prot · GF09106 · 1992-05-06 00:00:00 — I den revidering avnybyggnadsreglerna som pågår ingår ocksåövervägande av olika energikrav.Herr talman! Med det anförda yrkar jag avslag påVänsterpartiets meningsyttring omenergihushållning med motiveringen att även kravpå bättre energihushållning ingår i det arbete somden nya regeringen har påbörjat.Eva föreslår också att ett första stegskall tas mot en särskild boendemiljölag. framhåller i betänkandet är redan miljö-och hälsoskyddslagstiftningens regler tillämpligapå boendemiljön. En övervägande del av deförhållanden som motionären avser att reglera i ensärskild boendemiljölag har redan beaktats.Herr talman! Jag kan slutligen tillägga att densärskilda miljöskyddsutredningen, som jag självoch sitter i, arbetar med ett förslagtill en ny miljöbalk, som kan komma att förstärkamöjligheten att agera i boendemiljöfrågorna.Anf. 197 i (nyd)replik:Herr talman! Vi har snart att ta ställning till ett nyttbostadsfinansieringssystem. En inte oviktig bit ären förenklad byggnorm, för att se hur mycket vi kanförväntas pressa priserna på nyproduktionen. Detär viktigt att se helheten och att arbetet kommer attfortsätta. Jag kan inte ta ifrån regeringen att denhar gjort en hel del. Det är viktigt att man fortsätteratt på alla möjliga sätt pressa kostnaderna och har en helhetssyn. Om vi skall ta oss ursystemet med stora subventioner måste vi fåkonkurrens i byggandet. Det är många bitar somingår, varav den förenklade byggnormen är en.Erling sade att jag sparkar in öppna dörrar.Vi får ta ställning till ett nyttbostadsfinansieringssystem utan att ha settregeringens kort.Anf. 198 ():Herr talman! Det var trevligt att lyssna till EvaZetterberg och höra hur glad hon var. Vi får nogbifalla en och annan vänsterpartimotion iframtiden. Men också vi är glada. Det är ett steg irätt riktning, att kunna enas i en så viktig fråga.Herr talman! betänkande nr 20behandlar egenskapskrav på byggnader. Nydemokrati har sin vana trogen en egen filosofi, därpartiet beskyller den omfattande regleringen ochbyråkratin för att ligga bakom det allra mesta. Detkan låta tilltalande i början, men låt oss närmaresyna Ny demokrati och partiets grundlösabeskyllningar.Häromdagen uppvaktades bostadsutskottet avrepresentanter för handikapprörelsen. Förutom attde muntligen framförde sin kritik och oro införframtiden, överlämnades även en skrivelse där de ikonkreta skarpa ordalag framförde sin oro och sinberättigade kritik avkostnadskonsekvensutredningens förslag.I skrivelsen hyllas beslut om attlagfästa de nu gällande målen och principerna föratt förbättra boendeförhållandena för dehandikappade, äldre och långvarigt sjuka. Iskrivelsen sägs: Tillgänglighet handlar för osshandikappade som har funktionshinder omdelaktighet i samhället. Det är en demokratifråga.Den är inte som exempelvis säkerhets- ellerhälsofrågor på samma sätt reglerad i lagstiftning.Frågan om tillgänglighet påverkar specifikt demsom har funktionshinder.Vidare sägs: Vi handikappade kräver en jämställdbehandling. Vi vill från DHR:s sida understryka attdet är regeringen -- de kunde lika gärna ha tillagtSveriges riksdag och dess majoritet -- som bär detyttersta ansvaret för tillgänglighetsfrågorna ochsom måste inse att det inte går att åstadkommatillgänglighet i miljön utan styrning. Det harerfarenheterna historiskt visat.Vad säger då Ny demokrati om detta? Jo, i sinreservation som fogats till betänkandet påstårpartiet helt sonika att vad som erfordras är enfullständig avreglering i fråga om byggandet m.m.Hur tänker i klara dessagrupper, de handikappade?Dan är en ung och rörlig man. Vad skullehända om han -- eller --drabbades av en trafikolycka och kanske måste sittahandikappbunden resten av livet. Skulle han dåacceptera att bli placerad i en miljö där han inte kanmöta människor i vardagen?Vi tror inte att man är så dum inomhandikapprörelsen. Där har man dokumenteraderfarenhet av vad lagar, förordningar och regler harbetytt och betyder. Jag tycker att lyssna litet bättre när handikapprörelsen nästagång kommer till utskottet, och inte slå dövörat till.Tro inte att ni kommer undan med den härskrivningen och att den tillvaratar dehandikappades berättigade intresse.Snålblåsten och draget från galoscherna kanske blirbesvärande för handikappgrupperna om man följerNy demokratis egenhändigt utfärdade recept.Trots den sena kvällen tror jag, herr talman, att detfinns anledning att stanna upp och tänkaefter vad det är som sker när man avreglerar ochvilka grupper det är som kommer i kläm. Det är desvaga, det är de handikappade. Det är dem Nydemokrati ställer ut i kylan på vedbacken.Anf. 199 i (nyd)replik:Herr talman! redogjorde för var vistår. Att vi vill avreglera byggandet står jufullständigt klart.Anf. 200 gäller enbart . 201 i (nyd)replik:Jag kommer till det. Jag vill nämna det som ErlingBager redogjorde för som repetition: säkerhet,hygien och -- som det står i vår motion --handikappanpassning. Det är viktigt. Det håller jagmed om.Det finns många problem som vi kan lösa genom atttala med de handikappade. Vi har t. ex. fåtttrottoarer vid övergångsställena som gör det lättareatt ta sig upp med rullstol. Det kostar inte specielltmycket, utan är en fråga om kunskap. Därför är detviktigt att träffa handikappade, så som vi gjorde iutskottet. skall jag träffa handikappadefrån för att diskutera den härsaken. Vi kommer, litet mer på tu man hand, att sevad som är viktigast och hur man skall lägga upp dethela.Visst värnar vi om de människor i samhället somhar det svårt. Jag tyckte att jag hörde att MagnusPersson insinuerade något annat, som jag intetyckte om. Vi värnar verkligen om de svaga och villgöra något för dem.Det är naturligtvis viktigt att de handikappadeockså känner att de själva kan ha tillgång till olikaställen. Jag tror att det finns enormt mycket som vikan lösa på ett bra sätt genom ett störreinformationsutbyte. Visst kan vi också ha regler förbyggandet som gör att handikappanpassningen blirav. Den glöms bort av byggarna. Men det viktigasteär att få en dialog så att det blir naturligt att byggapå det sättet; det är det bästa.Naturligtvis kan vi inte lämna de handikappade isticket.Anf. 202 () replik:Herr talman! Jag tycker att skall läsaden här skriften en gång till. Han menar väl inte påfullt allvar att de handikappade ljuger när de sägeratt de har erfarenhet av att byggherrar ochkommuner generellt har svårt att klara avtillgänglighetsfrågorna när det inte finnsbestämmelser att tillgå. Det är det man säger i denhär skriften.De handikappade menar att det är avstegen frånnuvarande regler och normer som rimligen skallmotiveras -- inte att de handikappade behövertillgängligheten; det är en självklarhet. Jag tror attdet finns all anledning för och hansgelikar i partiet, trots att det är , atttänka igenom det här och slå vakt om dehandikappade. Jag hoppas att det inte är baramunväder vi har mött i debatten, utan att vi, dendag det kommer till ett avgörande i kammaren, kankänna stöd från Ny demokrati för dehandikappade. I så fall är vi nöjda.Anf. 203 ():För att understryka det jag tidigare sade i mittanförande vill jag klart yrka bifall till utskottetshemställan i betänkande nr 20 och avslag på denreservation och den särskilda meningsyttring somfinns bifogade.Jag hälsar med tillfredsställelse att utskottet harkunnat samlas när det gäller frågan att stärka barnssäkerhet. Det är viktigt att detta sker. Vi hoppas attregeringen verkligen agerar snabbt när det gälleratt få fram ett lagförslag som säkrar barns säkerheti boendemiljöer.Jag vill också understryka att det är viktigt att dehandikappade och deras rättighet till tillgängligheti samhället har en stark ställning. Det som skeri och som vi hörde på mötet mellanbostadsutskottet och de handikappadesriksorganisation visar att det är viktigt att mansäkerställer de handikappades rätt att finnas medpå alla områden i samhället. De skall ha entillgänglighet som inte motarbetas av lagstiftningenutan snarare stärks. Det är viktigt att vi deklarerardet.Jag vill återigen peka på att vi i och denborgerliga regeringen gör en utvärdering och enöversyn. Den sker för att man skall kunna göraförenklingar. Jag har bra kontakter med dennuvarande regeringen och känner mig ganska lugnöver hur arbetet kommer att sluta. Om det är någotsom tar till sig och känner sig säkerav, vet jag inte. För egen del vet jag att det görs ettarbete som kommer att innebära förenklingar. Pådet sättet kan vi kanske pressa kostnaderna ibyggandet, och bibehålla det som vi tycker ärviktigt: hälsa, säkerhet, de handikappadesrättigheter, och få en vettig reglering.Anf. 204 i (nyd):Herr talman!Jag tackar för det härklargörandet. Men jag måste säga att detkänns litet obehagligt att få information i andrahand. Man kan inte vara säker på hur mycket denär värd. Det är självklart att vi skulle uppskatta attfå detta direkt från regeringen. Även om jag harstort förtroende för gör det ju intesaken svårare om man har endirektkommunikation.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Skydd av vissa områden enligtnaturresurslagen m. m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1991/92:BoU21 Skydd av vissa områden enligtnaturresurslagen m. m.Anf. 205 ():Herr talman! betänkande nr 21behandlar skydd av vissa områden enligt NRL,naturresurslagen.Motioner har väckts om exploatering av det s. k.Laisvallsprojektet där det enligt berört bolaghandlar om en brytvärd malm. medutvinning av återstoden av blymalmen avsågberörda intressenter att föra över en viss mängd avLaisans strömmande vatten till viaen överledning.På så sätt skulle projektet bli lönsamt och bekostade omfattande tunnelsprängningarna m.m.Näringsutskottet tillstyrkte motionerna och ettenigt bostadsutskott avstyrkte motionskraven.Bostadsutskottets motivering är attbevarandeintressena väger betydligt tyngre än deaktuella exploateringsintressena. Därmed fastslårän en gång bostadsutskottet och en bredriksdagsmajoritet att vattenområde,där ingår, är och förblir skyddat ochsåledes inte kan undantas från skyddet enligt 3 kap.6 § i naturresurslagen.Därmed torde frågan om ochöverledningar till andra älvsystem rimligtvis varaavgjord och därmed vara avförd fråndagordningen.Herr talman! Jag begärde ordet närmast i anledningav vår reservation nr 1 som finns fogad tillbetänkandet. Vi har i vår gruppmotion framfört detberättigade kravet om attmiljökonsekvensbeskrivningar, MKB, konsekventbör ingå som ett led i arbetet med att värna miljön,hälsan och hushållningen med våra naturresurser.I dag saknas det i praktiken möjlighet att hävdakravet på MKB i planer enligt PBL, plan- ochbygglagen. Vi tycker att det är dags att handla. Detär dessutom en utomordentligt lämpligt valdtidpunkt för detta.Den s.k. första generationens översiktsplaner är idet närmaste färdigställda och avslutade.Då ligger det nära till hands med etttillkännagivande från . Det visar attstatsmakten är intresserad av frågan och att den börtillmätas största möjliga betydelse.Miljöfrågorna är av stor vikt. Att nu bara skjutafrågan framför sig undan för undan är intetilltalande och klokt enligt vårt synsätt. Vi troddepå regeringsförklaringen när det gäller attmiljöfrågorna skulle tillmätas ökad betydelse. Vinödgas tyvärr, herr talman, efter hand konstateraatt det allra mesta var munväder. Regeringen ärhandlingsförlamad och sitter mest och rullartummarna när det gäller miljön.Vi beklagar den nonchalans och passivitet, för attinte säga det bristande intresse, som visas frånregeringskansliet för att hävda miljö- ochnaturvårdsintressena. Här finns en utomordentligtväl vald tidpunkt för den borgerliga majoriteten attfölja våra krav och i praktisk politisk handling visavar de olika partierna står när det gäller att slå vaktom naturvärden, miljön och naturvården.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 och iövrigt bifall till utskottets hemställan.Anf. 206 ():Herr talman! Det skall bli ett kort anförande.Härmed vill jag bara instämma medutskottsmajoriteten och också yrka bifall tillreservationen om miljökonsekvensbeskrivningar. Iövrigt hänvisar jag till Vänsterpartietsmeningsyttring från näringsutskottet.Anf. 207 ():Herr talman! Det här betänkandet behandlar sjumotioner som väckts i år.Socialdemokraterna kräver i sin partimotion Jo612att miljökonsekvensbeskrivningar, som MagnusPersson påtalade, skall vidgas till planer ochprogram som påverkar miljön. De menar bl.a. attden kommunala översiktsplaneringen enligt PBLmåste ändras så att den bättre tillgodosernaturvårds- och miljömål. Fr.o.m. halvårsskiftet1991 krävs enligt NRL att MKB i princip skall görasföre myndighetsbeslut som påverkar miljön. Dettäcker i princip alla lagar utom ärenden enligt PBL.Den socialdemokratiska regeringen anfördetidigare, , att MKB som en del avbeslutsunderlaget vid arbete med den fysiskaplaneringen bör kunna ge ett bra stöd bl.a. förbedömningen av lämpliga alternativ för storaprojekt och anläggningar som har väsentligomgivningspåverkan. Man menade också att dethär skulle upprättas i ett tidigt skede iplaneringsprocessen. Men man sade också atteftersom den översiktliga planeringen ansågs varainne i ett dynamiskt utvecklingsskede och dåkommunerna redan i många fall arbetade medMKB som underlag för planläggningen ansåg densocialdemokratiska regeringen inte att någonändring av PBL var nödvändig. Detta tyckte ocksåriksdagsmajoriteten var riktigt.I juni 1992 skall till miljö- ochnaturresursdepartementet inlämna en samladredovisning av översiktsplanearbetet enligt PBLnär det gäller metodfrågor och plansystem. Vi vetockså, , att i januari i årfick för att introducera MKBhos länsstyrelser och kommuner. Då är det faktisktganska självklart att vi i utskottet vill avvakta denkommande beredningen i regeringens kansli ochdärför avstyrker dessa motioner från bl.a. detsocialdemokratiska partiet. Det är alltså inte frågaom någon nedrustning på miljöområdet.Samtidigt vill jag, herr talman, yrka avslag påreservationen från det socialdemokratiska partiet.Låt mig också få säga några ord om en motion frånSocialdemokraterna och en från närdet gäller . Här vill man få enändring av NRL så att projektet kan förverkligas.Som vi vet syftar det till att leda över Laisälvensvatten till vattensystem för att på såsätt få en ökad elkraftsproduktion genom eninvallning. innebär projektet att en del avStorlaisan kan torrläggas för att man skall kunnakomma åt blymalm som ligger under sjön.Laisälven är ett biflöde till och den ärskyddad enligt NRL. För att förkorta anförandetskall jag inte ta de meningar som jag hade förberettom detta.Låt mig bara säga att det gläder mig attkunna konstatera att utskottet vidhåller sin tidigareuppfattning att bevarandeintressena får anses hastörre tyngd än exploateringsintressena. Någonöverledning bör alltså inte medges.Naturresurslagen bör inte ändras. Därför avstyrkerutskottet än en gång den motion som har denandan.Herr talman! Jag vill yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen.Anf. 208 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Jagvet inte om jag glömde att yrka bifall tillreservationen.Anf. 209 ():Herr talman! I mitt anförande kommer jaguteslutande att uppehålla mig vidLaisvallsprojektet som behandlas i betänkandetshemställan mom. 3. I motion 516 har jag och begärt en ändring avnaturresurslagen så att kangenomföras.Med all respekt för tidigare beslut omskyddet för våra återstående huvudälvar anser jagändå att man måste kunna göra avsteg när det gällerbiflöden till dessa älvar. Det finns ju också biflödentill biflöden till biflöden. Om vi inte har möjlighetatt ta till vara våra naturtillgångar i glesbygdenkommer i vissa fall hela samhällen att slås ut. I dethär fallet gället det . Jag återkommer tilldetta.Det är ställt utom allt tvivel att Laisvallsprojektetär mycket lönsamt såväl urkraftproduktionssynpunkt som för gruvindustrin.Dessutom är det betydelsefullt ursamhällsekonomisk synpunkt.Laisvallsprojektet kan sammanfattas som en reellmöjlighet att i första hand klara av en brytning framtill år 2010.För det första kan man vidmakthålla en viktigindustriell verksamhet i kommun. Fördet andra kan den svenska elkraftsproduktionen fåett tillskott på ca 700--800 GWh . För dettredje skapar det 11 000 arbetsår under , dvs.750 arbetstillfällen . För det fjärde ökar densvenska bruttonationalprodukten med ca 15miljarder kronor.Med tanke på vårt stora budgetunderskott och dengalopperande arbetslösheten anser jag att det ärsvårt att säga nej till detta och andra liknandeprojekt. I det här sammanhanget måste jag ocksåpåpeka att mineralråvarukommittén konstaterade iett betänkande 1989 att en förlängd brytning iLaisvallsgruvan är en förutsättning för fortsattblyproduktion vid . Ennedläggning av Laisvallgruvan kan således fånegativa konsekvenser för arbetsmarknaden iövrigt.I betänkandet hänvisar utskottet till tidigare beslutoch vidhåller att bevarandeintresset får anses hastörre tyngd än exploateringsintresset. Vidareskriver utskottet att någon överledning inte medgesoch att NRL inte bör ändras.Jag är medveten om svårigheterna att bedömamiljöpåverkan av de enskilda objekten. När detgäller anser jag inte att ingreppenär så stora att brytning inte skulle kunna tillåtas.Överledningen går i en tunnel med en obetydligyttre påverkan. vattenflöde påverkasmarginellt -- klart mindre än normalaårsvariationer.Mot den bakgrunden borde det i det här fallet varamöjligt att förena bevarandet av en värdefull naturmed en från samhällsekonomisk synpunkt godinvestering.Inlandskommunernas överlevnad, säskilt iNorrland, är beroende av att tillgängliganaturresurser vid behov kan tas i anspråk. Även om de söktaåtgärderna innebär vissa ingrepp i områden medbetydande naturvärden, anser jag att nyttan avprojektet faktiskt överväger.Gruvan har för och kommunoerhört stor betydelse. Förutom kommunens egenverksamhet är gruvdriften i den endaarbetsplatsen av omfattning. Totalt bebosgruvsamhället av ca 400 personer, vilka i stort setthar sin utkomst från gruvdriften -- direkt ellerindirekt.Vi måste alla förstå vad som inträffar närgruvdriften läggs ner i . Det saknasalternativ i denna glesbygd. Därför måste särskildaskäl kunna beaktas vid behandling av sådanaärenden. Även om vi inte kan få igenombeslutet, vilket vi är överens om, kommer vi ifortsättningen naturligtvis tillbaka till dessa frågor.Jag tror också att vi behöver en annan syn på dem iframtiden.Herr talman! Jag yrkar bifall till motion Bo516.Anf. 210 AXEL ():Herr talman! har i det härbetänkande behandlat en motion, Bo501, väckt avKurt och mig, där vi föreslår ettutökat naturskydd för det s.k. Kösjöområdet ivästra . Området ligger raktöster om i fjällvärld, mitt i ettstörre fjällnära och väglöst vildmarksområde, somär av stort intresse för naturvård och friluftsliv.Kösjöområdet ligger ovanför gränsen försvårföryngrad skog och ovanför domänverketsgamla skogsodlingsgräns. Området gränsardessutom direkt till naturreservat.Dessa grundläggande fakta, herr talman, samtnaturligtvis grundorsaken -- områdets synnerligenskyddsvärda karaktär -- borde leda till riksdagenstillskyndan.Herr talman! Ortsborna, och likaså Åre kommun,vill ha området skyddat.Men, storskogsägaren ville avverka sinsvårföryngrade skog längst in i området. Till dettabehövde man en skogsbilväg, rakt igenom detskyddsvärda området. Man fick stöd avskogsvårdsstyrelsen i och avlänsstyrelsens ansvarige, men ärendet haröverklagats till regeringen.Herr talman! Vi motionärer anser attKösjöområdet -- ett av våra sista orördavildmarksområden -- skall skyddas enligtnaturresurslagens 2 kap. §§ 3 och 6. Vi har imotionen begärt stöd för detta.Vad säger då utskottet? I klämmen avstyrksmotionen, men i texten är det omöjligt att hittamotiven för avstyrkandet. Utskottet tar inteställning till huvudfrågan -- bevarandet av områdetsom vildmark -- utan ägnar sin energi åt huruvidadet går att använda väglösa transportformer i ettkänsligt område för att få ut timret, i stället för attlåta bygga en skogsbilväg.Det här betyder att utskottet säger ja till avverkningi området, trots de tunga skäl som talar för ett nej.Herr talman! Jag tycker att ställningstagandet ärbeklagligt. Dock är det inte meningsfullt att här ikammaren mot ett enhälligt utskott yrka bifall tillmotionen. I stället får alla vi, som vill bevara denhär unika pärlan av den krympande svenskavildmarken, sätta vårt hopp till regeringensbehandling av överklagningsärendet. Medge, herrtalman, att det är ett skört halmstrå att hålla i.Men även om det här går åt skogen, finns ju alltidmöjligheten att återigen ta upp frågan till förnyadprövning och ställningstagande senare i detta hus.Anf. 211 ():Herr talman! Vi är fyra ledamöter som har väcktmotioner om . Det är faktiskt med, även idenna sena timma, en viss besvikelse jag noterar attBruno Poromaa och , som står förden andra motionen, inte känner sig så engageradeatt de vill delta i debatten -- trots att liggerinom deras egen valkrets.Som ledamot av näringsutskott vet jag,lika väl som herr talmannen, att de övervägandensom görs där är mycket sakligt grundade. Jagförvånar mig över att bostadsutskottet inte har tagithänsyn till att ett enigt näringsutskott medutgångspunkt i mineral-, energi- ochindustripolitiska ställningstaganden har beaktatfrågorna och gått näringsutskottet till mötes när detgäller det värdefulla projektet. Med tanke på vilkasom har deltagit i beslutet, är det förståeligt attutskottet har kommit fram till dettaställningstagande.Agne , utskottets ordförande, kommerfrån . kommer från Stockholmeller . kommer frånLerum utanför . från Stockholm.Britta kommer från ochMedelpad. kommer från Sala.Marianne kommer från . IngaBerggren och kommer från Skåne.Jag noterar ofta i sådana här debatter, att ju längrebort man kommer från den ort eller det projektdebatten gäller desto lättare är det att säga nej tilldet hela. Ansvaret för de 600 personer i bysom inte kommer att ha någonsysselsättning vilar på dem i bostadsutskottet somhar fattat detta beslut. Dessa personer kommer inteatt ha några som helst alternativ. Det finns allanledning att inte ändra på lagen men däremot påinställningen till den typen av angelägna projekt.Herr talman! Jag vill därför inte bara yrka bifall tillmin och motion utan även tillBruno Poromaas och motion.Anf. 212 ():Herr talman! På s. 4 i bostadsutskottets betänkandestår följande, :''anför att det inte ankommer påutskottet att pröva den lagtekniska frågan ellerprojektets miljömässiga konsekvenser.'' Jag fick etthelt annat intryck av näringsutskottets beslut närPer-Richard Molén talade.Många har varit kritiska mot naturresurslagen.Innan naturresurslagen fanns kördes miljöintressenfrankt över. Med naturresurslagen tutar man innanman kör över.Men i den naturresurslag som många är kritiska tillframgår det att man skall främja en från ekologisk,social och samhällsekonomisk synpunkt långsiktig,god hushållning med mark och vatten och denfysiska miljön i övrigt.Lagen är att anse som en lag genom vilkenavvägningar mellan olika intressen skall bedömas iett långsiktigt perspektiv. Detta innebär enavvägning mellan bevarandeintressen ochexploateringsintressen. Den har gjorts iutskottet, oavsett den enskildes bostadsort.Jag gratulerar till hans unikakompetens, beroende på den plats där han bor.Anf. 213e () replik:Herr talman! bör vara medveten ochunderkunnig om att näringsutskottetskompetensområde i denna fråga utgörs av deindustri- och mineralpolitiska bedömningarna.Därutöver gör utskottet ingenting.Det är värt att notera att i skrivningen frånriksdagens näringsutskott och i förarbetena tillpropositionen sägs det, att motivet tillundantagsbestämmelsen som finns i lagen är attmineraltillgångar m.m. skall kunna utvinnas isärskilt angelägna fall, t.ex. när fyndigheten harstor samhällsekonomisk betydelse.När det finns en liten begränsad verksamhet, somberör 600 människor i en liten kommun iNorrbotten, bör denna undantagsbestämmelsekunna utnyttjas. De har inga alternativ.