prot · GF0995 · 1992-04-09 00:00:00 — Beklagligtvis har Sverigedock i för stor utsträckning på kulturens områdeframstått som litet och runt med gränserna intesärskilt långt från centrum på en stor stad i östraMälardalen.Nu gäller detta tack och lov bara den lilla del avkulturen som styrs av statliga anslag och regler.Kultur skapas inte genom majoritetsbeslut idemokratiska församlingar. Den skapas ofta trotsden begränsning som politiska församlingar ochmyndigheter kan ge upphov till.Det finns emellertid även en mycket betydelsefulldel av vår kultur, kulturarvet med kultur ochtidsdokumentation, som är och skall förbli vårtgemensamma ansvar. Förutom vår allmännapolitiska uppgift att skapa förutsättningar för ettfritt och positivt samhälls- , debatt- ochkulturklimat är detta kanske kulturpolitikens mestansvarsfulla del.Genom det alltför snäva betraktelsesätt som jaginledningsvis antydde har t.ex. på museernasområde flera nationella ansvarsuppgifter kommitatt falla vid sidan om, eftersom de inte ansettsrymmas inom de statliga museernas ramar. Detfinns, framför allt i och , men ävenannorstädes i , t.ex. vid universiteten,institutioner som med ett nationellt uppdrag hadekunnat rädda delar av kulturarvet som går ellerhar gått förlorade.Fru talman! Som en del av tillkännagivandetrörande en utredning om kulturpolitiken ingår dettillkännagivande som jag i motion Kr240 har tagitupp. I stort sett hela motionstexten citerasuppdelad i ett par avsnitt. Jag kan alltså inte varaannat än nöjd med utskottets behandling av minmotion, och jag har därför bara att yrka bifall tillhemställan i kulturutskottets betänkanden.Det hade varit intressant att diskutera en del merprincipiella frågor på kulturens område. Meneftersom det var något som jag ägnade mig åt vidden allmänpolitiska debatten skall jag,med tanke på den sena timmen, avstå.Jag skall emellertid erkänna att det finns mycket idet som har sagts i debatten som kunde halockat mig till ytterligare ganska omfattandekommentarer. Jag skall dock göra bara någrarandanmärkningar.Det har förts en diskussion om en bibliotekslag.Det kunde ha funnits skäl att diskutera denerfarenhet som man har i bl.a. avinförandet av en sådan lag. Det blev mycket riktigten lag där en miniminivå angavs, och det var flerakommuner som sänkte sin standard till dennaminiminivå.Regioncentrumens betydelse har nämnts. Änstörre kommer de att bli i det nya av regionernadominerade . Det har också talats ombidragen till dessa centrum. Personligen skulle jagföredra att vi använde begreppet kulturinvestering,eftersom det är detta det rör sig om, en investeringi en infrastrukturell faktor som gör regionenkomplett och skapar stora mervärden, estetiska,etiska och ekonomiska. Den kommandeutredningen kan rätt utförd ge en bra vägledning idetta sammanhang. De synpunkter som denmoderata utskottsgruppen i sitt särskilda yttrandeanför utgör därvidlag ett gott ord på vägen.Det är inte bara det sagda som är intressant. Jagkan också notera att de institutioner som tillskapasför att sprida kulturen, och som Europarådetsexperter ironiskt påpekade ligger i , harinte alls diskuterats. Det gäller Rikskonserter,, Riksutställningar och ävenriksantikvarieämbetet. Jag ser fram emot att dessa,om inte förr så åtminstone när utredningen såsmåningom läggs fram, kommer att debatteras ochskärskådas rejält här. Till dess kan vi notera att detsom förenar kulturpolitiker ofta är ett starktgemensamt intresse för kulturen, kanske mer änkulturpolitiken.Låt oss därför, trots meningsskiljaktigheter,gemensamt fortsätta att debattera och verka för detsom gör att vår tillvaro inte bara är en fråga omöverlevnad utan också om att leva.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är synd att LennartFridén inte vill delge kammaren sina synpunkter ochfunderingar kring kulturfrågorna. Jag tror att dethade varit spännande och viktigt för oss att ta del avdem. Det som sade om bibliotekenoch förebilden från tror jag hade varit braåtminstone för partikamarater atthöra. Jag ser fram emot att på egenhand sprider dessa kunskaper vidare i framför alltden moderata gruppen. Då kanske vi kan få litetordning och hyfs på biblioteksfrågan framöver.Jag vill också tala om att jag är glad att höra attLennart ser kulturen som en investering ochinte som en kostnad. Jag hoppas att också detkommer att sprida sig som ringar kring en sten ivattnet i den moderata gruppen.Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag kan konstatera att om jag skallsprida information om effekterna av detta, kommerdet inte att ge fler röster för att vi skall ha enbibliotekslag i , inte med det utfall som manfick i Danmark.För att spara kammarens och även ElisabethPerssons tid kan jag bara hänvisa till protokolletfrån den allmänpolitiska debatten, där jag i ettganska långt anförande redovisade min kultursyn.Anf. 103 (nyd):Fru talman! Rubriken på mitt anförande lyder: Låtoss behålla länsmuseerna som fria och självständigakulturinstitutioner.Ny demokrati lämnade under några timmarkammaren och gav sig ut i verkligheten. Vi for medbuss till och Radio Nova och gjorde därtillsammans med många tillströmmande enmanifestation för yttrandefriheten och det friaordet.Friheten är en av grundstenarna i demokratin.Därför vill vi, och jag förmodar att det gäller allaledamöter i kammaren, att kulturinstitutionernaskall vara fria, självständiga och opinionsbildande.Nu är emellertid länsmuseernas frihet hotad avmomsregler och av den kommunalekonomiskakommitténs betänkande.Vi har väckt två motioner där dessa faror påtalas.Jag skall efter kulturministerns glädjande beskedom att de riktade statsbidragen till länsmuseernaskall bevaras enbart tala om innehållet i motionSk673, som delvis behandlas av kulturutskottet. Avdenna motion framgår att de olika momsregler sominförandet av skattereformen innebar för landsting,kommuner och länsmuseer/stiftelser leder till atthuvudmännen, i första hand landstingen, försökergöra länsmuseerna till avdelningar i landstingen föratt på det sättet kunna ge mindre anslag.Landsting och kommuner är nämligenmomsbefriade. I länsmuseerna däremot belastarmomsen verksamheten som en kostnad. Genom attgöra till en landstingsavdelning sparhuvudmannen, , flera hundra tusenkronor. För exempelvis i Södermanlandinnebär det 1 milj.kr. lägre anslagskostnad förmuseet.Konsekvensen av detta blir att många länsmuseerkommer att förlora sin status som självständiga ochfria kulturinstitutioner. Jag har själv sett attpolitisering och ökad byråkrati är något som manfår på köpet.Vi i Ny demokrati hävdar att oförutseddaskatteeffekter måste rättas till, och det väsentliga äratt länsmuseerna förblir fria.Jag har förstått att dessa propåer har överlämnatstill utredningen om vissa mervärdesskattefrågor.Denna utredning fick sina direktiv , ochdet finns således gott hopp om att länsmuseernaförblir självständiga och fria.Jag hade hoppats att kulturministern skulle varahär tills kulturdebatten hade avslutats, eftersom jaggärna hade velat fråga henne om det fanns någraytterligare besked att ge om länsmuseerna i dennafråga. Jag hade också velat fråga henne hur hon serpå huvudmannaskapet för länsmuseerna.Anf. 104 ():Fru talman! Det är med glädje jag konstaterar attkulturutskottet föreslår att en parlamentariskutredning om kulturpolitiken tillsätts. Det ärnödvändigt att vi får en reell bedömning av hur dekulturpolitiska målen är uppfyllda. Jag tänkersärskilt på decentraliseringsmålet. Ända sedan jag1985 kom in i har jag upprepade gånger imotioner sagt att de statliga kulturanslagen tillregional kultur, framför allt i regionala centra somGöteborg och , bör uppmärksammas mera.Dessutom bör en annan fördelning ske.Det är inte rimligt att invånarna i dessa kommuneri huvudsak skall bekosta kulturutbudet för en helregion. Det är ju vad det handlar om.Stockholmarna betalar betydligt mindre per capitaför kulturell verksamhet än vad t.ex. göteborgarnagör. när kommunerna har stora ekonomiskasvårigheter, inte minst gäller det , harkulturen mycket svårt att hävda sig.Frölunda kulturhus, som är en mycket uppskattadkulturinstitution, hotas nu av nedläggning. Dettahar t.o.m. uppmärksammats avStockholmstidningarna. Av dessa framgår att detvore mycket negativt inte bara för kulturlivet påvästkusten utan också för kulturen i övriga landetom lades ner.Erling och jag har anförtRöhsska museet och iGöteborg som exempel på kulturinstitutioner avriksintresse utanför är ett stort specialmuseum förkonsthantverk och design. Det är det enda av sittslag i Sverige.Under senare tid har utställningsverksamhetenmed tillhörande program ökat kraftigt.Inriktningen mot nutida konsthantverk och designhar blivit alltmer uttalad, varvid också en nordiskprofil är tydlig. Museets verksamhet är avriksintresse, och museet fungerar som ett stöd förden svenska konstindustrin och för landetskonsthantverkare.Förslag har förts fram om inrättandet av ettstatligt museum för konsthantverk och design --eller, som vissa säger, ett formmuseum. För en tidsedan råkade jag lyssna på en debatt i TV. Enentusiastisk kvinna från talade iden debatten varmt för ett svenskt formmuseum.Det var i och för sig bra. Men debatten var sådanatt man kunde tro att vi i helt och hålletsaknade ett museum för konsthantverk och design.Bara det faktum att en viss typ av museer inte finnsi huvudstaden betyder inte att den typen saknas iSverige.Förutom i finns detockså samlingar som rör konsthantverk och designpå flera andra ställen i Sverige.Dokumentation, forskning och information inomden här sektorn har dock länge bedrivits högstosystematiskt. Resultatet är att det finns storakunskapsluckor framför allt när det gällerkunskapen om vår egen tid. I stället för att skapaett nytt museum bör befintliga resurser tas till varaoch ett systematiskt samarbete inledas mellanberörda museer.Eftersom är det endaspecialmuseet för konsthantverk och design iSverige och det därmed i praktiken har karaktärenav riksinstitution, bör det av staten få i uppdrag attansvara för denna samordning inom området ochäven inneha rollen som centralt museum.Ett ändrat huvudmannaskap bör prövas liksomformen för ägandet. En överföring till stiftelseskulle också kunna vara av intresse. Då skulle statoch kommun tillsammans medintresseorganisationer vara representerade istiftelsen.Vi säger i vår motion att regeringen borde få iuppdrag att undersöka de här möjligheterna ochåterkomma med förslag till riksdagen.Jag är glad att vår motion inte blev avstyrkt, som jude flesta motioner blir. I stället har kulturutskottethänvisat den till den parlamentariska utredningsom skall tillsättas. Jag ser fram emot resultatet avden utredningen. Dessutom hoppas jag att det bliren bättre fördelning mellan och landet iövrigt.Till slut vill jag poängtera vikten av att viöronmärker anslagen till kulturen. Det har sagtstidigare i den här debatten, inte minst av BirgitFriggebo, att kulturen inte får bli ett dragspel i deekonomiska diskussionerna. Därför är jag glad attBirgit i sitt anförande här meddelade attsamtliga riktade bidrag till kulturen blir kvar och attde inte ingår i samma påse som alla de andraanslagen till kommunen.Därmed yrkar jag bifall till majoritetens hemställani betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande kulturutskottetsbetänkanden /92:KrU18, KrU19, KrU21 ochKrU22.Kulturutskottets betänkande KrU18Mom. 3 (utgångspunkter för kulturpolitiken på1990-talet)Utskottets hemställan bifölls med 136 röster mot115 för reservation 1 av m.fl.Mom. 4 (insatser för barn- och ungdomskultur)Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 5 och 6 (kostnadsfria boklån m.m.)Det av under överläggningenframställda yrkandet om återförvisning avmomenten till utskottet för ytterligare beredningbifölls med acklamation.Mom. 23 (beräknande av medel för delpostenCentrumbildningar)Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 27 (beräknande av medel för anslagspostenKultur i arbetslivet)Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot116 för reservation 9 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU19Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottet betänkande KrU21Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottet betänkande KrU22Utskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan återståendeärendena, trafikutskottets betänkanden TU13 ochTU14, beslöt kammaren på förslag av talmannenatt de fick företas till avgörande i ett sammanhangsedan debatten i dessa båda ärenden avslutats.9 § betänkande1991/92:TU13 Luftfart (prop. 1991/92:100 delvis).Anf. 105 ():Fru talman! När vi nu behandlar trafikutskottetsbetänkande /92:TU13 kan vi konstatera attden positiva trenden för flygtrafikenbröts --1991. De främstaorsakerna till det minskade resandet är denrådande lågkonjunkturen, höjda bränslepriser ochsabotagerisker på grund av Kuwaitkriget.Resemomsen har även i viss mån bidragit till ettminskat resande. För inrikesflyget är ävensnabbtågen en icke obetydlig konkurrent. Även omflyget har haft kraftiga resandeminskningar underden , bör det dock framhållas att vi nutrots allt har ett ökat resande med flyget om vijämför , som kommer atträknas som det svenska flygets verkligaframgångsår.Luftfartsverket redovisar trots allt 14,7 miljonerpassagerare i linjefart och chartertrafik för detgångna verksamhetsåret.Men om man skulle göra en jämförelse med deoptimistiska prognoser som gjordes i mitten ochslutet av 80-talet av luftfartsverket och flygbolagen,kan man utan överord benämna dagensmarknadssituation som katastrofal.Även om dagssituationen och den närmasteframtiden verkar tuff för flyget, finns det mångapositiva faktorer som säkertkommer att verka mot en mera gynnsamutveckling.Svensk-norska luftfartsavtalet med , och en eventuell anslutning till EG kan varaen av de mera positiva faktorerna itrafikutvecklingen.Avregleringen av inrikesflyget är en annan mycketintressant faktor. Inrikesflyget i har underlång tid bedrivits i starkt reglerade former.Avregleringen av inrikesflyget inleddes den 1januari 1992, och det innebär att andra flygföretagnu har möjligheter att trafikera linjer där SAS ochLinjeflyg bedriver trafik.Nu vill regeringen med stöd av utskottsmajoritetenforcera fram ett helt avreglerat system.Vi socialdemokrater i utskottet motsätter oss inteett helt avreglerat system , men vi är fastövertygade om att vissa villkor först måste varauppfyllda.Vi säger i vår reservation att tillräcklig kapacitetmåste finnas på . I dagenskonjunktursituation är detta inte något problem.Men det måste finnas garantier för att brist på start-och landningsmöjligheter inte blir ett hinder för enverklig konkurrens.Det är för oss också en viktig faktor i avregleringenatt regionalflyget i , som SAS ochLinjeflyg genom sina trafiktillstånd har haftansvar för, även garanteras en avregleradflygmarknad. Klarhet måste också finnas om hurEG:s framtida bestämmelser påverkar det svenskainrikesflyget.I vår reservation nr 2, om , har visocialdemokrater i utskottet inte tagit ställning varesig för eller emot om skall användas tillflygplats efter . Ett är dockklart, statens avtal med löperut . Det finns också ettmajoritetsbeslut i kommunfullmäktigeav om att flygverksamhetenskall upphöra vid när avtalet löper ut.Att det behövs en flygplats i komplement till , för att ta hand omtaxi- och allmänflyget, har utskottet tidigare uttalatsig för.Men det vi socialdemokrater uttalar oss för är attStockholmsregionen själv skall säga var en framtidaflygplats för taxi- och allmänflyg skall lokaliseras.Vi vill också klart fastslå -- vilket vi även gör i vårreservation -- att staten inte skall åta sig någotekonomiskt ansvar för en andra flygplats i regionenefter . Nog bör landets störstakommun klara detta själv. Den kommer säkertockså att få hjälp från övriga kommuner i regionen.Bromma är den i särklass största förlustflygplatsen ilandet, som framgår av luftfartsverkets redovisningför 1991, med ett underskott på 19 milj.kr. Jag kaninte undgå att göra en jämförelse med bidraget tillkommunala flygplatser som endast är på 15 milj.kr.Detta anslag har tillkommit av regionalpolitiskaskäl, och endast flygplatser i skogslänen medlinjetrafik av regional betydelse kan få del avanslaget. I vår reservation nr 5 framhåller vi attriksdagen bör besluta om bidrag till kommunalaflygplatser m.m. för /93 och anvisaett reservationsanslag på 20 milj.kr.Om inte helt har övergivit sitt tidigareregionalpolitiska tänkande borde vi dock fåCenterns stöd i en kommande votering förreservation nr 5. Gör bara jämförelsen 19 milj.kr.till och 15 milj.kr. Var finns rättvisan?Med dessa korta kommentarer till trafikutskottetsbetänkande /92:TU13 vill jag yrka bifall tillreservationerna 1, 2 och 5 som bifogasbetänkandet.Anf. 106 (nyd):Fru talman! När det gäller vill jaghär i kammaren bara redovisa att dennydemokratiska riksdagsgruppen ser positivt på attbehålla . Det är därför med glädje vi nu seratt även har en majoritet förBromma.Att definitivt avhända sig tillbostadsbebyggelse skulle enligt vårt sätt att se påsaken vara helt fel. är och kommer attvara hela angelägenhet transportmässigtsett. Vi nydemokrater hoppas att ochBromma flygplats kan teckna ett långt avtal, gärna50 år till, så att näringslivet och folket som villanvända får arbetsro.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i Brommafrågan och avslag påreservationen.När det gäller säkerhetskontrollen på Arlandaförutsätter jag att man gör allt vad man kan i dennafråga.Men när en av kammarens ledamöter, i det härfallet , som jag personligenrespekterar mycket, motionerar till omatt han känner en oro för sig själv och andraresenärer på , fann jag det självklart attdelvis tillstyrka motion. Vi folkvaldafinns ju till för att skapa inre och yttre trygghet förvåra invånare och gäster.Jag vill därför ändra utskottets motivering ochersätta den med vår egen och yrkar därför bifall tillreservation nr 4.Fru talman! När det gäller får våreminente talesman för , , talaför denna fråga, men jag yrkar bifall till vårreservation nr 3.Anf. 107 ():Fru talman! I propositionen redovisas en bedömdlångsiktig trafiktillväxt fram med igenomsnitt för inrikes och för utrikesflygtrafik.Vänsterpartiet vill varna för att bygga framtidabedömningar på att titta i backspegeln och läggaden kraftiga ökningen under de senaste årtiondenatill grund för prognoser. Den prognosmetodikenhar mer än en gång slagit gruvligt fel. I början på1970-talet konstaterade den samlade industrin ochelkraftbolagen i att tillväxten ielkonsumtion varit sedan sekelskiftet.Med den teoretiska tillväxten skulleelproduktionen behöva fördubblas vart . Detskulle ha betytt att vi skulle ha behövt enelproduktion på bortåt och haft kanske 35kärnreaktorer.Frågan är om prognoserna för inrikesflyget ärriktiga bedömningar. Till att börja med utgör redanpå sträckan --järnvägen ettkraftfullt alternativ. Man slipper trängsel på planoch flygbussar och har rejält med arbetsutrymmeoch god service på tåget. Vi hoppas atttågsatsningar skall fortsätta, även om vi i vårt partianser att det går på tok för långsamt. På kortaresträckor som --och liknande ärtågresandet ett bra alternativ.Självfallet spelar den ekonomiska krisen en viktigroll för att folk nu flyger mindre. Men frågan är hurmycket flygning som har varit absolut nödvändig.Nymodigheten och statusen i flygandet har gjort atten flygresa till har ansetts som enpersonalvårdande åtgärd eller en dold löneförmån.Men med tiden blir det inte någon nymodighet ochstatus att flyga. Det blir bara jobbigt. Kurser ochkonferenser kan göras på hemorten.Telefonsammanträden och videokonferenser göratt man inte behöver resa för att träffa varandra.Telefax och elektronisk post gör att man snabbt kanbyta information med varandra utan att kroppenflyttas hundratals mil. Fackliga organisationer ochideella föreningar, som får mycket stryk av denborgerliga regeringen, får mindre råd att flyga.Säkerhetsfrågorna spelar givetvis också en roll.Olyckan i och i 1991och tillbuden påverkar också resenärer, särskiltdem som är litet flygrädda.Jag tror också att de ökade kraven på hårdkonkurrens ger anledning till misstanke att manockså sparar på säkerhetsåtgärderna och ökarosäkerheten. De europeiskaluftfartsmyndigheternas samarbetsorgan förslag om ett hårdareutnyttjande av piloter än vad vi har i är etttecken på hur man pressar den mänskliga faktorn.En arbetsvecka på upp till förpiloterna kan bli aktuell. Svenska piloter har enövre gräns . Vilan mellan tvåAtlantflygningar skall eventuellt minskas från 24timmar , och enstaka arbetspass kanutökas . Det är självklart att folkmisstänker att sådana här förändringar drabbarflygsäkerheten, trots att ansvariga myndigheterlovar att så inte skall ske.Sammantaget gör jag alltså den bedömningen attnågon ny kraftfull uppgång i flygandet troligen inteinträffar. Flyget får hård konkurrens av andrakommunikationsmedel. Därför går vårt parti ocksåpå en restriktiv linje när det gäller utbyggnaden avArlanda och . Självfallet bör man byggaut på dessa platser i syfte att uppnå en hyggligservicenivå för de passagerare som använder dem.Den minskade attraktiviteten för flyget gör ocksåatt jag numera accepterar en avreglering, underförutsättning att det regionalflyg som saknarrealistiska alternativ kan behållas genom statligupphandling, och att miljökrav och säkerhetskravhålls på högsta möjliga nivå. Jag bedömerutskottets skrivning när det gäller regionalflygetsom acceptabel. Vi har inte heller i vårtbudgetalternativ anvisat några pengar tillglesbygdens flygplatser.Avreglering kan också ses som ytterligare ett test påhur avregleringsprincipen kommer att fungera. Detkan t.ex. leda till att både SAS och Linjeflygslås ut av något centraleuropeiskt bolag som taröver också huvudstråken i den inrikes flygtrafikenoch kanske i ett senare skede uppnår enmonopolliknande situationen med höga priser. Ensådan utveckling har vi sett i . Den framtidautvecklingen blir onekligen intressant.När det gäller flygsäkerheten i vårt land får vi intelåta oss invaggas i säkerhet av att den historiskt harvarit hög. Byggandet av nya flygplatser är viskeptiska till. Däremot kan gamla kanske utnyttjasbättre.När det gäller ett avreglerat flygsystem i harvi också berört flygfält uppe iVästerbotten, som kan bli ett alternativ när maninte klarar att upprätthålla andra delar avregionalflyget, som använder andra flygplatser.Vi är också emot uttalandet att utskottet ser positivtpå regionala initiativ för att låta fortlevatrots att fullmäktige i tidigare beslutatatt det i huvudsak skall bli ett bostadsområde.Vi stöder reservationen 2 i mom. 12, även om viinte gillar alla formuleringar i reservationens text.Vad gäller hoppas vi att den iframtiden skall slippa trafik med jetflygplan ienlighet med överklagningen avkoncessionsnämndens senaste beslut i ärendet.Anf. 108 ():Fru talman! I detta betänkande om luftfartentillstyrker utskottsmajoriteten bl.a. att riksdagengodkänner propositionens förslag om riktlinjer fören ytterligare avreglering av den inrikesflygtrafiken och för fortsatt arbete med en nymyndighetsstruktur inom luftfartsområdet.Jag hade tänkt säga ganska mycket om det här, menmed tanke på att kvällen börjar bli sen har jagkortat ner mitt anförande en hel del.Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottsförslaget i dess helhet och sålunda avslag påde reservationer det har yrkats bifall till.Från den borgerliga sidan har vi sedan många århävdat att en avreglering måste komma till ståndför att få konkurrensutsatt och därmed bättrefungerande flygtrafik i vårt land.Denna proposition och det här betänkandet ger ossen god början till en ny, bättre fungerande luftfart iSverige. Det skall ge en mer utvecklad och billigareflygtrafik, inte bara för staten utan framför allt förresenärerna.Fru talman! I flera motioner av framför alltsocialdemokrater har det märkts en oro för hur demindre flyglinjerna och flygplatserna skall klara sigi ett fritt konkurrensförhållande.