prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — Enökad konkurrens kan naturligtvis innebära ökadepåfrestningar, åtminstone på kortare sikt och för endel företag. Men de chanser till ökad export, ochdärmed flera jobb i , som den öppnakonkurrensen på den stora Europamarknaden ger,innebär så klara fördelar att jag känner mig heltövertygad om att de positiva följderna mycket klartöverväger. kan därmed också ses somett viktigt instrument, ett viktigt led, i regeringenspolitik för att bryta stagnationen och återge Sverigeen stark och växande ekonomi.Jag vill också instämma i utskottets konstaterandeatt inte begränsar allemansrätten ellerförsämrar kvinnornas situation påarbetsmarknaden. Det är tvärtom min övertygelseatt en återvunnen ekonomisk tillväxt, som säkert kommer att bidra till, är en heltavgörande förutsättning för att kvinnor såväl sommän skall få en trygg sysselsättning och för att viskall kunna klara välfärden.Det är min förhoppning att avtalet skall kunnaträda i kraft . Men det är klart att detfinns risk för förseningar, bl.a. förseningar av merteknisk art i och med att det kan hända attparlamentet i något eller några EG- eller EFTA-länder får någon eller några månaders förseningar.Vi vet ännu inte det, men det finns risk för det inågra länder.Och vad värre är: Det finns ett orosmoln knutet tillden folkomröstning som skall hållas i den6 december. Om avtalet då skulle röstas ner,innebär det en försening för alla de andra 18länderna, som till helt övervägande del redan hargodkänt avtalet. Då måste avtalet omförhandlas ien regeringskonferens, och då förlorar vi i varje fallett halvår. Låt oss hoppas att detta icke inträffar.Herr talman! Även om innebär storafördelar för vår ekonomi och för vårt samarbetetemed EG- och EFTA-länderna, som tillsammanssvarar för -- för att ta ett exempel -- omkring tvåtredjedelar av vår utrikeshandel, kan det häravtalet i det långa loppet inte utgöra ett alternativtill fullt medlemskap i . Det beror på att det häravtalet inte innefattar en rad viktigasamarbetsområden. Det gäller, för att ta någraexempel, viktiga delar av regionalpolitiken. Det gäller dengemensamma handelspolitiken. Det gäller valutasamarbetet. Detgäller det utrikes- och säkerhetspolitiskasamarbetet.Ett annat viktigt skäl till att medlemskap är enbättre lösning för är att vi endastgenom medlemskap kan få fullt politiskt inflytandeöver framtida viktiga beslut som rör utvecklingen ivårt land. Det här minskar emellertid på intet sättbetydelsen av som grundval för vårtsamarbete med EG under de närmaste åren.EES-avtalet blir en mycket betydelsefull plattformför ett framtida samarbete, en förberedelse fördetta som är av mycket stort värde.Herr talman! Till slut: Jag noterar med stortillfredsställelse att det finns en mycket bredenighet bakom i och deandra utskott som har behandlat avtalet. Det äralltså min förhoppning att också efterdenna debatt med stor majoritet godkännerSveriges anslutning till och att det,liksom , även i fortsättningen finns en bredförankring för vårt fortsatta agerande såväl när detgäller tillämpningen av det här som närdet gäller förberedelserna för medlemskap.Det är ett arbete som i sig är av största vikt. Mendet är också ett led i ansträngningarna att fullt utföra in i det europeiska samarbetet -- ettarbete som ytterst syftar till att ge oss möjligheteratt fullt ut medverka i arbetet på att bygga det nyaEuropa.(Applåder)Anf. 23 () replik:Herr talman! räknade upp en långrad mycket viktiga områden, där ochSveriges regering skall verka aktivt på det nya arena. Men han nämnde intekonsumentpolitiken. Det tycker jag ytterligarestärker den reservation som vi socialdemokraterhar på den här punkten. Jag hoppas att vårtagerande också kommer att leda till att den svenskaregeringen och samlar sig kringkonsumentpolitiken.Jag begärde emellertid ordet för att ställa en annanfråga. berörde själv de problemsom kan komma efter denna kvälls beslut, som vi juhoppas på, om deltagande i EES-avtalet.Det kan haka upp sig tekniskt i i andraländer. Avtalet skall ju ratificeras överallt. Det kannaturligtvis i värsta fall bli ett nej i något land, t.ex.i . Hur kommer den attagera för att man i realiteten skall kunnaåstadkomma en snabb omförhandling med nyaratifikationer i alla länder och i Europaparlamentetunder våren? Klarar man inte det, finns det enstupstock . Då faller avtalet. Om man ickeskulle hinna fram till , tvingas manförhandla fram en ny stupstock. Då kan det ha gåttlångt in på nästa års höst eller vinter innan ett avtaleventuellt kan komma till stånd.Det är inte så, som kritikerna ofta gör gällande, attvi kan ansluta oss fram till . Är det någonsom säger nej, blir avtalet icke verklighet för deandra heller. Jag för min del tror, herr talman, attskulle den obehagliga situationen vara ett faktumatt svenska företag bleve diskriminerade på dengemensamma, harmoniserade marknad i EG somhur som helst startar , kommerdebattläget i att kraftigt svänga. De kritikersom är rädda för EES kommer då kanske attvara ännu oroligare för den arbetslöshet, denföretagsutflyttning och de mycket storaekonomiska svårigheter som vårt land kan kommaatt ställas inför om detta avtal icke blir verklighet.Därför vill jag fråga hur statsrådet ser på densvenska regeringens möjligheter att i värsta fall --dvs. om något land säger nej -- snabbt och aktivtagera för att det blir en snabb omförhandling undernästa vår, så att diskrimineringen av svenskekonomi och svenska företag blir så liten sommöjligt.Anf. 24 Statsrådet ():Herr talman! sade att jag ickenämnde konsumentfrågorna i mitt anförande, ochhan tog det till intäkt för att vi inte skulle fästaavseende vid de frågorna. Låt mig till det endastsäga följande.För det första nämnde jag konsumentfrågorna närjag räknade upp olika områden.För det andra avser vi att fortsättningsvis lägga storvikt vid konsumentfrågorna också i det europeiskasamarbetet.När det gäller andra fråga vill jagsäga att jag delar hans oro. Den oron knyter sigframför allt till den schweiziska folkomröstningen.Det är bara där som jag ser ett problem. Det andrakan leda till någon eller några månaders försening.Men vi ser icke på något annat håll någon som helstrisk för att avtalet fälls. Skulle det dock bli ett nej iden schweiziska folkomröstningen ,är det angeläget med ett skyndsamt agerande bådefrån vår sida och från alla andra medverkandeländers sida. Under sådana omständigheter avservi, herr talman, att redan dagen därpå begära attregeringskonferensen inkallas så snart som möjligtmed sikte på att omförhandla avtalet itillämpliga delar för att det sedan så snabbt sommöjligt skall kunna godkännas i resp. parlament.Det kan jag försäkra, !Anf. 25 () replik:Herr talman! Vad gäller det här medtelefonkatalogen sade jag, , att jagciterade en skribent som i en tidning skrev att hanansåg att grönböckerna var lika användbara somtelefonkatalogen om man letade efter ettfaxnummer.Ulf tycker att det är groteskt att påståatt det här beslutet innebär att man har för bråttom.Det innebär ju också att säger atten växande opinion utanför det här huset ärgrotesk. Jag vill inte hålla med om det. Jag tyckeratt det är rimligt att, som många människor i daggör, kräva att få veta mer om vad det här avtaletinnebär innan beslut fattas. Jag tycker inte att detär groteskt på något sätt. Alla har inte haftmöjlighet att som har redogjort för i detalj följa det här.Resultatet av avtalet har inte varit känt ochinte heller ute varit föremål för debatt. Någraanalyser har inte gjorts. Konsekvenserna av avtalethar alltså inte belysts tillräckligt. Det är just detsom vi tar upp i vår motion.Vi har pekat på att det finns en mängd områdensom inte är tillräckligt analyserade. Det gällermiljöskydd, arbetsrätt, frågan om offentligupphandling, arbetsmarknadspolitik,regionalpolitik, konsekvenserna av en förändradtrafikpolitik, frågor om offentlighetsprincip ochmeddelarskydd och den fråga, som restes i går i denoffentliga debatten, om tryckfrihetsförordningensställning i förhållande till EES-avtalet.Det finns en mängd frågetecken. Det är konkretafrågor som ställs. Jag undrar varför vi inte kan fåsvar på de frågorna innan vi fattar beslut. Om detdessutom är som säger, att det intefinns några problem, borde det ha varit möjligt attpå ett tillfredsställande sätt ge de här svaren i godtid innan vi skall fatta beslutet.Men när detta inte har gjorts -- vi kan strunta iskälen till det -- kunde vi åtminstone ta oss tid att fåfram de här beskeden ordentligt. Jag vet inte vadman är rädd för, måste jag säga. Varför vill man intepå ett genomgripande sätt belysa konsekvensernaav avtalet och ställa det till öppen diskussion, så attmänniskor själva får väga fördelar och nackdelarmot varandra?Vi är ju överens om att det finns både fördelar ochnackdelar. Vi anser att de konstitutionellafrågorna, demokratifrågan, har så stora nackdelaratt det inte går att säga ja. Men låt andra också fådebattera!Anf. 26 Statsrådet ():Herr talman! Jag noterar för det första att GudrunSchyman vidhåller sin kritik och sin beteckning avgrönböckerna som varande av icke något värde. Jagvill försäkra att för alla dem som har velat sätta sigin noga i avtalet, och de är väldigt många, har dehär grönböckerna varit av mycket stort värde. Jagmedger gärna att de måste kompletteras med annatmaterial, och har kompletterats med annatmaterial, som skall vara mer lättillgängligt.För det andra talar hon om att man borde hainformerat om avtalet. Vi har, och det gäller ävenden förutvarande regeringen, försökt att spridakunskap om under helaavtalsförhandlingens gång. Jag vill gärna säga attdet i den här kammaren har fälltsmycket erkännsamma ord just om vårainformationsinsatser på det här området.Men det är alldeles uppenbart att det kan görasmer. När det gäller information finns det alltidutrymme för fler insatser. Det finns begränsaderesurser, men jag kan försäkra attvi kommer att fortsätta vårt informerande. Vikommer att intensifiera vårt informerande. Inteminst kommer vi att ta lärdom av eventuella bristernär vi nu förbereder medlemskapsförhandlingarna.Öppenheten under förhandlingarna har varitväldigt stor gentemot allmänheten. När det gällt dehemliga delarna har den varit stor även motberörda ledamöter i . MatsHellström frågade var hade varitunder förhandlingarna. Jag kan försäkra att jag harmött i väldigt mångasammanhang under de år som har gått. GudrunSchyman har vältaligt och mångordigtargumenterat för sin sak. Jag har argumenterat förmin. Jag utgår ifrån att även har grundat sig på fakta.Jag vill också säga att EFTA-delegationen löpandehar redovisat förhandlingarnas gång, även dehemliga delarna. hargenomgående deltagit i de här övningarna underden tid som hon har suttit i EFTA-delegationen.Jag vill alltså påstå att hela den här processen harpräglats av öppenhet och en strävan att spridainformation. Man kan aldrig åstadkommatillräckliga resultat. Det kan säkert göras ännubättre. Vi skall ta lärdom av de brister som finns.Men att gå till så groteska överdrifter som GudrunSchyman har gjort anser jag vara oförlåtligt.Anf. 27 ():Herr talman! Jag kan bara konstatera att vivärderar det faktum att det är brister iinformationen och att det är brister i avtalet, såsomdet är utformat, olika. Det innebär att vi har olikasyn på frågan om demokrati i det här fallet.Det har också, , underavtalsförhandlingarnas gång gjortskonsekvensanalyser på de olika departementen,inom olika sakområden. Det är uppgifter som intehar varit tillgängliga, som har sekretessbelagts medhänvisningen att förhandlingar pågår. Jag vill passapå att fråga , : Kan allt materialsom tagits fram som underlag för förhandlingar --alla konsekvensanalyser gjorda på olika politiskasakområden, analyser som har varitsekretessbelagda och där man till mig harsagt att man skall överväga om de papperen kansläppas -- nu offentliggöras? Det är en enkel frågasom jag väldigt gärna skulle vilja ha ett svar på.Sedan måste jag också ställa frågan: Anser inte UlfDinkelspiel att det faktum att vi genom att säga jatill avtalet frånhänder oss möjligheten att fattapolitiska beslut som strider mot EG:s reglerinnebär en inskränkning av våra demokratiskarättigheter? Är inte baksidan av de s.k. fyrafriheterna just ofriheten att i en demokratiskprocess fatta politiska beslut som strider motavtalet och som strider emot de regler som följer avavtalet, även om vi anser att vi har goda skäl medhänvisning till miljö, säkerhet, hälsa,regionalpolitik eller arbetsmarknadspolitik?Uppfattar inte detta som eninskränkning i de politiska möjligheter som vi har i ?Dessa beslut flyttas från ellerfullmäktigeförsamlingen, och avgörandet avsådana frågor där det blir kollisioner fälls ipraktiken i , ellernågra övervakningsorgan inom EES eller EG.Innebär inte detta en positionsförflyttning från enpolitisk process till att juridiken i praktiken tar överde politiska besluten?Detta har mycket seriösa statsvetare pekat på. Mansäger att detta är en förändring av det demokratiskaskick som vi är vana vid. Det är enpositionsförflyttning, som de menar, och detinstämmer jag i, borde ha diskuterats mycketgrundligt innan man ger sig in på den.Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! Jag har fyra kommentarer.För det första: Varje seriös statsvetare vet att varjeinternationellt mellanstatligt avtal innebär eninskränkning av suveräniteten. Har vi ingått ettinternationellt avtal, är vi bundna av det avtalet ochkan inte fatta beslut som står i strid med detta medmindre vi säger upp avtalet. Det gäller på allaområden. Det gäller naturligtvis hälsa och miljö tillde delar vi är bundna av eller avprecisa bestämmelser. Då måste vi inom avtaletsram verka för förändringar. Men i mångaavseenden, på väldigt många punkter när det gällerde här områdena och på arbetsmarknadsområdet ialla väsentliga delar, är vi inte bundna av i den meningen, att det antingen är fråga omminimiregler eller är fråga om att avtalet överhuvud taget inte omfattar dem.För det andra: Jag har redan, när det gälleroffentliggörande av material som avser EES-förhandingarna, här i signalerat att det ärmin avsikt att se till att allt material som harkaraktären av konsekvensanalys och liknandeoffentliggörs, om det inte av något speciellt skäl,som jag inte kan se just , måste undantas. Detbetyder att allt väsentligt material finns tillgängligt.Sedan är det varje myndighets sak -- jag kan intesvara för de enskilda myndigheternas agerande --att avgöra om uppgifter bör sekretessbeläggas ellerinte. Enligt min mening finns det inte skäl att göradet.För det tredje: säger att vårademokratiska värderingar skiljer sig åt. Ja, det görde säkert.För det fjärde: En osanning -- jag menar att det ären osanning som ger uttryck förnär hon beskriver hanteringen av EES-avtaletalltsedan tankarna på det framfördes 1988 fram tilldenna dag då skall ta ställning till det --blir inte mindre osann av att varje replik till att upprepa den.Anf. 29 () replik:Herr talman! Innebär inte det faktum att man infören fotbollsmatch kommer överens omgemensamma regler en orimlig inskränkning ilagens möjligheter att agera? Om man har kommitöverens om vissa regler som skall gälla båda lagen,så får man t.ex. inte springa utanför planen, inte tabollen i händerna osv. Är det inte orimligt, herrstatsråd, att gå med på sådana regler och accepteraden typen av inskränkningar i handlingsfriheten förlagen? Jag skulle vara tacksam för ett utförligt svarpå frågan.Jag vill ta upp en något mera allvarlig sak om deninformation om som regeringen tänkermedverka till att få ut när avtalet en gång ärgodkänt, klart och skall börja tillämpas. Självfalletär det viktigt att tillämpningsbestämmelsernakommer ut snart så att alla berörda grupper får tadel av dem så fort som möjligt. Vad avserregeringen göra för att så sker?Ulf har också gett till känna att detinför medlemskapsförhandlingarna är regeringensavsikt att ytterligare förbättrainformationsmaterialet till allmänheten. Jag ärmedveten om att det ligger något utanför det somvi just nu diskuterar, men i den mån statsrådet villlätta på slöjan och berätta litet hur det skulle gå till,tror jag säkert att det finns intresserade åhörare idenna kammare.Anf. 30 Statsrådet ():Herr talman! Tyvärr uppfattade jag inte fråga.Anf. 31 () replik:Herr talman! Statsrådet har gett tillkänna att man från regeringens sida införmedlemskapsförhandlingarna skall försökaförbättra informationen till allmänheten. Jagundrar om det är för tidigt att nu ställa frågan påvad sätt regeringen tänker göra detta.Anf. 32 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller information omtillämpningsföreskrifter till delar jaghelt uppfattning att vi så snart sommöjligt bör se till att erforderligt material går ut. Viarbetar på en grönbok, som skall ta upp alla de nyadirektiv och förordningar som blir aktuella isammanhanget. Vi avser också att presentera demi en mer lättillgänglig form. Jag kan försäkra att vigör allt vi kan på den här punkten för att se till attdet går ut så bred information som möjligt om attmaterialet finns tillgängligt.Beträffande frågan om att förbättra informationenunder medlemskapsförhandlingarna vill jag säga attjag funderar över ett antal olika åtgärder, och jagkan redan nu nämna några.För det första avser vi att gå ut med ännu merinformationsmaterial, både sådant som är meralättillgängligt och sådant som i första hand är avsettför experterna såväl under förberedelserna somunder förhandlingarnas lopp.För det andra planerar vi en rad andra aktiviteter,som seminarier och telefonslussar, för att göramaterialet och informationen mer lättillgängliga förallmänheten. Vi kan också komma att pröva nyamedier för detta.För det tredje är det min avsikt att se till att detmaterial som vi själva hanterar under arbetetsgång, och som normalt har haft karaktären avarbetsmaterial och därmed definitionsmässigt intevarit offentligt, i större utsträckning än hittillsunder förhandlingarnas lopp görs tillgängligt --detta för att alla skall få bättre möjligheter att följaförhandlingarna.För det fjärde avser jag att ge instruktioner tillmyndigheterna, liksom kanslihuset, att underarbetet iaktta största möjliga öppenhet.Det här är några exempel på åtgärder som jag avservidta för att bidra till en ännu bättreinformationsverksamhet och en ökad öppenhetunder medlemskapsförhandlingarna. Detta gör jagmed sikte på att när den dag kommer, säg om tvåår, då svenska folket i folkomröstning skall taställning till frågan om ja eller nej till ett svensktmedlemskap i skall ingen kunna säga: Jag hadeinte tillgång till tillräcklig information. Det fannsinte tillräckligt underlag för att ta ställning.När det slutligen, herr talman, gäller fotbollen ärdet möjligt att spela enligt utan några linjer och utan några somhelst mål. Men det blir betydligt mindre roligt bådeför spelarna och för dem som tittar på. Dessutomär det kanske som med höjdhopp enligt Schymansdefinition...Anf. 33 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag vill erinra om att genmälet gällde . 34 () replik:Herr talman! Är det inte så att vi egentligen interiktigt säkert kommer att veta hur ochden inre marknaden fungerar förrän det hela ärsjösatt, dvs. förrän det är genomfört i praktiken?Det gäller i alla fall de flesta stora samarbetsprojektatt vi inte riktigt vet hur det fungerar i praktikenförrän man är i gång med det. Det skulle i så fallstyrka det som jag försökte redovisa tidigare, attdet, om vi av någon anledning skulle misslyckas ivår strävan efter medlemskap i , då kan finnasanledning att utvärdera våra erfarenheter frånEES-samarbetet och se om det i så fall kan bli enlångsiktig lösning för våra relationer med Europaeller om vi skall försöka hitta annat sätt att delta isamarbetet.Jag tror alltså för min del -- det vore intressant atthöra statsrådets syn på det -- att föreställningen attvi innan vi påbörjar arbetet skall kunna veta allt omhur det fungerar i praktiken är helt orimlig. Därförär det viktigt att konstatera att vi har möjlighetenatt ompröva detta samarbete , om vifinner det befogat.Sedan skulle jag vilja ta upp en annan fråga. Viräknar med att samarbetet kommer att ge ossbetydande fördelar för vår ekonomiska utveckling.Det är viktigt att se till att dessa fördelar blirnågorlunda jämnt fördelade över landet, att detfrämjar en balanserad regional utveckling i Sverige.Naturligtvis kommer det att leda tillstrukturförändringar i det svenska näringslivet såatt icke-konkurrenskraftiga företag eller företagsom har varit beroende av en skyddadhemmamarknad kommer att få svårigheter, medanandra utvecklas väl. Därför är det viktigt attsamarbetet paras med en ambitiös svenskregionalpolitik.Jag skulle gärna vilja ha en kommentar frånstatsrådet till min fråga: Vilken beredskap harregeringen för att verkligen försäkra oss om attfrukterna av det här samarbetet fördelas jämnt överlandet och att icke någon bygd drabbas på ettorimligt sätt av de strukturförändringar som ocksåkan bli en följd av samarbetet?Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! För det första vill jag säga till PärGranstedt att det som han säger är alldeles riktigt.Och det gäller inte bara , utan detgäller alla internationella avtal. Man vet ju aldrigexakt hur avtalet kommer att fungera när det välhar trätt i kraft.Vi strävar naturligtvis fortlöpande efter attförändra och förbättra avtalet. Detta är ettdynamiskt avtal i den meningen att avsikten är attutveckla avtalet på de områden som omfattas avsamarbetet. Inom ramen för detta arbete sker enlöpande prövning och omprövning av de olikabestämmelserna. Där håller jag helt med PärGranstedt.Precis som när man ingår ett äktenskap finns i dethär fallet en teoretisk möjlighet att uppsäga''äktenskapet''. Men jag tycker kanske, PärGranstedt, att man när man går in i ett avtal ellerett äktenskap inte i första hand skall ägna sig åt attdiskutera villkoren för en upplösning.För det andra delar jag när det gällerregionalpolitik helt uppfattning, attdet som ett led i arbetet på att utveckla ochsvensk ekonomi är viktigt att föra en aktivregionalpolitik. Så långt det någonsin är möjligt harvi under förhandlingarnas lopp sökt försäkra ossom att den svenska regionalpolitiken sådan den nuförs i allt väsentligt skall kunna fullföljas med debestämmelser som vi har iakttagit beträffande t.ex.statsstöd.Dessutom bör som sådant kunna bidratill ökad ekonomisk tillväxt. Därmed skapas ocksåbättre förutsättningar för en aktiv regionalpolitik.Om det finns mer att fördela, kan vi också fördelamera. Eftersom regeringen klart har gett uttryckför att den skall föra en aktiv regionalpolitik undermottot ''Hela landet skall leva'', skall den ocksågöra det.Jag vill också gärna tillägga att vi den dag som vi blirmedlemmar i får ytterligare förstärktamöjligheter att föra en aktiv regionalpolitik. Dåkan vår egen nationella regionalpolitikkompletteras med de regionalpolitiska medel ochinstrument som är en del av EG.Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag tackar för dessa synpunkter. Jaghyser också en betydande förtröstan om att dennuvarande regeringen har en hög ambitionsnivå närdet gäller det regionalpolitiska området och tarvara på de möjligheter som finns inom ramen förEES-avtalet och ett framtida eventuelltmedlemskap.Vad beträffar liknelserna från familjerättensområde, är det väl ännu inte fråga om ettäktenskap, utan det är mera som en förlovning medett visst inslag av ett samboförhållande. och jag hoppas väl att dennaförlovning skall leda till ettäktenskap. Men det hör till poängen medförlovningar att om det skulle visa sig att det blir enlång och varaktig söndring, är det möjligt att slåupp förlovningen. Det är t.o.m. möjligt att skiljas iett äktenskap.Anledningen till att jag har tagit upp denna fråga äratt det finns en debatt ute i samhället, där man talarom att vi håller på att genomföra en statskupp ochatt vi är i färd med att sälja ut Sverigessjälvständighet. Det är viktigt att konstatera attEES-avtalet inte innebär ett slutgiltigtställningstagande till hur långsiktigarelationer till EG skall vara. Vi hoppas att det skallbli ett medlemskap, men det finns också möjlighetatt gå in i något slags isolationistisk politik, omsvenska folket skulle välja det.