra vägar än de störreEuropavägarna och till järnvägens stomnät.Vägverket och har presenterat förslag påobjekt inom ramen för dessa begränsningar somunderlag för regeringens beslut. Alla de objekt somhar presenterats har inte rymts inom ramen 4miljarder kronor. Regeringen har därför valt utobjekt med hänsyn till tidpunkten för byggstart,lokaliseringen i landet med hänsyn tillarbetslösheten och med beaktande avregionalpolitiska aspekter. Dessa faktorersammantagna har lett fram till den fördelning påobjekt som regeringen har beslutat om.När regeringen kommer att satsa på de län ellerobjekt som inte fått medel genom beslutet den 12mars kan jag för dagen inte ge något besked om.Regeringen följer utvecklingen påarbetsmarknaden, och med hänsyn till denna fårregeringen bedöma om och när det är erforderligtmed ytterligare insatser.Anf. 81 ():Herr talman! Jag skall be att få tackakommunikationsministern för svaret, även om jaginte kan påstå att jag är direkt nöjd med detsamma.Jag är snarare utomordentligt missnöjd. Med storaåthävor presenterade kommunikationsministernden ett paket om tidigareläggning avinfrastruktursatsningar på . Detär ett helt otillräckligt paket med hänsyn till destora behoven och den stora arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna.Men som skåning tycker jag att det är ännu meranmärkningsvärt att regeringen inte har anvisat enenda krona till tidigareläggning av projekt i Skåne.I februari var nästan hälften av allaanläggningsarbetare utan arbete. Värst drabbadevar , , och .