prot · GF09111 · 1992-05-13 00:00:00 — Vi har lyckatsfå ett budgetunderskott som är något lägre än detsom finns i den proposition som regeringen läggerfram.Anf. 134 ():Herr talman! Då tycker jag att skallgå hem och läsa de egna motionerna och upptäckade tricks som Socialdemokraterna utför. Man villinte gå med på indragning av de 7,5 miljarderna.Samtidigt lägger man fram förslag till utgifter förkommuner och landsting som, om den politikengenomfördes, skulle försätta dem i en mycket svårekonomisk situation. Den politiken skulleverkligen leda till att det viktiga förändringsarbeteti kommuner och landsting inte kommer till stånd.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § år 1991Föredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU18 (redog. 1991/92:8 och 1991/92:9).Anf. 135 ():Herr talman! Några ord om min motion Fi709 sombehandlas i detta betänkande och där jag föreslårett återinförande av 25-öresmyntet när nu 10-öringen skall försvinna och den minsta valören påmynten blir . Jag undrar egentligen hur mantänkt, då det inte längre skall vara möjligt attnågonting kostar . Jag vet attargumentet är att man alltid rundar av till det lägstaeller högsta. Det är faktiskt så att man fortfarandei det här landet har tillåtelse att köpa styckevis. Detskall alltså inte vara möjligt i fortsättningen.Det område som jag tänker på är postverket. Ettkärt område att hacka på, inte minst i dennakammare, är att posten inför för kraftigaportohöjningar. Då undrar jag hur man har tänktsig framtiden. kostar ett normalbrev 2,80 kr.Man brukar föra diskussioner om huruvida portotskall höjas med eller . Det kanfortfarande bli , men nästa gång sompostverket tvingas att höja tvingas det alltså höjafrån . Tala om inflation ochnaturligtvis åter hackande på posten för att manhöjer för kraftigt! Men vad gör man? Då sägs detatt det finns så många möjligheter, det finns t.ex.portomaskiner i företagen. Men den enskilde somköper 10 frimärken och tänker använda vart och etti olika brev skall väl ha möjlighet få sätta rätt portopå sina brev.Det skulle vara intressant att veta om utskottet harnågon förklaring till varför man tvingar ett visstverk -- detta är bara ett exempel -- till så kraftigahöjningar beroende på att det inte finns tillgång tillandra valörer.Men mot ett enigt utskott går ingen enskild ledamotutan framsynthet -- det har jag lärt mig under minamånga år här. Därför avstår jag från att yrka bifalltill min motion. Jag hoppas att även finansutskottetså småningom upptäcker att det behövs någontingannat som motverkar inflation.Anf. 136 ():Herr talman! Jag begärde ordet i det här ärendetjust därför att jag var rädd att yrka bifall till sin motion. Jag skall bemötaWiggo Komstedt på en punkt, och det gällerresonemanget om porton. Jag förstår inte riktigtWiggo Komstedts resonemang, och det har vi inteheller gjort i utskottet. Man behöver ju inte sättaett porto som är jämt , därför att vi har enöresutjämning på det sätt som vi nu har haft. Ettfrimärke kan kosta . Men naturligtvis blir detutjämning när man köper enstaka frimärken.Köper man flera frimärken blir det utjämning pådet större beloppet. Man måste inte sätta jämnapriser på olika varor och tjänster. Det har integjorts förut heller, eller hur, när vi har haft sådanthär system?Vi har alltså i utskottet bedömt att återinförande av25-öringen, som föreslås i motionen, skulle fåalltför stora praktiska konsekvenser som motverkarde fördelar som eventuellt skulle föreligga. Därförhar vi från utskottets sida inte kunnat tillstyrkamotionen.Anf. 137 ():Herr talman! Jag förstod att jag skulle få det härresonemanget emot mig. Men det är faktiskt så attdet inte är förbjudet att köpa ett frimärke. Detfinns människor som klagar på att det intefinns tillräckligt många valörer när det gällerfrimärken och att man tvingas sätta på förmycket. På posten bråkar man om sådant. Attinbjuda till sådant är ganska onödigt.Låt oss säga så här: är postkassör,och jag kommer och ber att få köpa ett frimärke.Roland säger att tio frimärken kostar 32,50kr. Jag ber att få ett och ger . Vad får jagtillbaka, ?Anf. 138 ():Herr talman! Precis som när det gäller frimärken ärdet inte förbjudet att köpa ett tuggumi, som kankosta 2,25 eller . När man köper enstakatuggumin blir det öresutjämning på 50-öringen istället för 25-öringen. Det är enda skillnaden.I den mån någon vill köpa enstaka frimärken, vilketinte är så vanligt, får det naturligtvis den effektenatt man kan få betala något mer än vad som kananses rimligt för ett enstaka frimärke. Å andrasidan sker utjämning åt andra hållet också, vilketWiggo Komstedt påpekade förut. Effekterna i detstora hela på lång sikt torde bli ganska små.Anf. 139 ():Herr talman! Jag skulle vilja se den stackarskommunikationsminister som skall stå i dennakammare och svara på frågor kanske från RolandLarssons partivänner ute i bygderna om detverkligen skall vara så att man inte skall få tillbakapå . när frimärket kostar . försökerRoland blanda ihop ackorden och säger:Ta ett tuggumi också, så är det jämnt. Jag tror intedet är riktigt så enkelt.Anf. 140 ():Herr talman! Fördelen kan vara att man kan sättafast frimärket med tuggummit och använda det så.Anf. 141 ():Herr talman! Jag förstår efter den debatt somRoland för att han blir ganska torr imunnen, och då blir det inte till att spotta påfrimärket heller.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Konsumentprisindex (KPI)betänkande1991/92:FiU19 Konsumentprisindex (KPI) (förslag1991/92:16).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )10 § Ändring i lagen omdubbelbeskattningsavtal mellan ochSingaporeFöredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU26 Ändring i lagen omdubbelbeskattningsavtal mellan ochSingapore (prop. 1991/92:114).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )11 § mellan Sverigeoch betänkande1991/92:SkU27 mellanSverige och (prop. 1991/92:15).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )12 § mellan Sverigeoch betänkande1991/92:SkU28 mellanSverige och (prop. 1991/92:154).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § betänkande1991/92:JuU24 Samhällstjänst (prop. 1991/92:109).Anf. 142 ():Herr talman! Det kan vara litet svårt att diskuterasamhällstjänst när det tidigare talats om 25-öringar,men jag skall försöka återgå till den allvarliga sidanav kammarens arbete.Det betänkande som vi skall behandla nu i kvällgäller alltså samhällstjänst och bygger på enproposition från . Visocialdemokrater säger inte nej till en utbyggdsamhällstjänst. Vi tycker att det är bra, och vitycker också att det är bra att den nuvaranderegeringen försöker följa de intentioner som dengamla socialdemokratiska regeringen hade. Vad vidäremot är kritiska till ärungdomsbrottskommitténs fortsatta direktiv. Det ärsjälvklart att samhället måste ta ett ansvar förungdomars tillväxtförhållanden. De barn ochungdomar som gör sig skyldiga till brott tillhör oftaden grupp som har störst behov av stöd och hjälp.Samtidigt är det viktigt att även unga kanupprätthålla och hävda grundläggande värden somskyddas av de straffrättsliga reglerna. Samhälletmåste reagera snabbt och konsekvent när ungabegår brott.Den gamla socialdemokratiska regeringen vidtogen rad åtgärder som var riktade till ungdomar. Nyaregler tillkom som förbättrade möjligheterna till ettsnabbt och effektivt ingripande mot ungalagöverträdare. Möjlighet infördes för såväl polissom domstol att ålägga ungdomar att reparera ochåterställa det de hade förstört. Förbud infördes motatt bära kniv på allmän plats och mot försäljning avs.k. gatustridsvapen m.m.Vi vet att det finns tecken som tyder på attutvecklingen bland ungdomarna är positiv.Andelen ungdomar som begår brott har minskatkraftigt, och andelen som prövar narkotika harsjunkit drastiskt. De stora problemen återfinns hosett ganska litet antal ungdomar. Det kommer attkräva avsevärda resurser och mycket arbete för attge dessa ungdomar förutsättningar till ett normaltliv. Vi vet också att den nuvarande lagstiftningenhar brister, det är vi väl medvetna om. Det varockså mot den bakgrunden som densocialdemokratiska regeringen tillsatteungdomsbrottskommittén. Kommittén har tilluppdrag att göra en samlad utvärdering avsamhällstjänstreformens betydelse förbehandlingen av unga lagöverträdare och isamband med detta förutsättningslöst överväga omden nuvarande arbetsfördelningen mellansocialtjänst och rättsväsende är väl avvägd och omsamarbete mellan myndigheterna kan förbättras.Ungdomsbrottsligheten har ofta en grund ipsykiska och sociala problem. De problemen lösesinte med hjälp av rättsliga insatser utan kräverandra åtgärder, som vård och behandling. Ettfängelsestraff kan därför direkt motverka syftet attge den unge förutsättningar för ett laglydigt liv. Detär också bakgrunden till principen att ungdomarunder som begår brott skall falla undersocialtjänstens ansvar -- inte underkriminalvårdens. Vi socialdemokrater menar attden principen också måste gälla i fortsättningen.Vi socialdemokrater har därför reagerat starkt motde planer justitieministern har fört fram om attåterinföra ungdomsfängelse och tillskapaveckoslutsfängelser för ungdomar. Men det innebärinte att vi anser att de nuvarande förhållandena iungdomsvården är tillfredsställande. De bristersom har varit rådande inom ungdomsvården harockså lett till att beslutat om att låtastaten återta ansvaret för de särskildaungdomshemmen. Med ett statligthuvudmannaskap och en central intagning är detlättare att få en överblick över ungdomshemmen,differentiera vården och planera intaget på ettändamålsenligt sätt.Herr talman! Jag tänkte också något kommenteravåra motioner. Vi socialdemokrater stårnaturligtvis bakom våra reservationer och detsärskilda yttrandet, och jag kommer att yrka bifalltill reservation 1.Reservation 1 behandlar frågan omungdomsfängelser. Vi menar att ungdomsfängelserinte bör införas på nytt. Ungdomsbrottskommitténskall ju se över frågan, men vi tycker ändå att detär viktigt att vi markerar vår principiella inställning.Utskottet ställer sig ganska tvekande till frågan omveckoslutsfängelser. Men ungdomsbrottskommitténhar fått i uppdrag att utreda frågan. Vi menar attdet vore rimligt att säga nej från början och attkommittén inte behöver arbeta med den frågan.Vi anser också att samhället via jourdomstolarnaskall reagera snabbt. Men samhället gör så via domstolar och åklagare.Med det anförda yrkar jag bifall till reservation 1.Anf. 143 ():Herr talman! Det här betänkandet frånjustitieutskottet har rubriken -- ochdet med rätta -- även om utskottet i betänkandetockså behandlar en del andra frågor som har medunga lagöverträdare att göra. Det är frågor som förövrigt ungdomsbrottskommittén för närvarandearbetar med.Det är i avsnittet Samhällstjänst som de politisktintressanta och värdefulla frågorna behandlas ibetänkandet. När det gäller samhällstjänst som ettalternativ till fängelse, i första hand för yngrelagöverträdare, har Socialdemokraterna länge mestsett till svårigheterna att genomföra en sådanreform medan de borgerliga partierna har ansett attfördelarna har övervägt.Socialdemokraterna avvisade tidigare här iriksdagen tankarna påsamhällstjänst som en ny strafform. Menhäromåret svängde de om. Jag tror att det var depositiva erfarenheterna från och ,där samhällstjänst har använts på försök, som fickdem att tänka om. kundesamhällstjänst äntligen införas på försök i ,dock bara på vissa håll vid fem tingsrätter.Vi i de borgerliga partierna ville då att försöketskulle gälla över hela landet. Principen likhet införlagen krävde detta. Man skulle inte inte i en del avSverige kunna dömas till ett par månaders fängelse,medan man i annan del hade en chans att bli dömdtill samhällstjänst därför att det där bedrevsförsöksverksamhet. Ett sådant system var interättvist och dessutom stötande för rättskänslan.Så sent som , när frågan senastbehandlades, fick vi från de borgerliga partiernareservera oss för denna likhetsprincip. har dennya borgerliga regeringen lagt fram ett förslag omen utvidgning av påföljden samhällstjänst till attgälla hela landet. Efter beredning i utskottet är detett enigt utskott som hemställer att skallbifalla propositionen. Det är bra och värdefullt attSocialdemokraterna har anslutit sig tilluppfattningen att försöksverksamheten skallomfatta hela landet. Välkomna till denuppfattningen!I betänkandet tar utskottet också upp några övrigafrågor som alla har med ungdomsbrottskommitténsarbete att göra. har talat för de trereservationer i vilka Socialdemokraterna föregriperkommitténs överväganden. Majoriteten i utskottetär inte av samma uppfattning, i synnerhet somkommitténs uppdrag skall slutföras redan inom ettår.Socialdemokraterna är emot ungdomsfängelser,veckoslutsfängelser och jourdomstolar. Därföranser de att kommittén inte skall ägna dessa frågornågon uppmärksamhet. Vi i majoriteten delaralltså inte den uppfattningen. Vi tycker att det ärrimligt att vänta och se vadungdomsbrottskommittén kommer fram till innan videfinitivt bestämmer oss. Som framgår av texten ibetänkande hyser vi ett visst tvivel införveckoslutsfängelser. Men vi är positiva till tankenpå jourdomstolar, just därför att det är så viktigtmed ett snabbt och bestämt ingripande frånsamhällets sida -- precis som -- speciellt när det är fråga om brott som harbegåtts av unga.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på de tre reservationerna.Anf. 144 ():Herr talman! Förutom motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om åtgärder för ungdomarsbrottslighet, behandlas i det här betänkandetfrågan om påföljden samhällstjänst.Samhällstjänst skall nu införas över hela landet --men på försök. Det finns fortfarande delar i ettsådant system som behöver ses över, som t.ex. hurden typen av påföljd kan genomföras pålandsbygden med långa avstånd mellan övervakareoch den dömde. Men den känsligaste punkten i helasystemet är mottagarna, arbetsgivarna. Helasystemet står och faller med att det finns frivilligamottagare. Därför får inget på några villkor gå snettredan under försöksverksamheten. Därför är detockså viktigt att utvärderingen inte fuskas bort. Jaghoppas att så inte blir fallet.Jag hoppas naturligtvis, som jag förutsätter att allaandra gör, att samhällstjänst skall kunna införassom en självständig påföljd så småningom.När jag satt och läste betänkandet ochreservationerna till det dök två ordspråk upp i mitthuvud. Det ena ordspråket lyder: Det var mycketväsen för litet ull sade gumman och klippte grisen.Det andra ordspråket lyder: Ingen rök utan eld.Hittills har ropen på hårdare tag motundomsbrottsligheten dess bättre varit just mycketväsen. Men har ungdomsbrottskommitténgjort en del uttalanden som pekar mot att allvarligtmenade förslag om jourdomstolar ochveckoslutsfängelser faktiskt kan läggas fram.Herr talman! Det finns en god stabilitet blandungdomar -- trots arbetslöshet och annannedrustning av den sociala välfärden i samhället.Ungdomarna är faktiskt mindre kriminella änföräldragenerationen. Men av rädsla, eller vad detnu kan bero på, har föräldragenerationen ökat sinrepressivitet. Det är faktiskt något som den förraregeringen har stått för.I dag blir ca 10 000 barn och ungdomar föremål församhällsvård. Omkring 3 000 tvångsvårdas, och avdessa är det ca 900 som tvångsvårdas på grund avdet egna beteendet, dvs. de missbrukar, stjäl ellerslåss. Det är den gruppen som har fått epitetetvärstingar. Det är ungdomar för vilka något har gåttsnett -- i samhället, hemma eller hos dem själva.Vad dessa ungdomar behöver är en individuellvård, skräddarsydd för var och en. Det skullekunna ge dem ett värdigt vuxenliv och andra ettbättre samhällsklimat.Det grundläggande felet med ungdomsdomstolar äratt de symboliserar den felaktiga uppfattningen attbarn och ungdomar är en annan sorts varelser änvuxna. Har man en gång börjat tänka i de banorna,är risken stor för att man skall fortsätta med attinrätta system och institutioner som på ettrepressivt sätt särbehandlar barn och ungdomar.Man säger att man vidtar åtgärder för ungdomarnaseget bästa, trots att det i själva verket handlar omatt inkompetensförklara dem. Veckoslutsfängelseoch ungdomsfängelser finns ju redan pådiskussions- och förslagsplanet.Att det under vissa omständigheter är nödvändigtatt låsa in ungdomar är inte så upprörande. Menman behöver inte hyckla genom att säga att manlåser in dem för deras eget bästa. Man kan sägaöppet som det är, att man gör det för att skyddaandra från dem.Jourdomstolar för ungdomar, ungdomsfängelseroch veckoslutsfängelse leder inte till attungdomarna inordnas i samhället. Räknat i pengarkan man få ett både bättre och hållbarare resultetmed mer civiliserade åtgärder.Vänsterpartiet kommer att rösta förreservationerna 1, 2 och 3.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Nytt kriminalregister m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU25 Nytt kriminalregister m.m. (prop.1991/92:100 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Tilläggsbudget II till statsbudgeten /92Föredrogsförsvarsutskottets betänkande1991/92:FöU11 Tilläggsbudget II till statsbudgetenför /92 (prop. 1991/92:125 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § Högre maximiinsatser i spelFöredrogskulturutskottets betänkande1991/92:KrU27 Högre maximiinsatser i spel (prop.1991/92:156).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § Tilläggsbudget betänkande1991/92:UbU25 Tilläggsbudget II (prop.1991/92:125 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )18 § Vissa normgivningsbemyndiganden påvägtransportområdet, m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1991/92:TU17 Vissa normgivningsbemyndigandenpå vägtransportområdet, m.m. (prop.1991/92:130).Anf. 145 ():Herr talman! I trafikutskottets betänkande TU17tas upp nya förordningar när det gäller transporter.Man går ifrån ett system som heter ATK till ettsystem som heter AETR. Det är en anpassning tillEES-avtalet och till EG.Alla som har talat för ett närmande till EG har mereller mindre sagt att det inte kommer att ske någonförsämring av den svenskaarbetsrättslagstiftningen. Vad är då detta, om inteen försämring? Här går man ifrån begreppetarbetstid och inför begreppet körtid. Det innebärför yrkeschaufförerna att det är körtiden somräknas. Den tid som åtgår för lastning och lossningkommer att undantas från arbetstiden.I dag talas om att man skall ökakontrollbesiktningen av tunga fordon för attsäkerheten skall bli bättre. Det är bra. Men när detgäller trafiksäkerheten och chaufförernas arbetstidtas inga hänsyn. Man går in för detta förslag, ochdet tycker jag är beklagligt.Den som har besökt entransportanläggning, en terminal, vet att lastningoch lossning tar tid. Lastning och lossning kommernu att undantas från chaufförernas arbetstid. Detbetyder att föraren kan åka på att lasta och lossa enlast på kanske själv. Dessutom skall han i sträck. Det är, som jag ser det, en klarförsämring av arbetsvillkoren för yrkeschaufförer.Skulle lastbilen mot förmodan stå färdiglastad, kanchauffören köra i sträck och . Därefter kan han fortsätta att köra , med en halvtimmes rast. Detta ärinskrivet i AETR-reglerna. Det betyder attchauffören kommer att köra på ettdygn. Det är en klar försämring jämfört meddagens arbetsvillkor för yrkestrafiken.Jag beklagar att ingen har skrivit uttryckligen ibetänkandet vad dessa regler innebär. Man måstevara mycket insatt för att förstå dessa regler, när debara benämns med denna korta beteckning, såsomsker i betänkandet. Jag tycker att det är beklagligtatt man nu försämrar för en stor gruppyrkeschaufförer. Jag menar att trafiksäkerheten,som vi alla har slagit vakt om, skall bestå. När dettagår igenom, , och vi kan se entendens till att de tyngre fordonen är inblandade itrafikolyckor i större utsträckning än , kommerjag att anklaga den regering som har gjort dennaförsämring. Som jag ser det kommer det att bli enförsämring.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till denmeningsyttring som har avgett tilldetta betänkande.Anf. 146 ():Herr talman! Det vi nu behandlar är ett betänkandefrån ett enhälligt utskott, med undantag förVänsterpartiet, som har avgett en meningsyttring.Jag yrkar bifall till hemställan i trafikutskottetsbetänkande TU17 och avslag på Vänsterpartietsmeningsyttring.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1991/92:150 Förslag tillslutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1992/93, m.m. (kompletteringsproposition)1991/92:K23 av m.fl. (v)1991/92:K24 av och ()1991/92:K25 av m.fl. (s)1991/92:K26 av ()1991/92:K27 av ()1991/92:Fi40 av m.fl. (s)1991/92:Fi41 av m.fl. (s)1991/92:Fi42 av m.fl. (nyd)1991/92:Fi43 av och Bo GJenevall (nyd)1991/92:Fi44 av m.fl. (v)1991/92:Fi45 av m.fl. (s)1991/92:Fi46 av m.fl. (s)1991/92:Fi47 av och (m,s)1991/92:Fi48 av m.fl. (s)1991/92:Fi49 av m.fl. (s)1991/92:Fi50 av m.fl. (s)1991/92:Fi51 av m.fl. (s)1991/92:Fi52 av m.fl. (s)1991/92:Fi53 av m.fl. (s)1991/92:Fi54 av m.fl. (s)1991/92:Fi55 av m.fl. (s)1991/92:Fi56 av ()1991/92:Fi57 av m.fl. (v)1991/92:Fi58 av m.fl. (s)1991/92:Fi59 av m.fl. (s)1991/92:Fi60 av Axel m.fl. (s)1991/92:Fi61 av m.fl. (s)1991/92:Fi62 av m.fl. (s)1991/92:Fi63 av m.fl. (s)1991/92:Fi64 av m.fl. (s)1991/92:Fi65 av m.fl. (s)1991/92:Fi66 av ()1991/92:Fi67 av ()1991/92:Fi68 av m.fl. (m)1991/92:Fi69 av m.fl. (s)1991/92:Fi70 av förste vice talman . (s)1991/92:Fi71 av m.fl. (s)1991/92:Fi72 av m.fl. (s)1991/92:Fi73 av m.fl. (s)1991/92:Fi74 av Bo Finnkvist (s)1991/92:Fi75 av ()1991/92:Fi76 av ()1991/92:Fi77 av ()1991/92:Fi78 av m.fl. (s)1991/92:Fi79 av m.fl. (s)1991/92:Fi80 av i (kds)1991/92:Fi81 av och ()1991/92:Fi82 av m.fl. (s)1991/92:Fi83 av m.fl. (s)1991/92:Fi84 av m.fl. (s)1991/92:Fi85 av m.fl. (s)1991/92:Fi86 av m.fl. (s)1991/92:Fi87 av m.fl. (s)1991/92:Fi88 av m.fl. (s)1991/92:Fi89 av m.fl. (s)1991/92:Fi90 av ()1991/92:Fi91 av ()1991/92:Fi92 av ()1991/92:Fi93 av och (c)1991/92:Fi94 av och ()1991/92:Fi95 av m.fl. (m)1991/92:Fi96 av m.fl. (s)1991/92:Fi97 av m.fl. (s)1991/92:Fi98 av m.fl.(c,m,fp,kds)1991/92:Fi99 av m.fl. (fp)1991/92:Fi100 av och ()1991/92:Fi101 av i (nyd)1991/92:Fi102 av m.fl. (s)1991/92:Fi103 av Bo Finnkvist m.fl. (s)1991/92:Fi104 av m.fl. (s)1991/92:Sk31 av m.fl. (s)1991/92:U12 av m.fl. (v)1991/92:U13 av och ()1991/92:Sf41 av m.fl. (s)1991/92:T23 av m.fl. (s)1991/92:Jo40 av ()1991/92:Jo41 av m.fl. (s)1991/92:Jo42 av m.fl. (v)1991/92:Bo14 av m.fl. (s)1991/92:Bo15 av och ()1991/92:Bo16 av ()1991/92:Bo17 av och ()20 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 12 maj1991/92:198 av () till statsrådet om samrådet mellan regering ochriksdag inför EG-förhandlingarna:Regeringen har i många sammanhang uttryckt attden vill ge mycket hög prioritet åtförhandlingsarbetet inför ett svenskt medlemskap iEG. Dess uttalanden står i tydlig kontrast tillregeringspartiernas hittillsvarande inställning närdet gäller roll i fråga om information ochsamråd kring EG-förhandlingarna.Sålunda har alla förslag om ett förstärkt samrådmed avvisats i samband medkonstitutionsutskottets behandling av det tillfälligaEES-utskottet. Den borgerliga majoriteten har inteönskat några förändringar av hittillsvarandesamrådsformer. Det innebär att vid sidan avutrikesnämnden, utgör EFTA-delegationen ettorgan för information till riksdagen.EFTA-delegationen har fungerat väl i sambandmed förhandlingarna mellan EFTA och EG omEES-avtalet.