prot · GF0995 · 1992-04-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:95Torsdagen den 9 aprilKl. 12.001 § Val av ombud och suppleanter iEuroparådets parlamentariska (rådgivande)församlingFöretogs val av sex ombud och sex suppleanter iEuroparådets parlamentariska (rådgivande)församling.Från valberedningen hade inkommit protokollavseende val av sex ombud och sex suppleanter iEuroparådets parlamentariska (rådgivande)församling. Av protokollet från valberedningenframgick att valberedningen enhälligt godkänt degemensamma listorna. Samtliga val avsåg tidenfrån öppnandet av den parlamentariskaförsamlingens nästa ordinarie möte till öppnandetav församlingens ordinarie möte år 1995.De för valen avlämnade gemensamma listornaupplästes av förste vice talmannen och godkändesav kammaren.Följande personer förklarades i nämnd ordningvalda till ombud och suppleanter i Europarådetsparlamentariska (rådgivande) församling:ombudAnn-Cathrine ()()(m)()()()suppleanterKnut ()()()Förste vice talman ()()()2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 april.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFördrogs och hänvisadesMotionerna1991/92:Kr1 och Kr2 till kulturutskottet4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 8 aprilFöretogs till avgörande konstitutionsutskottetsbetänkande /92:KU27, finansutskottetsbetänkanden /92:FiU12, FiU13 och FiU22,justitieutskottets betänkanden /92:JuU20 ochJuU21 samt lagutskottets betänkande1991/92:LU27 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. 94).Konstitutionsutskottets betänkande KU27Mom. 1 (presstödet i allmänhet)Först biträddes meningsyttringen av JohanLönnroth i motsvarande del -- som ställdes motreservation 1 av -- genomuppresning.Härefter bifölls utskottets hemställan med 263röster mot 14 för meningsyttringen av JohanLönnroth i motsvarande del.Mom. 3 (beräkningsgrunderna för driftsstödet)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 146 röster mot133 för utskottets hemställan med den ändring imotiveringen som föreslagits i reservation 3 avThage G m.fl.Mom. 4 (anslaget till driftsstödet)Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 0för reservation 5 av . 5 (utvecklingsstöd)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 7 av -- bifölls medacklamation.Mom. 8 (anslaget till distributionsstöd)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 11 av -- bifölls medacklamation.Mom. 13 (bidrag till )Utskottets hemställan bifölls med 204 röster mot 16för meningsyttringen av imotsvarande del. 59 ledamöter avstod från attrösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU12Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU13Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU22Mom. 2 (regionala nationalräkenskaper)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 4 (det obetalda arbetet inationalräkenskaperna)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 5 (inkomstutredning)Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 15för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 6 (kooperativ statistik)Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot131 för reservation 1 av m.fl.Mom. 10 (framtida folk- och bostadsräkningar)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av Bo G Jenevall -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU20Mom. 1 (anslag till )Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot121 för reservation 1 av m.fl.Mom. 3(renodling och delegering)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av m.fl.- bifölls medacklamation.Mom. 6 (parlamentariskt inflytande)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 7 (specialdomstolar)Utskottets hemtällan -- som ställdes motreservation 4 av m.fl -- biföllsgenom uppresning.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottest betänkande JuU21Mom. 3 (professurer vid BRÅ)Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot122 för reservation 1 av m.fl. 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (BRÅ:s framtida resurser)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 2 av m.fl. -- biföllsmed acklamation.Mom. 5 (lokala brottsförebyggande organ)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls medacklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU27Utskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade attbostadsutskottets betänkanden BoU16 och BoU15skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.5 § Vissa anslag till bostadsförsörjningenFöredrogsbostadsutskottets betänkande1991/92:BoU16 Vissa anslag tillbostadsförsörjningen (prop. 1991/92:100 delvis).Anf. 1 ():Herr talman! Dagens bostadspolitiska debatthandlar om boendet, jobben och framtiden förbyggbranschen. I den senaste valrörelsen och i dendå förda diskussionen talade man om systemskifte,marknadshyror, höjda eller sänkta hyror. Fråganom höjda hyror avvisades bestämt och enträget avde borgerliga. , drygt senare, är denborgerliga majoriteten på väg att med olikakryptiska förslag och utredningar införa det vifruktade allra mest, nämligen fördelningspolitiskaorättvisor för de boende.Ifrån vårt håll varnade vi för de lättsinniga vallöftensom ouppörligt trumpetades ut från de dåvarandeoppositionspartiernas sida. Herrar ochKnut m.fl. var upprörda och indigneradeoch menade att vi körde en skräckpropaganda närvi ifrågasatte hållbarheten i de vallöften somströddes både här och där.Våra invändningar mot vallöftena grundade vi påtidigare erfarenheter av borgerligtregeringsinnehav i det här landet. Vi varnadeväljarkåren för de falska lockrop som utsändes, delockrop som senare gjorde att en majoritet avväljarkåren fann för gott att pröva era idéer ochtankar.Herr talman! finns inom politikens värld ingenångervecka. En väljarmajoritet har gett deborgerliga riksdagspartierna majoritet och mandatatt styra och ställa i det här landet. Det är förstsenare medborgarna får vara med och betala notan.In blanco-fullmakten som väljarna på valdagen gavtill de borgerliga kommer att bli en dyrköpt ochångerfull läxa för många.Dagens bostadspolitik och det betänkande vi nubehandlar visar att den borgerliga majoriteten ökarkostnaderna för boendet. Tyvärr tvingas vikonstatera att en borgerlig riksdagsmajoritet är påväg att rasera den sociala bostadspolitiken.De borgerliga upp av Ny demokrati som ivissa lägen vill gå än längre. Kds har villigt ställt insig i ledet och följer sina borgerliga systrar ochbröder lojalt i yrkesutövningen här i kammaren.Låt oss göra en kort tillbakablick på det som häntefter valet på bostadssektorns område.Bostadsdepartementet är borta. Det är sopat undermattan. Branschföreträdare är vilsna och frågar sig:Vem är huvudansvarig inom regeringen? Vem skallrepresentanter för byggarna, byggjobbarna och allaandra få möta och få tillfälle till en dialog med föratt diskutera sina branschproblem?Läget är följande: byggarbetslösheten ökar.Investeringarna i byggandet minskar katastrofalt pågrund av regeringens klantiga förfarande. Nyapålagor och andra nymodigheter aviseras förbyggsvängen, och ingen vet vad som sker bakom defördragna regeringsförhängena. Frågorna dras ilångbänk på grund av inbördes oenighet osv.I dag står var sjätte byggjobbare utan jobb. Jag trorinte någon enda region kommit undan enbesvärande byggarbetslöshet.I fanns fyra byggjobb atterbjuda åt 4 000 arbetslösa byggjobbare. Hemma iVärmland går 1 200 arbetslösa. Vi kan fortsättauppräkningen län efter län.Tusentals unga får lämna sin yrkesutbildning ochpröva något nytt. löperbyggbranschen en uppenbar risk att förgubbas. Deunga, de bästa krafterna flyr branschen, och vi fårsvårt att senare kunna locka till oss allt ifrånarkitekter till byggnadsarbetare.Enligt prognosen kommer inte mindre än 25--30 %av byggarbetskåren att gå och stämpla underkommande höst- och vintersäsong, om inget underinträffar. har avbyggjobbarna arbetslösa, och prognoserna visar attNorrbotten kommer att ligga på en arbetslöshet avdrygt 40 %.Vi vet att den unika situationen kan uppstå attbyggarbetslösheten blir högre undersommarhalvåret än samma år.Arbetsmarknadsfonderna töms. Innan kommandeårsskifte lär det inte återstå många kronor om interegeringen tillskjuter ytterligare medel tillfonderna.Därmed, herr talman, övergår jag till attkommentera vissa av våra till betänkandet fogadereservationer. Inledningsvis yrkar jag bifall tillsamtliga (s)-reservationer som är fogade tillbetänkandet.Reservation 1 handlar om en för mitt partiavgörande och ödesmättad fråga. Bostaden är ochförblir enligt vårt förmenande en grundläggandeoch social rättighet som bör och skall likställas medrätten till arbete, utbildning och sjukvård. Måletför den sociala bostadspolitiken är att alla skall hatillgång till en bra bostad till rimlig kostnad. Det ärden handlingslinje vi valt . Av naturligaskäl har behoven varierat med olika krav påboendet i olika landsändar.Herr talman! Den nöd och fattigdom som LubbeNordström mötte på sin resa genom landet frånsöder till norr var en helt annan än den dagensresenär möter. beskriver frånnära håll svälten, nöden, bostadsbristen,fattigdomen, vägglössen och de kalla vintrarna somalla fruktade. Bakom de romantisktbeskrivna röda stugorna med de vita knutarnadolde sig en hård och närmast brutal fattigdom.Bakom de tunna och dragiga väggarna och oftasttomma skafferierna utspelades familjetragedier pålöpande band. Kampen för brödfödan var hård,barnadödligheten hög och sorgen en ständigtåterkommande gäst i fattigstugorna.Reseskildringen var en viktig väckarklocka. Mångaväcktes ur sin slummer och visst väcktes drömmenoch visionen om en , om en bättrevärld för tusentals och åter tusentals familjer.Det fanns en inneboende drivkraft att omvandlavardagen till en . Många deltog iden då förda kampen för att bygga ett bättre ochannorlunda samhälle.I dag är gubevars bostadsslummen borta.Trångboddheten och bostadsbristen är ett minneblott. Det som hänt är närmast att likna vid ensocial revolution.Det är ett stycke skoningslös historia i Moder Sveasrike som beskrev i sin bok. Men hur och påvilket sätt kunde vi så radikalt häva dennafattigdom och komma till rätta med Fattigsverige,slummen och allt? Man märker att inte alla harfattat det. Man märker det om man närmarestuderar Ny demokratis till betänkandet fogadereservation. Sanningen är att den solidariskabostadspolitiken i kombination medsamhällsinsatserna för en god infrastruktur ochsamhällsservice inte är någon tillfällighet. Mångakan känna stolthet över det som har uträttats.Kooperationen, allmännyttan, HSB, Riksbyggenoch hyresgäströrelsen har alla dragit ett tungt stråtill stacken för att förverkliga drömmar och visionersom väcktes i samband med den diskussionen.Det förhållandet att den förda politiken har varitframgångsrik får självfallet inte tas till intäkt för atttiden nu är inne att avskaffa den socialabostadspolitiken. Målet och visionerna ärannorlunda . är det viktigt attsamhällsstödet inte drastiskt sviktar och försämrarde givna förutsättningarna, att man inte sökerkortfristiga lösningar.Den moderna välfärdspolitiken i harkoncentrerats till ett antal frågor, som är avavgörande betydelse för livsinnehållet. Under livetsolika skeenden och tidevarv måste vi solidariskthjälpa varandra. Det är en förutsättning, ennödvändig grundförutsättning för att allamedborgare skall kunna få ta del av välfärden.Detta är fallet inte bara med boendet, utan detgäller utbildning, sjukvård, ålderstrygghet, osv.Herr talman! Visst har vi möttmånga invändningar mot den fördavälfärdspolitiken, och visst har vi många gångertvingats kompromissa oss fram till lösningar.Kompassnålen har mött magnetfält av varierandestyrka, men den har alltid svängt tillbaka rätt. Densnitslade och utstakade banan har varitsnårig, om än vi alltid har kommit in imålfållan.Herr talman! är det tydligen den smala vägenspolitik vi skall följa, enligt majoritetensuppfattning. Vi socialdemokrater menar att såvälung som gammal även måste ges chansatt få en bra bostad till rimligt pris.Vårt ställningstagande skall inte feltolkas, som attvi oreserverat håller fast vid det bestående. Vi är , precis som förr, självfallet beredda att ta vårtansvar och pröva de konstruktiva förslag somgaranterar en fortsatt social välfärd. Men vi avvisarde förslag som river ner välfärden och skaparotrygghet för de svaga, de handikappade och degrupper som ännu inte har fått fotfäste påbostadsmarknaden.Utskottsbetänkandet visar att vi vill föra en heltannorlunda politik än vad regeringspartierna, medModeraterna i spetsen, nu företräder. Den politikvi ser i betänkandet visar på allvarligakantringar och inger starka betänkligheter, därvissa partier, inte minst , har svängt påsistone. Jag hoppas att det är av tillfällig natur, att viäven kan slå broar med breda lösningar iett framtida bostadsbyggande.När det gäller hyser jag inga störreförhoppningar om framtida överenskommelser.Georg presenterade förslag ärljusår från en social bostadspolitik, där alla harchansen att få en bra bostad till en rimlig kostnad.Förslaget som sådant innebär ökad segregation,ökade klassklyftor och orättvisor, som vi överhuvud taget inte kan acceptera. Det Danellskaförslaget avvisas från vår sida, utöver vad jagtidigare har sagt, med följande motivering.Förslaget är utarbetat av en moderatenmansutredare och har getts en orimligt kort och''smal'' remissomgång, där ett fåtal har yttrat sig.Dessutom lär vissa tyngre remissinstanser, på grundav tidsnöden, ha avstått från att yttra sig. Denbrådskande tidtabell som har presenterats ärförvånande, och man får en känsla av att dettahastverk skall fram under alla förhållanden, vad detnu än vara månde. Ett sådant förfaringssätt, herrtalman, är ytterst anmärkningsvärt urparlamentarisk synpunkt, för att inte säga heltförkastligt. Skulle exempelvis de tyngreremissinstanserna nu avvisa förslaget, förutsätter viatt det inte heller läggs till grund för en proposition.Jag skall nämna några andra reservationer. Vi menar attbostadsföretagens roll inom boendet framför allt ärav principiell karaktär. Vi har sluppit segregation,som många andra länder har drabbats av. Vibehöver inte åka särskilt långt utanför vårt landsgränser att att möta segregationen. Många TV-tittare har i sin kammare kunnat följa reportagenfrån och , där den fördakonservativa politiken -- -- har inneburit att de vassa armbågarna,bostadsspekulanterna och de konservativa vannkampen. Det valresultat som basuneras ut övervärlden kommer möjligen att innebära attLabour får majoritet. Det är väljarna som sägerifrån, att de inte vill vara med om det här i längden.Vi säger ett klart och entydigt nej till att öppna nyavägar för försäljning av allmännyttan. Ja,skälen är många. Skulle man direkt sälja bort debästa och attraktivaste lägena, dvs. ta russinen urkakan, skulle de sämre områdena, längre bort,förslummas. Vi skulle uppleva ungefär denförslumning som sker i andra länder.Jag skall också säga något om Ny demokratisreservationer. Jag tycker att iStockholm skulle gå hem och läsa på läxan. Hankanske skulle ta reda på vad som har hänt. ,herr talman, kan det vara nyttigt att höra och vetavad som har skett under tidigare årtionden. Såenkelt är det inte, som Ny demokrati gör gällande,att man plötsligt utraderar vad allmännyttan,kooperationen och andra har betytt för boendet idetta land. ''Vet hut, vet sjufalt hut'' är ett uttryck som manegentligen borde citera en sådan här gång. Jagtycker nog att Ny demokratis riksdagsgrupp skall gåi en studiecirkel. Läs på läxan till ,! Visa inte er naiva övertro på attmarknadskrafterna klarar det här! ärett eko av redaktionen på fastighetsägarnas tidning.I en annan reservation tar vi upp bosparandet. Medden utformning som det ges i densocialdemokratiska partimotionen är det enintressant variant som riksdag och regering börstödja. Vi tror på den varianten, och vi hoppas attmajoriteten kommer att ändra sig i framtiden.Vi tar upp den s.k. byggutmaningen i en annanreservation. Vi tycker att bör ges iuppdrag att vidareutveckla frågan och att i samrådmed kommunerna söka vägar för att finnaacceptabla lösningar. Jag vill fråga är skälet till att frågan tills vidare har lagts påis?Så till vår reservation om . Majoritetensförhållande till är en ständigtåterkommande fråga. är det styrelsensordförande, socialliberalen, landshövding som enligt vårt förmenande med storkunnighet och djupt engagemang borde kunnaövertyga partisystern ochpartibrodern om att de för alltid skallstänga dörren för privatiseringsdiskussioner pådetta område. Man frågar sig: Vad döljer sig bakomdet man skriver om att det ''skapar oro''? Ge gärnaföretagsledningen och de anställda en gratifikationi stället, och säg att ''ni gör ett bra jobb, ni är brakapitalplacerare och ni hävdar er väl i förhållandetill andra finansiella bolag på marknaden''.Nej, mina vänner, jag tycker att ni skall sluta attköra med ideologiska skygglappar. Det här är ettbra företag; stöd det från hela sida ochlåt dem inte bli oroliga på grund av era skrivningar!Herr talman! Vi vill också ha stöd till ROT-verksamhet, reparation och ombyggnad, vilketockså skulle ge många dagsverken. Vi har föreslagitsärskilda insatser i form av räntebidra tillkommuner och landsting för tidigareläggande av enrad objekt. Det skulle ge jobb och sysselsättning.Herr talman! Som jag inledningsvis sade, bedyrademan i valrörelsen från både höger- ochvänsterfalangen inom den nuvarande fyrklövern,dvs. de fyra regeringspartierna, att det inte var talom hyreshöjningar. Från talarstolar, på gator ochtorg, gick de fyra partierna ut med detta budskap.Ni var samstämmiga och alla lika goda kålsupare.Från borgerligt håll lovades det lägre hyror. ErlingBager, , och ,, hoppade villigt på den moderatavagnen och stämde gemensamt in i kören. Lägrehyror fanns på allas läppar.Carl Bildt var lokförare och var envillig avbytare -- han körde på övertid, både nattoch dag. Budskapet var detsamma -- det var lägrehyror.I dag, ett drygt halvår senare, mina vänner, villsamma partier kraftigt minska räntebidragen -- deförhatliga subventionerna -- med inte mindre än 3,4miljarder. En indragning på 3,4 miljarder innebärinte lägre utan högre hyror. Det går stick i stäv medvad ni sade i valrörelsen.Från socialdemokratiskt håll menar vi att den extraindragning av räntebidragen som regeringenföreslår står i strid med de utfästelser som alla fyraregeringspartiernas företrädare gjorde ivalrörelsen. Det är och förblir, som vi reservanterskriver, en åtgärd som innebär helt oacceptablahöjningar.I en annan reservation tar vi upp stödet tilläldreboendet och vill införa vissa minimikrav. Viefterlyser också speciella program frånkommunernas sida.Från de äldre övergår jag snabbt till de yngre.Majoritetens skrivning är olycksbådande för deyngre. Det är förvånansvärt attungdomsbostadsstödet avvecklas somungdomsboendedelegationen tvingas upphöra medsin pågående verksamhet.Vad som sker med de nytillträdande påbostadsmarknaden om förslag vinner gehörkan man bara ana sig till. Det är ungdomarna ochde nytillträdande som kommer att få stryk. Varförgömmer ni från majoritetens sidaungdomsfrågorna?Herr talman! Jag har som stått tillförfogande endast kortfattat och rapsodiskt hunnitberöra och beskriva några av de principiellt viktigafrågorna.Vi bor i ett land med en bra bostadsstandard. Nogborde det, herr talman, kunna slås broar somgjorde det möjligt för oss att i framtidentillsammans föra en bostadspolitik som innebar attvi kunde rädda bostadsbeståndet och bygga vidarepå nybyggnationssidan. Tillsammans byggde vi ettland, ett samhälle, där vi höll marknadskrafternastången, kunde vi då säga. Jag hoppas att detbetänkande som vi behandlar är en tillfälliglapsus och att i varje fall en del avregeringspartierna kommer oss till mötes.Under de timmar vi nu har till förfogande skall viregistrera hur ni från de olika partierna ser på dehär frågorna. Vi har lagt fram vårt förslag.Välkomna med idéer och synpunkter, AgneHansson m.fl., i årets och dagens bostadspolitiskadebatt!Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillutskottets hemställan under mom. 38. Jag yrkarockså bifall till reservationerna 1, 3, 15, 18, 21, 25och 30. Jag kommer vidare att begära rösträkningnär det gäller reservationerna 1, 3, 15, 18, 21, 25och 30.Anf. 2 ():Herr talman! Dagens bostadspolitiska betänkandespänner över en stor mängd olika bostadspolitiskafrågor. Här är det möjligt att beröra bara ett fåtalav dem.Jag vill börja med den grundläggande frågan om debostadspolitiska målen. Från tyckervi att det finns all anledning att slå fast att rätten bra bostad till ett rimligt pris är engrundläggande social rättighet, precis som rättentill utbildning, rätten till god hälsa, m.m. Det ärdärför litet förvånande, tycker jag, attutskottsmajoriteten i kommentaren till vårmeningsyttring och till den socialdemokratiskareservationen säger att det inte tjänar något syfteatt fastslå den bostadspolitiska ambitionen -- det ärredan så känt hur den sociala bostadspolitiken i vårtland skall utformas.Från sida tycker vi att det finns allanledning att slå fast den bostadspolitiskaambitionsnivån och utgångspunkten. Vi tycker attden ifrågasätts i högsta grad -- det finns detkonkreta exempel på -- och därför är det viktigt attlägga fast kursen.Som ett konkret exempel på hur denbostadspolitiska kursen ifrågasätts vill jag nämnabl.a. utskottets egen skrivning om utredningen ombostadsfinansieringen, , därman klart och tydligt anger att utgångspunkten förutredningsuppdraget är att åstadkomma enminskad statsfinansiell belastning. Om det ärhuvuduppdraget, är det väl inte att åstadkomma enbra bostad till rimligt pris som är utgångspunktenför utredningen! Redan där har man då kommitifrån den utgångspunkt som vi från Vänsterpartietvill hålla fast vid.Man kan också undra hur det kommer sig att en såstor och viktig utredning som ombostadsfinansieringen får en veckas remisstid hosviktiga instanser. Är inte också det att ifrågasättaden sociala bostadspolitiken?Jag tycker alltså att det finns all anledning att slåfast hur vår kurs skall se ut. Jag vill gärna frågamajoritetens talesman hur det kommer sig att maninte ens anser det vara viktigt i det härsammanhanget.Vad Ny demokrati anser om den saken är, tyckerjag, ställt utom allt tvivel. Ny demokratisrepresentant anser det inte ens vara viktigt att varamed i debatten eller att över huvud taget infinna sigi kammaren när vi diskuterar de bostadspolitiskamålen. Det om något visar väl vad man anser omden här frågans vikt.Från sida anser vi att man definitivtkan diskutera hur systemet för subventioner tillbostadssektorn skall se ut . Vi lade redan påhösten 1990 fram ett sådant förslag -- det fattadesdå beslut om räntelånesystem i . Viupprepade den debatten här , och jag skallinte gå in på detaljerna i den igen. Jag vill barafastslå att det finns förslag frånSocialdemokraterna, ochMiljöpartiet, som då var representerat, om ettsystem som på lång sikt skulle kunna sänka statenskostnader för bostadssubventioner utan att det fårde mycket negativa sociala konsekvenser som denborgerliga majoriteten håller på attåstadkomma.Jag vill också hävda att räntelånesystemet kanrevideras. Vi ansåg och anser fortfarande att detdär fanns detaljer som inte var särskilt bra. Jag kannämna att vi vill återinföra de s.k. förvärvslånen,som man redan tidigare tagit bort, i något revideradform.När man nu skall diskutera en total omläggning avbostadspolitiken och finansieringen tycker jag attdet är viktigt att man låter det gamla systemet gällai avvaktan på det. Som var inne påråder det inom byggbranschen en totalosäkerhet, som gör att ingen vill investera ochsatsa. Det har regeringen i allra högsta gradmedverkat till.I betänkandet finns det förslag som vi frånVänsterpartiet -- och även Socialdemokraterna --har framfört om ROT-verksamhet.