prot · GG096 · 1992-10-14 00:00:00 — Därmedundanhåller de sig själva från det samhällets stödsom de bör ha.Det verkar som om inte riktigtförstår att visumtvånget infördes just på grund avFN-beslutet. Hon frågar varför det inte infördes ijuni eller, som har krävts av andra, redan i mars.Bakgrunden är att FN-beslutet inte fanns då. Isamband med viseringsbeslutet har vi försökt attundanröja de negativa konsekvenser som det kankomma att föra med sig.Varför har inte eller någonannan socialdemokrat eller undersommaren krävt att viseringstvånget skall införas?Varför kommer ni nu och säger att det hade varitbättre att införa det tidigare? Varför stämde ni intein i nydemokraternas krav på att införa visumtvångtidigare -- om det var så angeläget? Det är enmärklig politik.Vi har varit mycket noga från regeringens sida attta hänsyn till de olika rapporter om situationen i detforna . Vi har varit mycket noga med attse till skillnaderna i de olika situationer som råder iolika delar av . Jag återkommer ännuen gång till att det är myndigheterna,och , somfattar beslut i de enskilda ärendena. Det har varitett s.k. verkställighetsstopp, dvs. man har intefattat beslut när det t.ex. har gällt Kosovoalbaner.Det är för att man inte har velat riskera attmänniskor skall råka illa ut. Det är bakgrunden.Jag har respekterat de besluten.Anf. 124 ()replik:Herr talman! Jag tycker väldigt illa om Folkpartietsoch försök att i alla debatterklumpa ihop oss med Ny demokrati. Jag betackarmig för det, inte hade fattat beslutet att inte erkännaregeringen i , hade alltså fattat beslut om viseringstvång?Om vi som socialdemokrater hade krävtvisumtvång , hade då regeringengått socialdemokraterna till mötes och införtvisering?Anf. 125 Kulturminister ():Herr talman! Jag har aldrig någonsin tidigarejämfört Socialdemokraterna med Ny demokrati.Det är alltså inte något mönster. Men i denna frågaär det alldeles uppenbart att Socialdemokraternahellre hade sett att vi hade tillmötesgått Nydemokrati och infört visumtvång tidigare.Bakgrunden är FN:s beslut. OmSocialdemokraterna hade krävt ett införande avvisumtvång , hade regeringen inte verkställtdet kravet.Förste vice talmannen anmälde att MaudBjörnemalm anhållit att till protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik.Anf. 126 ():Herr talman! Flyktingpolitiken är bland de mestomdebatterade frågorna i vårt land ---krispaketen till trots, eller kanske delvis på grundav den ekonomiska krisen. Jag vill slå fast att det ärviktigt att vi har en fri och öppen debatt i dessafrågor. Alltför länge lades locket på i debatten. Det har också sagts av företrädare förpressen vid en hearing somsocialförsäkringsutskottet har haft. Med denmångåriga erfarenhet jag faktiskt har av flykting-och invandrarpolitik, anser jag att den alltförvälvilliga, litet moraliserande och ganska naivainställning som har kommit till uttryck inte minst idenna kammare har varit minst lika skadlig ochbäddat lika mycket för ökande flyktingfientlighetsom den onyanserade, negativa debatt som delvishar förts under de senaste månaderna.Är svenska folket rasistiskt? Forskare ansersamstämmigt att det är mycket små grupper somkan kallas rasistiska. Däremot har en ökandeflyktingfientlighet kommit till uttryck de senasteåren -- framför allt hos yngre män. Det är kanskeinte så konstigt att människor börjar fråga sig hurmånga flyktingar som egentligen skall släppas in --även om det egentligen, herr talman, inte handlarom antal -- när de ekonomiska problemen blir svåraoch arbetslösheten ökar. Man får se dessa sakersom en förklaring. Det är därför det är så viktigt attalla frågor skall kunna ställas och att alla förslagskall kunna framföras.Det diskuteras ibland om vi skall införa ett förbudmot rasistiska organisationer. Nej, det skall vi inte!Det vore att verkligen ge skumma element luftunder vingarna. En fri och öppen debatt är viktig.Svensk flyktingpolitik har varit och är fortfarandemycket generös. Det är alldeles självklart attmänniskor som flyr hit på grund av förföljelse avolika slag skall kunna få en i vårt land. Menutvecklingen har verkligen satt våramöjligheter att ta emot asylsökande på myckethårda prov. och dess personal hargjort en berömvärd insats. Men det är inte underligtatt både personal och organisation dignar under enomänsklig arbetsbörda.Vi har faktiskt skäl att ifrågasätta om vi ifortsättningen kan ha en utlänningslagstiftning,som torde vara bland de mest generösa i världen.Från moderat håll har vi föreslagit enlagstiftning som bättre stämmer överens med egentliga flyktingbegrepp, men meden generös tillämpning. Lagen är egentligen inte''up to date''. Men det är svårare att få till stånd enlag som är bättre. Då får vi hålla oss tillflyktingbegreppet. Om vi gjorde det på ett striktaresätt, skulle vi verkligen fokusera skyddsbehovet,precis som kulturministern sade.Nu har regeringen ''stramat åt'' flyktingpolitikengenom de införda visumreglerna. Det harredan visat sig, enligt dagens tidningar, att antaletasylsökande från Kosovo har minskat. Däremotunderlättar de nya reglerna för dem som flyr frånt.ex. Detta var ennödvändig och riktig åtgärd, och den visar hurviktigt det är med signalerna utåt mot vår omvärld.Jag måste dock tillstå att jag inte anser attregeringen har utmärkts av någon störrehandlingskraft i flyktingpolitiken. Det är faktisktflera månader sedan invandrarverket begärde denyligen införda visumreglerna. Den 13 augustidiskuterade socialförsäkringsutskottetflyktingsituationen, och ett enigt utskott uttaladeatt vi ville ha ett förslag om s.k. tillfälligauppehållstillstånd vid höstriksdagens början.Tidigare har representanter från flera partieruttryckt samma åsikt i Flyktingpolitiska rådet.Nu har invandrarministern anfört uttryckt tvivel inför ettsådant förslag. Jag måste som utskottetsordförande fråga, och jag tycker att den frågan ärviktig: Vilken är den tyngsta instansen? Är det , som är ett samrådsorgan,eller fackutskott?Det är bra att regeringen nu har insett det vimoderater tidigare krävt i motioner, nämligen atten större del av flyktingbiståndet bör ges i eller inärheten av flyktingarnas hemländer, i stället förtill asylmottagande i . Ett ökat europeisktsamarbete -- inte minst internordiskt -- är också ettlänge framfört krav från oss. Detta är enframåtsyftande politik.I regeringsförklaringen aviseras förslag för attbegränsa kostnaderna för och effektivisering avflyktingmottagningen. Frågan om att begränsamöjligheterna till överklagande av avvisningsbeslututreds, och det är bra.Jag har tidigare framfört kravet att helautlänningslagstiftningen och flyktingpolitiken börbli föremål för en parlamentarisk utredning, ochjag har fått ett ganska positivt svar avkulturministern i den frågan. Jag tycker att omkloka människor har kunnat över partigränsernakomma överens om ett svårt krispaket, borde vikunna bli ense om en flyktingpolitik som bättrestämmer överens med dagens förhållanden.Det finns också andra viktiga frågor som bör tasupp. Vi måste ställa ökade krav på att asylsökandeskall förete åtminstone en biljett hit. Vi skall intetolerera att alla dokument kastas, vilket ofta harskett och sker.Svensk lag skall gälla i . Ingen skall t.ex.dömas mildare på grund av annan kultursyn, vilkettyvärr har skett vid ett tillfälle.Brottslighet -- även av mindre omfattning -- skallkunna utgöra skäl för omedelbar avvisning.Det är, som jag har sagt, viktigt att vi kan ge klarasignaler om vad som gäller och inte gäller, både härhemma till vårt eget folk och till vår omvärld.Anf. 127 Kulturminister ():Herr talman! Jag vill påpeka att gentemot regeringen när det gällervisumfrågorna i så fall drabbar hela regeringen.Gullan delar min uppfattning att vi skallfokusera på skyddsbehovet, att det är människorsom behöver skydd undan våld, förföljelse ochterror som skall få stanna i . Bakgrunden ärju en helt annan, nämligen att av de 18 000 personersom fick uppehållstillstånd i under förraåret fick 11 000 stanna av humanitära skäl.Merparten av de 11 000 fick stanna här på grund avs.k. vistelsetidspraxis, dvs. hade man lyckats stannakvar i , om det var enbarnfamilj, eller 18 månader, om man var ensam,fick man ett uppehållstillstånd.Det är den effekt som vistelsetidspraxis ger, ochden infördes av den socialdemokratiska regeringen.Denna praxis har den nuvarande regeringenupphävt, för att just fokusera på skyddsbegreppet.Den diskussion som förs om att bara tillämpaGenèvekonventionen eller också de facto-flyktingbegreppet är ytterst marginell när det gällerantalet människor som får stanna här i . Detär vistelsetidspraxisen som så att säga germerparten av de personer som får stanna i Sverigenu.Frågan om tillfälliga uppehållstillstånd hade GullanLindblad och jag en diskussion om i går här ikammaren. Jag vill bara informera än en gång omatt vad socialförsäkringsutskottet har meddelat ossvia ett pressmeddelande är att man vill utredafrågan. Det brukar ju vara så i att vi förstutreder, och sedan tar vi ställning till om en sak ärlämplig eller inte.Jag lägger bl.a. stor vikt vid vad Invandrarverketsäger, eftersom bakgrunden till frågan om tillfälligauppehållstillstånd handlar om att avlastaasylprövningssystemet. är ganskanegativt till att införa ett nytt institut, eftersomverket inte upplever att avlastningen kommer attbli tillräckligt stor på själva systemet förasylprövning. Detta tycker jag att vi politiker börlyssna på, när vi skall ta ställning till om vi överhuvud taget skall införa detta nya institut.Anf. 128 ()replik:Herr talman! Min kritik mot regeringen var just enkritik av regeringen. Jag tycker att man inte harvarit tillräckligt aktiv i de flyktingpolitiska frågornadet senaste året.Att vi verkligen skall fokusera skyddsbegreppet påett annat sätt än är vi helt överens om. Därkan vi naturligtvis diskutera vilken väg vi skall gå.Vi skulle kunna önska att vi kunde ta upp fråganmed UNHCR i FN-sammanhang, men där har manfaktiskt varnat för att göra det. Man är rädd för attdet skulle försämra begreppet, och det är ingen somvill detta.Däremot skulle kloka människor i denna kammarekunna utgå ifrån flyktingkonventionens begreppmed en något annan bedömning. Jag tycker inte attdagens de facto-flyktingbegrepp är det rätta. Enligtall information som vi i utskottet har fått fråninvandrarverket har under en lång följd av årmerparten av de asylsökande icke varitkonventionsflyktingar. Fördelningen har varit 60--40, ibland kanske 70--30, och merparten har då intevarit konventionsflyktingar.Utskottets uttalande var faktiskt ett uttalande omatt vi ville ha ett förslag. Vi väntar nu på att detkommer ett sådant. Det som är sagt är en sak. Nuväntar vi med spänning på att det kommerytterligare förslag, för här behöver snabbt vidtasåtgärder, både när det gäller direktiv till denutredning som invandrarministern är positiv till ochi fråga om en rad andra saker.Det är bra att invandrarministern fäster stor vikt vidInvandrarverkets uppfattning i den här frågan. Ifrågan om temporära uppehållstillstånd var det intelika viktigt att fästa uppmärksamhet vid verketskrav på visum för dem som kommer frånJugoslavien.Anf. 129 ():Herr talman! Inte sedan dagarhar tagit emot så många asylsökande somdet här året. Den svenska mottagningsapparatenför asylsökande och flyktingar har ställts på myckethårda prov. , som är byggt för attta emot upp till 30 000 asylsökande, har visat provpå stor flexibilitet och högt resursutnyttjande närman har klarat det dubbla.Man har mitt under den svenska sommarstiltjenklarat av att ge tak över huvudet, mat och andralivsnödvändiga servicefunktioner till alla somkommit. Det är en prestation som utförts av verketspersonal, från mottagningspersonal till verketsledning. Jag tycker att det finns anledning att frånriksdagens talarstol ge en eloge för den arbetsinsatsoch det engagemang som denna personal visat.Har man med egna ögon sett hur arbetet harbedrivits, har man svårt att förstå de debattörer, såock ledamöter av denna kammare, som anklagarInvandrarverket för bristande effektivitet ochresursslöseri. Jag rekommenderar ett besök påfältet.Herr talman! Huvuddelen av de asylsökande somanlänt hitintills kommer från det fornaJugoslavien. En mindre del av dessa människorkommer från de områden där krigshandlingarpågår. Merparten kommer från det etniskakonfliktområdet Kosovo.Enligt vår utlänningslagstiftning skall de enskildaskälen i varje asylfall utredas och prövas. Om manföljer lagen, med de överklagningsmöjligheter somstår till buds, kan redan nu konstateras att flertaletav de asylsökande som kommit detta år kan kommaatt få vänta på ett besked i sitt ärende i två ellerkanske upp till tre år.Även om det finns mycket stora ambitioner hosInvandrarverket, hos och hosregeringen att försöka hitta lösningar som gör kan snabba på behandlingsprocessen, finns dettrots allt ett antal praktiska hinder som gör attutredningarna tar , exempelvis att tafram allmänna ombud.I takt med det ökande antalet asylsökande harInvandrarverket fått hyra in fler och flerförläggningsobjekt som inte är speciellt lämpligaför långa förläggningsvistelser, inte minst olämpligaför barnfamiljer. Trångboddheten ochsysslolösheten på dessa förläggningar kommer attskapa en ohållbar situation i flyktingmottagandet.Det finns redan exempel på detta.Jag tror inte att någon ansvarig person som tittar pådessa tillfälliga lösningar kan tänka sig attmänniskor skall bo där mer än några månader ochframför allt inte under ett par års oviss väntan påbeslut.Herr talman! Detta förhållande kräver någon formav politiska åtgärder. Regeringen måste nutillsammans med komma fram till ett beslut omhur man skall se på situationen i de etniskakonfliktområden som ligger utanför krigszonerna idet forna Jugoslavien.Kommer man till den slutsatsen att det underöverskådlig tid inte kommer att gå att återsändamänniskor till dessa områden, anser jag attregeringen måste omgående förbereda och taansvaret för att en stor grupp människor skallkunna flytta ut i det svenska samhället frånförläggningarna det närmaste året och att det dåhandlar om en permanent bosättning i det svenskasamhället.Kommer man däremot till slutsatsen attförhållandena i dessa områden är sådana att det gåratt återsända människor dit, anser jag attregeringen måste pröva om det i den situationen ärrimligt att vi fullföljer helaasylprövningsproceduren med den väntan och dekostnader det innebär. Då är det rimligare att vi iSverige via vår biståndspolitik hjälper dessamänniskor att bygga upp en ny tillvaro i hembygdenoch använder en del av de pengar som annars skulleha gått till asylprövning och förläggningsvistelse.Det finns däremot anledning att bestämt varna förNy demokratis förslag att ge människor pengar ihanden för att de skall åka hem frivilligt. En sådanmodell skulle locka fler att söka sig till införutsikten att få en rejäl summa pengar med sig hemom man reser tillbaka . Det skulle ge enhelt fel signal.Herr talman! Det har i regeringens agerandefunnits en tendens till att vänta och se. Jag vill förmin del säga, att jag anser att det är få områden somlämpar sig så dåligt för långbänkar somflyktingpolitikens område. Genom våra beslutsänder vi ut signaler till vår omvärld.Kommer inga signaler eller är signalerna oklaralurar vi bara människor att söka sig till vårt land,något som dessa människor sedan dyrt får betala.Jag tycker att det var bra att regeringen fattade beslut i viseringsfrågan. Men deträcker inte med det. måste också regeringensamla sig till en bedömning av hur den ser påsituationen i de etniska konfliktområden som liggerutanför den egentliga krigszonen i det fornaJugoslavien, och vad detta skall få för konsekvenserför de många asylsökande från detta område somredan finns i vårt land.Anf. 130 ():Herr talman! Vi lever i en värld som verkar habrutit upp från en tillfällig vila. Det är inte baramänniskor utan också nationer som söker nyagemenskaper, och rörligheten är mycket stor.Sverige söker kontakt med övriga genomett närmande till EG, och människor ute i ,och på andra håll i världen, söker kontakt medSverige. Det sker genom att de söker sig hit somflyktingar, eller på annat sätt, via den folkvandringsom nu sker över stora delar av världen.När det gäller närmande till EG har viförstått att processen inte får gå för fort. Vi har lärtav nej till , och av denallmänna tvekan som råder ute i , attförändringen måste ske i en takt som kanaccepteras och absorberas av folken i Europa.Likaså måste en betydande kunskapsförmedlingske om vad EG är och vad ett medlemskap innebär.Blir takten för hög, förändringen för stor, ellersaknas den rätta kunskapen, upplevs förändringensom ett hot -- ett hot som kommer att resultera i ettnej från svenska folket. Det vet vi.Flyktinginvandringen är en annan process som i dagpå ett mycket påtagligt sätt påverkar oss. Vi har pågrund av oroshärdar på nära håll fått en snabbökning. Det finns i världen uppskattningsvis34 miljoner flyktingar, varav hälften är på flyktutanför det egna landets gränser. Det är fyra gångerSveriges befolkning. Alla kommer inte hit, även omdet ibland framstår så av debatten.Om vi antar att 30 000 får stanna i ,dvs. 300 000 eller 3 00000 , servi att ''dom där'' knappast kan ta över vårt land. Vivet också att vi nu har en topp på grund av det somhänder i . Vi vet dessutom att den storamajoriteten av alla asylsökande är skötsamma.Men det räcker inte att vi kan konstatera att det ärså. Det mångkulturella inslag som tidigareförknippades med förorter som börjar nu blivanligt på många håll i landet. Det lär finnas orterdär flyktinginvandrare och asylsökande stårför mer än hälften av befolkningsunderlaget. Detfinns med andra ord en risk för att vi får ettMaastricht-nej även på detta område.Herr talman! Vi har löst hanteringen av EG-integrationen genom tillsättande av en EG-minister. Vi har ett speciellt utskott som berederEES-propositionen, och staten anslår 100 miljonerunder i folkbildningssyfte. Vi förstår och harlärt, inte minst från de signaler som kommer, attmänniskors oro måste tas på allvar.Också flyktingpolitiken skulle behöva ett ''EG-paket'' med lösningar. Min uppfattning, herrtalman, är nämligen den att den mängdasylsökande och den flyktinginvandring vi nu harkommer att påverka gemene manmer än vad ett och ett EG-medlemskapkommer att göra. Oron och tvekan från svenskafolket måste därför även i detta fall tas på stortallvar.Att ta flyktingfrågan på allvar är inte detsammasom att vara mot en flyktinginvandring till ,lika litet som att den som försöker att informera omEG skulle vara mot EG.I den här debatten har det förts fram detaljeradeoch tekniska lösningar på hur vi skall hanteraflyktingfrågan, detaljer som ni som dagligenarbetar med frågorna kan bättre än jag. Självbegränsar jag mig till att tala litet grand omAndersson, och , vilka jagtycker att vi nu bör ägna litet mer tid ochuppmärksamhet. Vad säger vi egentligen tillAndersson som har tröttnat och skaffat egentvättmaskin eller till med syaffären somtycker att det försvinner litet för många varor? Detmåste finnas något mer att säga än ''släng ut dom''eller ''ring till polisen så löser det sig''.Vi som värdesätter ett mångkulturellt samhälle ochförfäktar människors lika värde vill också värna omatt de som kommer hit kan känna sig välkomna ochatt vi har en effektiv och kompetent handläggning.Svenska folket skall ges möjlighet att få perspektivpå den folkvandring som sker runt om i världen.Vi skall ha möjlighet att sätta in detta i ettsammanhang där vi inte har förringat vårt svenskakulturarv och vår, om än efter bank- ochfastighetsaffärer kantstötta, rättsuppfattning. Detkräver ett stort mått av fortbildning och dialog medsvenska folket av samma slag som i den EG-utbildning som sätts i sjön. När det gäller EG-informationen har det delats ut ,men det finns över 500 ansökningar på totalt 300miljoner kronor. Det visar att det finns en potentialsom kan tas till vara även i dessa sammanhang.Herr talman! Som 40-talist, från de storaefterkrigskullarna, är jag personligen mycketmedveten om, att när jag blir gammal är dettroligen Abdullans son och Kaminskys dotter somkommer att ta hand om mig. Jag vill att dessamänniskor skall välkomnas hit på ett värdigt sätt.Det gör vi bäst genom att vi som politiker lyssnartill svenska folkets oro och är beredda att sätta inextraordinära åtgärder för att hantera enkomplicerad situation. Om inte, ja då återstår baraförenklade och fördomsfulla lösningar -- lösningarsom blir allt annat än människovärdiga.Anf. 131 HANS ():Herr talman! Vid hållnamöte i behandlades ingående den akutaflyktingsituationen i det . Detkonstaterades att antalet flyktingar vida överstigertvå miljoner, varav en fjärdedel befinner sig utanförlandets gränser. 600 000 av dem är barn. Detberäknas att 400 000 människor riskerar att gåunder i den förestående vintern.Som talesman i debatten inför framförde jag förslaget att densociala utvecklingsfondens medel skulle tas ianspråk för att rädda liv bland flyktingarna. Fondenkan enligt sina statuter även användas förflyktinghjälp, bl.a. till iordningsställande avbostäder. Fonden bildades för att hjälpa till attlösa hemlösas och flyktingars problem. Kapitalethar ökats sexfaldigt till över en kvartsmiljard ecu.Frågan är brådskande och kommer att behandlaspå det förestående mötet medEuroparådets ministerkommitté. Jag föreslår attregeringen noga studerar de möjligheter som finnsvia fonden, att regeringen verkar för ett positivtställningstagande i ministerkommittén samt attSverige för egen del och tillsammans med andraintresserade länder genomför möjligaflyktingprojekt via fonden. Det fordras vissa egnainsatser för att medel ur fonden skall kunna tas ianspråk. Det skulle vara intressant att höra BirgitFriggebos kommentar till detta förslag, som vannen bred anslutning på möte.Herr talman! anordnades storaopinionsmöten och demonstrationer motfrämlingsfientlighet och rasism över hela landet.Nu har vinden mojnat, inte därför attfrämlingsfientligheten och rasfördomarna ärmindre farliga eller mindre omfattande. Attentatmot flyktingförläggningar och andra våldsdåd motflyktingar och invandrare förekommer av allt attdöma i samma utsträckning som tidigare.Missaktning mot hela folkgrupper, främstkosovoalbaner, uttrycks inte bara avfrämlingsfientliga och rasistiska grupper, utanockså av politiker och myndighetspersoner. Detvore värdefullt om invandrarministern gjordeett uttalande i den frågan. Invandrar- ochflyktingproblemen är så allvarliga ochsvårbemästrade i och på det internationellaplanet att det är nödvändigt att söka uppnå bredalösningar och uppgörelser.Den tidigare breda uppslutningen motfrämlingsfientlighet och rasism borde kunnafullföljas genom praktiska och konkreta åtgärderför en solidarisk, human och realistisk flykting- ochinvandrarpolitik.Det behövs en helhetsbedömning, konstruktiva ochrealistiska åtgärder som inte bara på kort sikt, utanockså i ett längre perspektiv, slår vakt omoförytterliga demokratiska och humanitäraintressen. Våra internationellakonventionsåtaganden och -- jag vill understrykadet -- måste vara grunden för vårflyktingpolitik. Flyktingkommissarien har sagt sinmening om viseringar. De får bara användas i unikaundantagsfall. Det måste vara helt uteslutet att gåin på vägen och köpa ut flyktingar som LarsMoquists parti har föreslagit. Det strider mot allarättfärdiga principer.För att beivra främlingshat och rasism behövs detmycket bättre undervisning än den vi har i dag.Massmedias ansvar måste starkt inskärpas. Detkrävs också att vi mer effektivt kan bekämpa demissförhållanden i samhället som ytterst ärgrogrunden till rasism och främlingsfientlighet,nämligen arbetslöshet, fattigdom, utslagning ochisolering.FN:s konvention mot rasism sätter målet högt. Denförpliktigar oss inte bara att fördöma, utan ocksåatt avskaffa alla former av rasdiskriminering. Detgäller både den som bedrivs enskilt och iorganiserade former. Därför behövs det enskärpning av lagstiftningen. ladeförre JK Hans Stark fram ett välkommet lagförslagmot etnisk diskriminering i arbetslivet. Det ärnågot som jag länge förespråkat.