prot · GG0935 · 1992-12-01 00:00:00 — Om dessa sitter i en cockpitoch talar med varandra, kan man tänka sig att deinte har full uppmärksamhet på det arbete de ärsatta att göra. Det är just detta jag vill påpeka förministern, så att inte vi politiker till slut får skuldenom det skulle ske något helt tokigt, och inte allavarit uppmärksamma på detta. Det är därför jaghar tagit upp detta ärende.Anf. 198 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag förstår vad ärute efter. Vad gäller hanteringen av personalen isamband med den omstrukturering som sker tillföljd av denna affär, förutsätter jag givetvis att SASledning, i likhet med alla andra företag, följergällande rätt.Det finns en mycket detaljerad arbetsrättsliglagstiftning. Den gäller som grund för deförhandlingar som förs. Jag har all anledning atthoppas att de också skall ge till resultat enuppgörelse som parterna upplever som balanseradoch att detta leder till en överenskommelse.Anf. 199 (nyd):Herr talman! Jag tackar för detta.Inom övriga personalkategorier, dvs. alla andrautom piloter, har man delat upp det på 60/40, dvs.en övertalighet hos Linjeflyg och 40 %hos SAS. Men bland piloterna vill man inte göra så.Där vill nämligen SAS piloter bli så att säga''supreme'', och man vill att Linjeflygspiloternaskall dra av på sin tjänstgöringstid så att dealltid skall komma sist på seniorlistan.Ser man på tabellerna över hur SAS vill fördela detoch hur Linjeflyg vill fördela det, visar det sig attSAS egentligen vill ta all rationalisering påLinjeflyg. Det är litet synd om våra piloter. Det varvisst ett hjul som inte fälldes in på ett plan vidRonne, tror jag det var. Att man klarade densituationen berodde naturligtvis på att det varskickliga piloter. Jag tycker att vi har duktigapiloter i Linjeflyg, och de skall inte behandlas somett B-lag.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1992/93:232 omanonymiteten och nya tjänsterAnf. 200 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migom regeringen avser att vidta åtgärder så attanonymiteten kan skyddas i planeradetjänster med display-telefoner.Den tjänst som jag antar att på innebär att den som blir uppringd på endisplay-telefon i vissa fall kan se från vilkettelefonnummer den uppringande ringer. För atttjänsten skall fungera krävs att både denuppringande och den som blir uppringd är anslutnatill har informerat mig om att verketplanerar att införa den aktuella tjänsten undervåren 1993. Enligt verket kommer det att finnasmöjlighet för den abonnent som inte vill få sitttelefonnummer presenterat på mottagarensdisplay-telefon att spärra sitt abonnemang motdetta. Arbetet med att utforma tjänsten pågår förnärvarande. har i detta arbete för avsiktatt följa den reglering som finns på området.Inom pågår arbete med att ta fram enrekommendation om skydd för personuppgifterinom telekommunikationsområdet. Irekommendationen behandlas bl.a. denna fråga.Också EG arbetar med frågan. Regeringenkommer att verka för att följer deinternationella överenskommelserna på området.Anf. 201 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Frågan var föranledd av en annons från Televerketdär man sade att av 91 000 tillfrågade vill vetavem som ringer innan de svarar. Denna annonsoroade mig naturligtvis, med tanke på att jag vet attdet finns minoriteter som vill varahundraprocentigt säkra på anonymiteten när deringer upp. De gäller bl.a. dem som ringer tilljourhavande präst, jourhavande psykiater, m.fl.De jourhavande funktionerna kan naturligtvisavböja den här tjänsten från . Menallmänheten behöver också tydligt informeras omatt anonymitetsskyddet är hundraprocentigt när detgäller dessa resurser. Ett sätt är att reservera90 000-serien för den här typen av samtal och att dåinformera om att det är fråga om en fullständiganonymitet. Vi har här tidigare diskuteratavgiftsbeläggningen och att dessa linjer skulle varagratis för den uppringande.Det känns mycket bra att ha fått detta svar. När detgäller det internationella arbetet i ochEG vill jag fråga: Har vi några möjligheter att intebara följa frågan utan också påverka vad somhänder? tror jag att man internationellt ärmycket känslig för detta med sekretesskydd. Mendet vore bra om också kunde påverka.Anf. 202 Kommunikationsminister ():Herr talman! Till att börja med vill jag säga attTeleverket kommer att informera om möjlighetenatt spärra sitt abonnemang som infördenna tjänst. Man kommer att gå ut till allaabonnenter och tala om hur detta går till.När det sedan gäller det internationella arbetet harSverige utomordentligt goda möjligheter attpåverka . Det är bra att finnas medsom medlem i EG, vilket vi ofta upprepar när vidiskuterar medlemskap i , eftersomman då har möjlighet att påverka. Jag tror att detgäller också i detta sammanhang.Oaktat detta är jag övertygad om att man när detgäller de telefonnummer som är aktuella för dessajourhavande funktioner säkerligen kommer attöverväga huruvida man skall avstå från en display-funktion. Den möjligheten finns naturligtvis alltidom man vet att huvudparten av dem som ringer uppskulle uppleva det som en belastning att vid enuppringning bli känd just genom denna display-funktion.Anf. 203 ():Herr talman! Jag är övertygad om att man hos dessajourhavande funktioner inget hellre vill än attsprida den informationen. Jag tror att det voreenklast om man hade en särskild nummerserie fördetta ändamål, så att allmänheten ärhundraprocentigt säker på att anonymiteten ärskyddad.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1992/93:257 om Sallabanan,m.m.Anf. 204 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jag ärberedd att ta något initiativ för att skynda påöppnandet av Sallabanan och byggandet av enomaxlingsstation i Haparanda.Sallabanan är en järnvägsförbindelse mellanFinland och på . I dagsaknas en del av banan mellan den finska och ryskagränsen. Jag ser Sallabanan som en angelägenhetfrämst för och . Ur ochmin synvinkel är det i första hand Haparandabanansom är intressant. Den banan är en länsjärnväg, ochenligt det trafikpolitiska beslut som riksdagenfattade 1988 är investeringar i länsbanor en frågaför inom berört län. iLuleå har begärt att banan skall föras över tillstomnätet. Detta ärende bereds av Banverketinnan regeringen kan ta ställning. Jag förväntar migett besked från inom en snar framtid.Beträffande den andra fråga som harställt, vill jag erinra om att jag den 5 november 1992besvarade en motsvarande fråga i en interpellationav . Jag kan inte ge någraandra besked till än vad jag gav tillSten-Ove . Enligt mitt sätt att se är enomaxlingsstation av betydelse för trafikrörelsen.En sådan station innebär att SJ slipper ettomlastningsförfarande, och därmed förenklasgränsövergången. Eftersom SJ har givits frihet attsjälvt investera i stationer och dylika anläggningar,blir frågan om en omaxlingsstation en fråga för SJ.Anf. 205 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret.Den internationalism och de visioner som präglarvåra ministrars svar i fråga om EG saknas i hög gradnär det gäller utvecklingen på . Vi ärnu i det läget att seminarier och konferenser om hurutvecklingen i denna region skall kunna bli bättreframöver avlöser varandra.Den norske utrikesministern tagit initiativ till en konferens som kommer attäga rum i . Man skall där försökafå samarbetet på att övergå till enmer aktiv fas, och det kan där tänkas attkommunikationsministrarna tar ettinitiativ till ett samarbete.De problem vi har när det gäller kommunikation påNordkalotten måste nämligen lösas gemensamt avde fyra länder som berörs. Jag hade kanske hoppatspå en signal om att även den svenskekommunikationsministern var beredd att ta någotslags initiativ, men jag har tyvärr inte kunnat senågon sådan i det här svaret.Anf. 206 Kommunikationsminister ():Herr talman! har inga planer på att satsanågra pengar på infrastruktur inom EG-länderna.Snarare är det tvärtom så, att vi genommedlemskap i kan se fram emot möjligheten attfå bidrag till olika regionalpolitiska åtgärderframöver.Inom EG finns en arbetsgrupp för konventionelljärnväg, som drar upp planerna på ett järnvägsnätför s.k. konventionella tåg, dvs. inte för dehöghastighetståg som finns. Till den här gruppenhar inbjudits att vara med, och som en deli arbetsmaterialet har redovisat just dennaSallabana som en s.k. missing link.Jag kan berätta för att stödjerdetta. Vi ser det som en mycket positiv satsning förframtiden att denna Sallabana kommer till stånd.Vi tror nämligen påKommunikationsdepartementet att trafiken påNordkalotten har en stor potential och att detbetyder mycket för den fortsatta trafikutvecklingenatt vi också åstadkommer goda förbindelser norrut.I det sammanhanget spelar Haparandabanan roll. När den dag kommer då trafiken börjaröka är jag övertygad om att de investeringar sombehövs för att svälja den trafiken också kommer attkunna genomföras.Anf. 207 ():Herr talman! Jag får tacka för den kommentaren.En utveckling av det här området i norra absolut nödvändig, av solidaritetsskäl ochkanske också för att försöka undvika spänningarmellan befolkningarna i den delen av världen. IRyssland finns egentligen stora resurser. Detfinns tillgångar på fosfat, koppar, aluminium,apatit, järnmalm och en mängd värdefullaindustrimineraler, för att inte tala omskogstillgångarna. I Arkhangelskområdet finnsgas, olja och en betydande skogsindustri. Man ärdessutom i den här delen av världen ganska bra pårymdteknik.Det fordras därför en aktivitet från samtliganordiska regeringar för att vi skall få det här utbytettill stånd. Det förekommer aktivitet frånAustralien och andra delar av världen i det härområdet, och det gäller för de svenska, norska ochfinska regeringarna att hänga med och verkligen tainitiativ.Anf. 208 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kan berätta för attutöver de aktiviteter som redan har förekommit,kommer det , närmarebestämt , att hållas ettutrikesministermöte i . Jag är övertygadom att de här frågorna kommer att aktualiseras dåoch att de kommer att aktualiseras sedan. Detta ärnämligen ett framtidsområde, som kommer att hastor betydelse för hela den här delen av vårvärldsdel.Anf. 209 ():Herr talman! Detta utrikesministermöte nämndejag inledningsvis. Låt mig formulera min fråga såhär: Om den norska eller den finskakommunikationsministern tar initiativ kring detta,då finns det väl ändå inga hinder för att den svenskaregeringen ställer upp på ett sådant möte för attdiskutera de här frågorna?Anf. 210 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag får uppfatta det sista som enretorisk fråga. Vi har allt intresse av att stödjautvecklingen på Nordkalotten.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1992/93:250 omstudentbostäderAnf. 211 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag vidtagit, i samband med utökningen avantalet högskoleplatser , för attunderlätta berörda kommuners bostadsplaneringför studenter.Bostäder såväl för svenska studenter som förutländska gäststuderande är en fråga förkommunerna, som har ansvar för att alla som boroch vistas i kommunen har en ändamålsenligbostad. Enligt bostadsförsörjningslagen skallkommunen fortlöpande bedrivabostadsförsörjningsplanering.Jag är väl medveten om att bostadssituationen förstudenterna är otillfredsställande på flerahögskoleorter. I den snabbenkät ombostadssituationen för somgjorts av framgåratt kötiden till en studentbostad för nyantagnastudenter kan vara upp till på vissahögskoleorter. Situationen på andra orter ärbetydligt bättre, från ingen kötid alls till någonmånad.Av SFS redovisning framgår också attstudentkårerna vid universitet och högskolor självagör en värdefull insats för att hjälpa nyantagnastudenter att få en bostad på ett alternativt sätt,t.ex. genom förmedling av andrahandsbostäder.Den utbyggnad som skett av antalethögskoleplatser har påskyndats avdet rådande konjunkturella läget. Platser som varplanerade för en treårsperiod har tidigarelagts.Fördelningen av platser har skett i samråd meduniversitet och högskolor.Min förhoppning är att kommunerna, som tidigareanmält stort intresse för en fortsatt utbyggnad av''sin'' högskola, skall kunna förbättra studenternasbostadsmöjligheter i samma takt som utbyggnadenav högskolan sker.Anf. 212 ():Herr talman! Jag ber att få tackautbildningsministern för svaret. Jag delarutbildningsministerns uppfattning att det ärkommunerna som har ansvaret förbostadsförsörjningen, men omutbildningsministern ser på det här problemet urkommunal synvinkel tror jag attutbildningsministern får ökad förståelse förkommunernas svårigheter ur planeringssynpunkt.Den tidigare socialdemokratiska regeringen var juinte särskilt intresserad av att bygga uthögskoleutbildningen. Dåvarandeutbildningsminister sade i dennalokal : ''Expansionen avhögskoleutbildningen kommersannolikt att vara begränsad. ''ändrade som bekant densocialdemokratiska regeringens förslag ochbeslutade om ytterligare 5 000platser fr.o.m.höstterminen 1991.Den nuvarande regeringen har ett program för enkraftig utökning av antalet nybörjarplatser. Detglädjer mig, eftersom jag vet att inte harlegat särskilt bra till i statistiken när det gällerhögskoleutbildning, utan vi har helt enkelt legatganska långt ner i statistiken.Att ordna bostäder till alla nybörjare ställeremellertid kommunerna inför stora svårigheter. Jaghar den bestämda uppfattningen att kommunernagärna ställer upp, men man kräver förutsättningarför en mer långsiktig planering, och jag menar attUtbildningsdepartementet, regeringen ochriksdagen måste hjälpa till med det.Delar utbildningsministern min uppfattning att detär önskvärt med en mer långsiktig planering?Anf. 213 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är givet att jag delar BirgerAnderssons uppfattning i den frågan.För att gå tillbaka till historien: Detär ett korrekt och viktigt uttalande attSocialdemokraterna varointresserade av att bygga ut den högreutbildningen. Där, herr talman, ligger självaorsaken till att vi nu hamnar i sådana svårigheteroch att vi av olika skäl, inte minst med tanke på vårinternationella konkurrensförmåga, inser att denhögre utbildningen måste få en större volym. Dåstår vi där, med behov av utbyggnad men utantillräckligt många kompetenta lärare och -- inteminst -- utan tillräckligt många studentbostäder.Vad regeringen har gjort är att vi har givit till kännavår ambition att öka antalet studieplatser till ennivå som ligger åtminstone ett stycke över den därvi befinner oss. Det innebär enexceptionellt snabb ökning på i runda tal 50 000 nyastudenter när ökningen är fullt genomförd om fyrafem år.Detta ställer också kommunerna införexceptionella svårigheter. Min önskan är attkommunerna tar ad notam den planeringshorisontsom vi har lagt fast. Vi skall göra vad vi kan för attså snabbt som möjligt ge tillräckliga besked om hurde planerade nya platserna skall falla ut på resp.högskoleorter. Det är vad vi kan göra för attuppfylla vår del av ansvaret.Anf. 214 ():Herr talman! Jag har tillgång till den enkät somutbildningsministern redovisar i sitt svar. Det äralltså som harsammanställt enkäten. Som utbildningsministernsäger i sitt svar varierar kötiden mellanhögskoleorterna. Längst kötid har ochUmeå, men även , , ochGöteborg uppvisar relativt långa kötider. Detinnebär med andra ord att det förekommer storavariationer i möjligheterna för studenter på olikahögskoleorter att få tillgång till brastudentbostäder.Kommer utbildningsministern att ta medbostadssituationen på högskoleorterna ibedömningen vid utläggningen av nyahögskoleplatser?Anf. 215 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag har tidigare i ett frågesvar sagt attden typen av bedömningar måste vara en avingredienserna när det gäller att bedöma var nyahögskoleplatser lämpligen bör förläggas.Det skall i ärlighetens namn sägas att det finns ettpar andra ingredienser också. Tillgång påkvalificerade lärare för att kunna erbjuda enfullgod utbildning är den avgörandeförutsättningen. En annan förutsättning närhögskoleplatser läggs ut, är naturligtvis denefterfrågan på platser som finns vid resp. högskola.Efterfrågan är ett slags mått på hur studenternavärderar utbildningen vid de olika högskolorna.Därtill kommer, och det ger jag i, även en bedömning av hur väl kommunernalyckas möta de krav studenterna ställer på hyggligabostäder.Anf. 216 ():Herr talman! Jag vill avsluta med att säga att jagtror att alla kommuner som har högskolor är välmedvetna om att de har ansvaret förbostadsförsörjningen. Jag är också helt övertygadom att kommunerna är beredda att göra en storinsats för att ta sitt ansvar för att lösabostadsproblemen för studenterna. Men det ärockså viktigt att ,regeringen och underlättar denlångsiktiga planeringen för berörda kommuner.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Svar på fråga 1992/93:256 omlöntagarfondsmedel till forskningAnf. 217 Utbildningsminister ():Herr talman! har ställt en fråga tillmig om användning av löntagarfondsmedel tillolika ändamål inom medicinsk forskning.Propositionen 1991/92:92 om utskiftning avlöntagarfondernas tillgångar m.m. togs avriksdagen . Enligt denna proposition skalllöntagarfondsmedel till forskning bl.a. användas tillmedicinsk forskning. Överväganden pågår inomregeringen om hur medlen skall användas. Detgäller dels till vilken forskning som stödet skall ges,dels hur stödgivningen skall administreras. Samrådi frågan skall även ske med den socialdemokratiskaoppositionen. Regeringen avser att senare lägga enproposition i ärendet på bord.Herr talman! Jag vill i detta sammanhang påminnaom att det redan i bilaga nr 2 till proposition1991/92:92 betonades att de frigjorda medlen skullekomplettera den traditionellaforskningsfinansieringen. Stöden avses ''ibetydande utsträckning koncentreras till kraftfullainsatser inom ett begränsat antal områden''.Också den medicinska forskning som skall kunna fåstöd via löntagarfondsmedel, skall uppfylla sådanakrav. Jag vill för min del understryka det väsentligai att den medicinska forskningen i vårt land gesgoda utvecklingsmöjligheter. Det är av betydelsesåväl för människors hälsa som för den medicinskaoch farmaceutiska industrins konkurrenskraft.I fråga om den närmare inriktningen av deforskningsprojekt som löntagarfondsmedlen skallanvändas till, vill jag understryka attvetenskapssamhällets bedömningar måste tillåtasväga utomordentligt tungt.Anf. 218 ():Herr talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret. Vi har ju diskuterat och debatterat den härfrågan tidigare. Det är trevligt att fortsätta med det,även om det bara är vi två som är kvar sent påkvällen.Jag undrar om utbildningsministern skulle kunnasäga något om i vilka former vetenskapssamhälletskall få framföra sina bedömningar. Det är den enafrågan.Den andra frågan gäller att detta i betydandeutsträckning skall koncentreras till ett begränsatantal områden. Kan utbildningministern tänka sigatt de områden som ligger närasamhällsvetenskaperna uppfyller detta krav?Låt mig ta upp en tredje fråga. Den gäller dentraditionella forskningsfinansieringen. Jag hoppasatt det inte innebär att det bara är traditionellaområden som skall tillgodoses.Anf. 219 Utbildningsminister ():Herr talman! Låt mig börja med fråga, nämligen i vilka formervetenskapssamhället skall få ge sina synpunkter tillkänna. Ett första svar på frågan är att de i ettinledande varv redan har gjort det, genom svar påde frågor som regeringen ochUtbildningsdepartementet ställt till bl.a.universitet, högskolor och forskningsråd.Efter det att har fattat sina övergripandebeslut vore det lämpligt att vetenskapssamhället,möjligen tillsammans med de delar som vetter motindustrin på relevanta områden, får betydandemöjligheter att fatta besluten själva. Jag drar migdistinkt för att i alltför hög utsträckning låtapolitiska beslut vägleda forskningsinsatser. Detenda man vet om sådana beslut är att de alltid blirfelaktiga.På den andra frågan, nämligen om den medicinskaforskning som vetter åt samhällsvetenskapernaskulle kunna tänkas ingå i de prioriteringar somriksdagen kan komma att göra, är mitt svarobetingat ja. Om finner att detta ärrimligt, tror jag att det finns sektorer inom dettaområde som kan vara nyttiga och värdefulla attspendera ytterligare forskningsinsatser på.När det gäller den tredje frågan om de traditionellaforskningfinansieringsformer som vi använder fördagens forskningsinsatser, tror jag att de behöverkompletteras med nytänkande.Det är själva idén med löntagarfondsforskningenfrån min utgångspunkt. Vi skall inte göra sammasak eller nästan samma sak en gång till. Vi skallanvända denna unika resurs -- tillkommen avolyckliga skäl, men när den nu ändå är här -- tillforskningens förfogande för att åstadkomma ettnytänkande inom hela forskningssamhället.Anf. 220 ():Herr talman! Jag delar helt utbildningsministernsuppfattning dels om politisk styrning, dels om attdet inte bara skall omfatta traditionella områden.Vi måste vara medvetna om att det finns en visströghet även i forskarsamhället. Jag har levt i detsamhället. Nya områden har svårare att blitillgodosedda även vid prioriteringar avforskarsamhället. Det är ett dilemma för oss. Jagdelar uppfattningen att det inte skall vara enpolitisk styrning.Samtidigt måste man vid dessa ställningstagandenbeakta om forskningsområdet är viktigt ochangeläget. Man bör också försöka beakta varinsatserna gör mest nytta. De brukar göra mestnytta inom områden som är sämre tillgodosedda,dvs. ofta nya områden där vi har fått ettgenombrott. Sedan gäller det att följa upp det.Anf. 221 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag delar helt av de dilemman vi står inför. Även omvåra forskningsfinansieringsmetoder har visat siggagneliga i åtskilliga hänseenden, är det som JerzyEinhorn påpekar. De har också haft ett drag avtröghet och stelhet i sig. Det har inte minst visat sigsvårt för unga mycket lovande forskare att ta sigigenom den mur av kompetens, erfarenhet, ålderoch visdom som normalt befolkar definansieringsorgan som -- jag understryker detta --trots allt har gjort oss så mycket nytta.Min utgångspunkt är att, efter det att hargivit de allmänna riktlinjerna för hurlöntagarfondspengarna skall användas sektorsvis,ägna betydande möda åt att rätt sammansätta delednings- och distributionsorgan som skall fatta deslutgiltiga besluten. Det är min övertygelse att detär där som nyckeln till framgång för deforskningsprioriteringar som vi skall göra de factoligger.Anf. 222 ():Herr talman! Jag är tacksam för att jag fickframföra dessa synpunkter. Jag är övertygad om attutbildningsministern kommer att tänka på detta,liksom på allt annat som har framkommit under denlivliga debatten om löntagarfonderna.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1992/93:45Till riksdagenSten-Ove har ställt en interpellation tillmig om körkort för snöskoter m.m.Interpellanten och jag har inte kunnat finna en tidför interpellationens besvarande inom den aktuellafyraveckorsfristen på grund av andra engagemang.Vi har därför tillsammans med kammarkanslietträffat en överenskommelse om att jag skall svarapå interpellationen i januari 1993.Stockholm den 25 november 1992Görel Thurdin38 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1992/93:Sf14--Sf17 till socialförsäkringsutskottet1992/93:K22 och K23 till konstitutionsutskottet39 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:139 Olovligt bortförande och andraövergrepp mot barn1992/93:148 Enskild egendom genomförmånstagarförordnandeMotionernamed anledning av prop. 1992/93:124 Skatt pådieselolja m.m.1992/93:Sk11 av m.fl. (nyd)1992/93:Sk12 av ()1992/93:Sk13 av (nyd)1992/93:Sk14 av och ()1992/93:Sk15 av ()1992/93:Sk16 av (-)1992/93:Sk17 av ()med anledning av prop.