prot · GF0966 · 1992-02-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:66Onsdagen den 19 februariKl. 13.001 § Anmälan om kompletteringsval tillutbildningsutskottet och trafikutskottetTalmannen meddelade att socialdemokratiskariksdagsgruppen som suppleant iutbildningsutskottet och trafikutskottet underUlrica ledighet anmält hennes ersättareRaimo Pärssinen.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i utbildningsutskottetRaimo ()suppleant i trafikutskottetRaimo ()2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 13 februari.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:85 till konstitutionsutskottet1991/92:108 till näringsutskottet1991/92:110 till lagutskottetBeslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan upptagnaärendena, bostadsutskottets betänkande BoU10,jordbruksutskottets betänkanden JoU10, JoU9 ochJoU11, betänkande KU21,finansutskottets betänkande FiU11,justitieutskottets betänkanden JuU6 och JuU8,lagutskottets betänkanden LU16 och LU17 samtutrikesutskottets betänkande UU18 beslötkammaren på förslag av talmannen att de fickföretas till avgörande i ett sammanhang sedandebatten i alla dessa ärenden avslutats.4 § Konkurrensen i den kommunalaplaneringen -- ändring i plan- och bygglagenFöredrogsbostadsutskottets betänkande1991/92:BoU10 Konkurrensen i den kommunalaplaneringen -- ändring i plan- och bygglagenAnf. 1 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas enändring i plan-och bygglagen, allmänt benämndPBL.Ändringen innebär att kommunerna ifortsättningen förbjuds styra etableringar avlivsmedelsförsäljning i planer där handel skallbedrivas.Den ändring som föreslogs i propositionen var illagenomtänkt. Det föreslogs nämligen attkonkurrensen skulle införas som ett allmäntintresse i första kapitlet. Detta skulle ha betytt attinte bara konkurrensen inom detaljhandeln skulleha främjats utan att all markanvändning skulle hakonkurrerat inbördes, något som skulle ha striditmot det grundläggande syftet medplanlagstiftningen. Detta har ändrats avutskottet efter ett påpekande i vår motion.Ändringen är föranledd av en debatt i massmediaunder senare år om billigare livsmedel, där PBLoch det kommunala planmonopolet getts skuldenför höga matpriser.Bert drev i förra årets valkampanj, ivrigtpåhejad av massmedia, en klappjakt på detkommunala planmonopolet och PBL.Många har ryckts med i denna jakt i rädsla för attannars bli beskyllda för konkurrensbegränsning.Det kommunala planmonopolet innebär attkommunerna i en planprocess i samråd prövar vardet är lämpligt att lokalisera skolor, affärer,industrier, bostäder osv.Vilka som etablerar sig på den planerade markenkan och skall inte kommunerna styra. Detta ärmycket klart uttryckt i motivtexten i PBL-propositionen från 1985.I PBL kan detaljhandel med livsmedel regleras.Denna möjlighet infördes i planlagstiftningen isamband med PBL:s tillkomst 1987, på begäran avkommunerna på grund av de problem somoönskade butiksetableringar förde med sig, framförallt parkeringsproblem och olycksrisk närparkeringsbehoven i vissa områdenmångdubblades och krav restes på kommunerna attåtgärda problemen.Huvudregeln vid planering av handelsområden ärändock att handelsändamålet inte får preciserasytterligare i detaljplaner. Skälet är att främjakonkurrensen. Detaljplaner skall utformas så att demedger förändring och förnyelse, t.ex. nyabutiksformer.Ytterligare preciseringar bör göras endast om detfinns särskilda skäl för detta. En viss reglering avlivsmedelsförsäljning bör vara möjlig om det finnsskäl för detta, t.ex. om det har stöd i översiktsplan,varuförsörjningsplan e.d.De styrningsmöjligheter som majoriteten nu vill tabort har således funnits ,och endast ett fåtal av de planer som kommit tillefter innehåller dessa preciseringar.Att skylla dyra matpriser på PBL har inte mycketmed verkligheten att göra. De som tror att denändring majoriteten nu är i färd med att fatta beslutom kommer att bli grymt besvikna.Det kanske främsta skälet till att vi inte vill attstaten här skall gå in med pekpinnar och styra är attvi har full tilltro till kommunpolitikerna.Staten skall inte komma och säga: ''Vi vill förbjudaer att i undantagsfall styra detta. Problemen somkan uppkomma i och med detta får ni däremot lösabäst ni kan. De är inte våra problem. ''Vi socialdemokrater litar på vårakommunpolitiker. Vi tror att de har den bästakunskapen och kännedomen om de lokalaförhållandena och problemen och kommer atthantera detta med den restriktivitet som lagenföreskriver. Här behövs inga statliga förbud. Dendebatt som har förekommit i frågan har naturligtvisalla tagit del av.Vad som på ett avgörande sätt skiljer osssocialdemokrater från moderater och folkpartisteri denna fråga -- och efter valet även -- är attvi värnar om närbutiker och de icke bilburnamänniskornas behov av den service som en affärinom gångavstånd ger.Om närbutiker försvinner på grund av en oplaneradextern etablering som i första hand vänder sig tillbilburna konsumenter, drabbas de icke bilburna --framför allt pensionärer och folk medrörelsehandikapp samt barnfamiljer. De förlorarsin butik och den gemenskap den skapar i ettbostadsområde. I stället får de sitta hemma ochvänta på att den kommunala kommerför att åka och uträtta deras ärenden. Utöverförsämringen för de boende ökar kommunernaskostnader för markant -- så längekommunerna nu har råd med denna.PBL kom i sin nuvarande form till genom enöverenskommelse mellan socialdemokraterna ochcenter, detta för att ge lagen ett så brett stöd iriksdagen som då var möjligt, så att lagen skulle haen bred majoritet även efter ett eventuelltregeringsskifte.I dessa förhandlingar fick båda parter, som brukligtär i sådana sammanhang, både ge och ta. Jag minnssärskilt de försämringar inom naturvårdens områdesom så envist verkade för.Det är en hederssak att stå vid en uppgörelse.Centern lever inte upp till denna heder utan vikersig även i denna fråga för moderaterna.Jag beklagar detta djupt. är inget partiman kan lita på längre. Detta har även mångaväljare upptäckt, om man skall tro den senasteSIFO-mätningen, där halverats.Jag beklagar det även ur de äldres och ickebilburnas synvinkel.Folkpartiet säger sig emellanåt -- när densocialliberala kostymen är på -- värna om äldre ochhandikappade. Men sedan ''Ny start för ''lanserades och efter valet har den kostymen intevarit på. är således inget parti att lita påför dessa människor.Kds har efter valet lagt sig helt platt förmoderaterna, så där finns heller inget att hoppas påför dessa människor.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationen och avslag på hemställan ibetänkandet.Anf. 2 ():Fru talman! Den förändring av plan- och bygglagensom vi nu talar om består av en enda mening:''Näringsfrihet och en effektiv konkurrens skallfrämjas.'' Den meningen är det som förorsakar heladen här diskussionen och en rad diskussioner iandra sammanhang.Jag har svårt att se att den meningen i sig innehållernågot som någon av oss i något parti skulle hanågonting emot.Vi utgår från att det råder näringsfrihet i vårt land.Vi utgår från att en effektiv konkurrens skall rådaoch kunna främjas.Varför vill vi då inte ha med denna mening i denförändrade ? En orsak är att detpå olika sätt kan försämra servicen för dem som borute i kommunerna.Den allra främsta orsaken är att vi tror attkommunerna själva kan avgöra vad som är bäst urkonkurrenssynpunkt, vad som är bäst för dessinvånare, vad som är bäst från stadsplanesynpunkt,osv. Vi tycker att man ute i kommuerna har fullkapacitet att själv avgöra sådana här frågor.Det förhindrar inte att jag, mitt parti och mångaandra är medvetna om att det sker misstag ute ikommunerna och att det finns konkreta exempel påatt en effektiv konkurrens inte råder att det mellanpolitiska partier kan finnas en uppgörelse om attdet är och ICA som skall ha var sin del avkommunen, om kommunen inte är så stor, eller varsin stadsdel, om kommunen är stor. Det ärnaturligtvis fel, och jag tror inte att något partiställer sig bakom den typen av oheliga alliansereller anser att detta främjar framtagandet av billigaoch bra livsmedel eller att det ger bra möjligheterför invånarna i en kommun till valfrihet. Men dettakan inte leda till att man ändrar lagen. Jag stårdärför fast vid vår uppfattning att kommunernasjälva skall kunna avgöra denna fråga.Fru talman! Jag skall fatta mig kort och stanna häroch instämma i socialdemokraternas reservation idenna fråga.Anf. 3 ():Fru talman! I , PBL, reglerashur mark- och vattenområdena skall användas.Enligt denna skall olika intressen vägas motvarandra, enskilda och allmänna, enligtöversiktsplanerna översiktligt och enligtdetaljplanerna mera i detalj. I dessa anges varindustrier kan förläggas, bostäder byggas, vägardras fram, handel etableras, osv.Det är viktigt och nödvändigt att planutformningeninte innebär att vissa intressen får stå tillbaka förandra eller att konkurrensen begränsas genomplanbestämmelser. Inom handeln är detta särskiltviktigt.I den nuvarande plan- och bygglagstiftningen gesmöjlighet att genom detaljplan styra detaljhandelnsutformning och etablering. Härigenom begränsasden fria konkurrensen på ett otillåtet sätt.Kommunpolitiker får inte träda i konsumenternasställe genom att bestämma var, hur och under vilkaformer handel skall ske. I stället skallkonsumenterna genom sina fria val av inköpsställenavgöra lokalisering och verksamhetsformer fördetaljhandeln.Regeringens förslag till i denna frågasyftar till att undanröja den styrning somlagstiftningen i dessa hänseenden har.Bostadsutskottet, liksom näringsutskottet,instämmer i regeringens bedömning. Emellertidhar en annan lagteknisk lösning föreslagits avbostadsutskottet, vilken på ett tydligare sätt klargörsyftet med lagändringen.Det måste i detta sammanhang göras helt klart attdet inte är fråga om någon ändring i det kommunalaplanmonopolet. Kommunen skall ävenfortsättningsvis ha ansvaret för när och varplanläggning skall ske och ha möjlighet att utformaen i kommunen önskvärd utveckling inom ramenför bestämmelserna i har inte haft något att invända mot denlagtekniska lösningen eller själva lydelsen i denföreslagna föreskriften.Om den föreslagna ändringen får stöd,kommer kommunerna inte längre att ha möjlighetatt i detaljplan precisera handelsändamålet till enviss form av handel. Den nuvarande möjlighetenatt i detaljplan särskilt reglera detaljhandel medlivsmedel och detaljhandel med skrymmande varorkommer således inte att finnas kvar. Genom den avutskottet föreslagna ändringen kommer bättreförutsättningar än att finnas för att en effektivkonkurrens skall kunna uppnås. En övergångmellan olika former av handel kommer också attunderlättas.Utskottet pekar vidare i betänkandet på detförhållandet att den nu föreslagna ändringen ochden ändrade synen på konkurrensens betydelse intepåverkar gamla detaljplaner. Denna fråga börövervägas i ett större sammanhang, och det böröverlåtas till regeringen att bedöma i vilka formerdessa ytterligare överväganden skall ske. Utskottetanser att som sin mening skall geregeringen detta till känna.Fru talman! Socialdemokraterna, liksomvänsterpartiet, vill i denna fråga inte var med omnågon ändring. De är nöjda med reglerna som de ärnu. Detta ställningstagande är uppenbarligenideologiskt betingat. Har man som utgångspunktatt politiker vet bättre än -- som i detta fall --konsumenterna, blir ställningstagandet lätt.Övertron på planerares och politikers förmåga attstyra och reglera finns oförändrat kvar. Då offrasgärna konsumenternas fria val och människornasmöjlighet att själva träffa avgöranden.Utskottsmajoriteten delar dock inte dennauppfattning.Man kan konstatera att det finns en dualism i detresonemang som förs i reservationen. Det hävdas ireservationen att man värnar om den friakonkurrensen. Men vill man begränsadenna konkurrens genom att ha kvar en styrandelagstiftningsparagraf.Med den nya synen på konkurrensens betydelse,som bl.a. kommer till uttryck ikonkurrenskommitténs betänkande, och i ljuset avreglerna inom EG, är det naturligt och nödvändigtatt öka etableringsfriheten inom detaljhandeln. Vipolitiker måste myndigförklara konsumenterna.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan ibostadsutskottets betänkande 1991/92:10 ochavslag på reservationen och meningsyttringen.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag vet inte varför litar på sina kommunpolitiker, det göråtminstone vi.När talar om valfrihet förkonsumenterna undrar jag vilken valfrihetpensionärer, handikappade och barnfamiljer utanbil har om de bor i ett område där det pågångavstånd finns en närbutik, som måste läggasned på grund av en extern etablering. Ettförverkligande av det föreliggande förslaget ledertill att dessa människor förlorar den möjlighet tillgemenskap som det innebär att träffa bekanta ochandra människor i närbutiken, alltså den socialagemenskap som en närbutik ger.Sedan kan man ställa frågan varifrån kommunernaskall ta de pengar som krävs för den utökadehemtjänst som kommer att behövas i och meddetta. Kommunernas anslag skärs ju ned med 7,5miljarder . Trots detta får kommunernaökade kostnader.För några år sedan gjorde socialförvaltningen iTrollhättan en undersökning om vilkakonsekvenser på omsorgen som en nedläggning avytterligare en närbutik i ett område skulle få. Enligtprognoserna skulle 1 170 personer i Trollhättanvara och ha behov av hemhjälp år 1995.Man spanade alltså litet in . Varjeperson i denna grupp som mister sin närbutikinnebär mer arbete förhemtjänstpersonalen för inköp. Följdenblir att kommunen behöver 45 extraheltidsanställda hemsamariter, vilket kostar 7,75milj.kr. Dessutom kommer kostnaderna förfärdtjänst att öka.Bertil ! Det är inte så att politikernaensamma och isolerade sitter och gör upp planer.Jag har själv suttit med i en byggnadsnämnd, ochdärför vet jag att man där samordnar ochsammanväger alla intressen som kommer fram vidremissomgångar och under hela planprocessen.Sedan sammmanställs detta material till en plan,där man så långt som möjligt tar hänsyn till allaintressen.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag är mycket förvånad över att RuneEvensson gör sådana vidlyftiga och långtgåendetolkningar av en förändring i detta hänseende.Enligt tidigare anförande hadeförändringar varit aktuella vid ganska få tillfällen.Men skall helt plötsligt de flesta närbutikerna ivårt land försvinna, och inga människor som harrörelsehinder, barnfamiljer eller andra människorsom behöver hjälp kommer att se någon butik inomsitt närområde.Det kommer självfallet inte att bli på det sättet. Enklok butiksägare kommer med stor sannolikhet attta hänsyn till den befolkning som bor i området ochanpassa sina etableringar efter vad kundernaönskar.Det finns säkert många människor som har behovav och som tycker om sina närbutiker. Dessakommer då att finnas kvar. Det här speglarmänniskors fria val, och det tror jag är en lyckligutveckling.Det är inte fråga om antingen--eller, utan detkommer att vara fråga om både--och. Det handlaralltså både om närbutiker och andra mera externtetablerade butiker.Det finns en skillnad mellan ochmitt synsätt. Jag tycker nämligen attkonsumenterna i större utsträckning genom sinafria val själva skall avgöra var butikerna skall finnasoch vilket sortiment dessa skall ha.Anf. 6 () replik:Fru talman! är förvånad över mittinlägg. Vad jag försökte mig på var att beskriva vadsom kommer att hända om den föreslagnaändringen genomförs.Bertil säger att närbutikerna kommeratt leva kvar, trots att nya externa butiker etableras.Det är möjligt att det blir så på sina håll. Mengenerellt tror jag inte att det går att fortsätta attdriva närbutiker med förlust. De lever ju på sammamarknad som alla andra.Så till en annan sak. Vad man gör är att manplanerar ett handelsområde. Parkeringsbehovetdimensioneras efter vad som antas ske inom detaktuella området.Jag tar två olika etableringar som exempel. Enträvarubutik behöver ungefär 5 parkeringsplatserper affärsyta. En dagligvaruhandeldäremot behöver 50 parkeringsplatser förmotsvarande yta.Om kommunerna inte har någon som helststyrning, vad kommer då att hända i ett område avnämnda slag där det hux flux finns enlivsmedelsbutik? Jo, stora trafikproblem uppstår.Det kommer att vara förenat med olycksrisker. Tillslut kommer människor att vända sig tillkommunen med krav på åtgärder. Då blir det jukommunen som får lösa problemet.Anf. 7 () replik:Fru talman! beskrivning av deproblem som skulle uppstå framöver är väldigtlångtgående. I nästa replik blir det kanske tal omvisserligen inte en nationell men dock enkommunal katastrof till följd av att vi ändrar plan-och bygglagen. Det är väl ungefär vad som ligger iluften. Självfallet kommer det inte att bli på det sättsom här beskriver det hela.Rune säger att det endast är i ett fåtal fallsom kommunerna har hindrat etablering på det sättsom lagen nu ger möjlighet till. Men det kan maninte säga som man säger att allt ont ochelände kommer att bli ett faktum när den härbegränsningen tas bort. Det är inte möjligt att intatvå olika ståndpunkter samtidigt.Vidare har jag inte fått något besked om varförsocialdemokraterna i sin reservation säger att de ärmåna om att värna konkurrensen när de samtidigtär beredda att ha kvar en konkurrensbegränsandeparagraf i plan- och bygglagen.Konsumentutredningen deklarerar ju ganska klarti sin analys hur det här har fungerat: Slutsatsen avutredningen, som hänför sig till insamladeuppgifter under i huvudsak september månad 1989,blev att kommunerna inom ramen för detkommunala planmonopolet kan styra ochkontrollera handelns etableringar på ett sätt somfår konkurrenseffekter.Rune vill alltså ha kvar den härbegränsningsmöjligheten. Han vill begränsakonkurrensen, trots att han i nästa mening säger atthan vill ha lättnader. Det resonemanget går interiktigt ihop.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 8 i (nyd):Fru talman! har flyttat frånSverige och bor nu i . Skälen till att hanbor där i stället för i hör hemma iskattedebatten. Det som är intressant här är att hantycker mycket om svenska skorpor. Sådana finns,som tur är, i och kostar där kilot,och det är ungefär lika mycket i svenska kronorräknat. Det som är hårresande och som är ettfaktum är att samma svensktillverkade skorpor iSverige kostar . Svensktillverkadeskorpor kostar alltså dubbelt så mycket i Sverigesom i Frankrike.I förmiddags var jag i en vidJärntorget nära och köpte pålägg.Herrgårdsost kostade . När detgäller grevéost var det ännu värre, . per kilo.Salami, håll i er, kostade . Det här ärdagens priser efter momssänkningen. Politikernatävlar ju i det sammanhanget om vem av dem detvar som helst och som först ville sänka momsen.Beträffande alla sanslösa priser som möter den somhandlar mat utnämner jag osten till baslivsmedlensvärsting -- det kan röra sig om mer än . kilot!Vad gäller vanlig ost är konkurrensen nästanobefintlig, och det är inte minst viktigt att anföra idet här sammanhanget.Konkurrens ger lägre priser och bättre service. Jaghar i mitt 35-åriga liv inte stött på någon somhar tyckt att matpriserna ens är någorlunda låga iSverige. Men jag har stött på väldigt mångamänniskor som har tyckt att priserna är på tok förhöga. Konsumenterna har fått nog. De ord sommånga använder om de skyhöga matprisernalämpar sig varken för kyrkan eller för kammaren.Politiker som har underlåtit att värna omkonkurrensstimulerande åtgärder och därmed lågamatpriser kan inte fråntas sitt ansvar. Det är ert fel!Detta har barnfamiljer och fattigpensionärer samtalla andra konsumenter fått betala ett högt pris för.Att inte kunna fatta rationella och bra beslut här ärlika idiotiskt som handlingsförlamningen ochvåndan kring turistmomsen. Ni kan själva tänka erhur idiotiskt det är! Det sägs att det är en myt attstrutsen stoppar huvudet i sanden, men iblandundrar man var en del politiker gör av sitt.Jag var i . Det är mycket som jag intetycker är bra där. Det finns många fattiga där.Många människor, inte minst barn, saknarsjukvårdsförsäkring. Det är ett enormtresursslöseri. Ja, det finns en hel del att kritisera.Men man sätter kunden i centrum, ochkonkurrensen är knivskarp och stimulerande.Priserna ligger på en helt annan nivå där jämförtmed hur det är här. Jag menar inte att Coca-Colakostar . litern på , för detär ointressant. Det intressanta är att bröd, pålägg,kött, fisk och en hel del annat där kostar hälften såmycket eller mindre än vad motsvarande varorkostar i . Gång på gång när jag är utomlandsslår det mig att det inte är där det är billigt. Det ärhär som det är dyrt. Tillsammans köper vi svenskarmat för . Vi borde kunnasänka matpriserna . Det skulle innebäraca i prissänkningar. Jämfördetta med de barnbidragshöjningar om istorleksordningen ett par miljarder som vi har talatom! Att förändra blir inte lätt, för här är det mångaelefanter som kommer att streta emot allt vad deorkar.Den svenska bonden skall inte lastas isammanhanget. Han är duktig. Får han barakonkurrera, på lika villkor, med sina utländskakollegor, står han sig väl i den konkurrensen bådevad gäller pris och vad gäller kvalitet. Där finns detinte så mycket mera att ge. Det finns det däremoti grossistledet, inom livsmedelsindustrin och inomdetaljistledet. Där finns det oerhört mycket attgöra. Inom området skattesänkningar finns detockså en hel del kvar.Matmomsen har sänkts. Det är bra. Som vi alla vetär det en större andel av låginkomsttagarens lönsom går till mat än vad som gäller förhöginkomsttagaren. Så långt är allt bra. Tyvärrfinns det otäcka svarta orosmoln på momshimlen.Frågan är vad det blir av den sänkta matmomsen,om vi inte följer upp med konkurrensstimulerandeåtgärder. Jag är övertygad om att det, om vi inteföljer upp med en rad åtgärder, inte ens blir entummetott kvar. Effekterna av momssänkningenkommer att ätas upp av de prisökningarsom möjliggörs i den oligopolsituation som förnärvarande råder. Hur kan ni som ansvarat för denförda politiken tillåta en oligopolsituation överhuvud taget, och särskilt inom livsmedelssektorn?Detta är för mig en fullständig gåta!Nu står vi inför att att ett steg i rätt riktning för attmöjliggöra för prispressare att verka även där detfinns tröga politiker. Detta sker genom en ändringi plan- och bygglagen.Hur kan det gå? Ett exempel är ,en inte helt okänd person. Han är grundare av Ikea.Pensionärer behöver inte bära hem en ny soffa påryggen när de handlar där. Det finns t.ex. bilar atthyra. Har man inte körkort löses det problemetockså. För att öka tillgängligheten i Kungens kurvagår det bussar från varje hel timme frånkl. Dessa bussar går åter varje halvtimme, från 11.30 till 17.30. Dessutom är detnolltaxa, avsevärt bättre än vårskattesubventionerade kollektivtrafik alltså. Tänkså det kan gå när de råa marknadskrafterna fårhärja fritt, utan inblandning av klåfingrigapolitiker.Politiker skall inte längre ha vetorätt och bestämmavad som är bäst för konsumenterna. Mycketåterstår att göra, och detta är det första viktigasteget efter momssänkningen.Med anledning av det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.(Applåder)Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag har lyssnat på och kan inte förstå vad det hade medPBL att göra. Inget av det sade underhela sitt anförande uppfattade jag hade något somhelst med dagens ämne att göra. Däremot räknadehan upp priset på varor, inte bara i , utan iFrankrike, och på annat håll. var t.ex.ett föredöme, med billig Coca Cola. är inte ettföredöme på alla områden. Det är en stor mängdmänniskor som svälter i USA.Vi är överens om en sak, och jag, ochdet är att det är mycket viktigt med konkurrens.Det poängterar vi mycket tydligt i vår reservation.Vi vill främja konkurrensen. Vi har genom beslut idenna kammare under föregående år och årendessförinnan fått ned matprisutvecklingen. Fr.o.m.någon gång har matpriserna sjunkit. Det ärviktigare åtgärder än det vi nu debatterar.Koncentrationen inom matvaruledet är vi heltöverens om att vi måste göra mycket åt. Vi har gjortmycket, men det finns väldigt mycket kvar att göra.Jag vill ändå ställa en fråga, för att litet grand föraDan tillbaka till dagens ämne.