prot · GF09121 · 1992-05-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:121Onsdagen den 27 majKl. 9.001 § AvsägelserTalmannen meddelade att ()anhållit om att bli entledigad från uppdraget somledamot av fr.o.m. den 1 augusti 1992.Kammaren biföll denna framställning.Talmannen meddelade att ()anhållit om att bli entledigad från uppdraget somledamot av fr.o.m. den 1 september1992.Kammaren biföll denna framställning.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 21 maj.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1991/92:172 till socialförsäkringsutskottetFörslag1991/92:20 till finansutskottetMeddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att utbildningsutskottetsbetänkanden UbU20, UbU23 och UbU28,näringsutskottets betänkanden NU29, NU31 ochNU34, arbetsmarknadsutskottets betänkandeAU14, betänkande KU22samt skatteutskottets betänkande SkU32 skulleavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.4 § Lärarutbildningen (forts. UbU20)(forts. från prot. 120)Anf. 1 () replik:Fru talman! När vi slutade i går hade jag trefunderingar angående det som sade.Det gäller grundvuxlärarutbildningen,dimensioneringen när det gäller förskollärare ochfritidslärare och kraven på forskning förlärarutbildningen och kraven på doktorsexamen föralla lärare i högskolan.Beträffande grundvuxlärarna är bakgrunden attriksdagen har fattat beslut om att nuvarandegrundvux skall upphöra och ersättas av en nygrundläggande vuxenutbildning. Eftersom den tillstörsta delen kommer att ställa samma krav somgrundskolan, kan det vara lämpligt attbasutbildningen är densamma som för andra lärarepå grundskolenivå.Skälen till förslagen om att den vuxenpedagogiskautbildningen skall erbjudas som enpåbyggnadsutbildning är som framhållits bl.a. attdet är en fördel om man har några årslärarerfarenhet och livserfarenhet införden mycket speciella uppgift som det innebär attundervisa vuxna på grundskolenivå. Till detta kanockså läggas att det är svårt för en ung student attredan i början av sina lärarstudier bestämma sig föratt bli lärare just för vuxna.Ytterligare argument är att de nuvarandelärarutbildningarna för vuxna har en mycket dåligrekrytering. Knappt en tredjedel av platserna ärbesatta. Vi menar att man i och med detta nya kanförbättra rekryteringen.Det är många ungdomar som utbildar sig tillförskollärare och fritidslärare. I propositionenanges också att regeringen följer detta och kommeratt föreslå förändringar om man anser det varanödvändigt. Dessa utbildningar är på 100poäng, och det har de varit . Det finns därför anledning att även se överdetta. Utskottsmajoriteten anser emellertid att detär en fråga för regeringen att följa och bedömadetta och komma tillbaka till om detbehövs.Det sista som jag vill ta upp gäller kravet pådoktorsexamen för alla lärare på högskolan. Detfinns ett särskilt yttrande från ,, och mig i vilket vi upprepar vad vårapartier har krävt, nämligen att detta inteskall vara ett absolut krav. Utöver de konstnärligautbildningarna finns det t.ex. vårdutbildningar ochlärarutbildningar, där den praktiska kompetensenatt undervisa inte fångas i en doktorsexamen. Detfinns ett praktikens mästerskap som man skall ta tillvara. Det bör därmed också finnas lärare som intehar doktorerat men som ändå kan finna sin plats.När det gäller lärarutbildningarnas egen forskningom den egna verksamheten har utskottsmajoritetenansett att detta är något som regeringen får taställning till och återkomma till när denforskningspolitiska propositionen presenteras ibörjan av nästa år.Anf. 2 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att säga något om attdet skall ställas samma krav på en grundvuxläraresom på en vanlig grundskollärare. Man kannaturligtvis tänka sig detta om man ser på självaskolämnena. Men man måste se till en vuxen elevssituation. Det kan t.ex. vara fråga om eninvandrarkvinna som kan vara analfabet. Jag kaninte förstå hur man skall kunna ställa samma kravpå dessa lärare, och jag kan framför allt inte riktigtse hur man skall kunna lappa ihop skillnader i frågaom förutsättningar när man är lärare för vuxnaelever, och dessutom i mycket stor utsträckningarbetar med invandrare, och hur man skall klaradetta genom att läsa 20 poäng.Jag skulle vilja att förklarade förmig hur man skall få in vuxenpedagogiken,kulturkunskapen, samhällskunskapen och allt detsom måste skilja. Eller tror kan undervisa i stort sett på samma sätt och attdet bara är att lägga litet pedagogik ovanpå detta?Beträffande forskning och framför allt kravet på attalla lärare på högskolan skall ha doktorsexamen,vet jag att och jag har sammauppfattning. Jag vill emellertid fråga henne hur hontror att regeringen skall lösa detta problem.Framför allt inom vårdlärarutbildningen och annanlärarutbildning finns det mycket få lärare meddoktorsexamen. Jag tycker att det är utmärkt omman får fler lärare med doktorsexamen. Men hurskall regeringen snabbt kunna lösa denna knut? Jagkan gott tänka mig att ser att detfinns bekymmer, men det borde väl ha funnitsnågon signal. Är det tänkt att dessa högskolor inteskall tillhöra den framtida högskolan? Är det därförman ställer detta krav?Anf. 3 () replik:Fru talman! De som efter att ha varit lärare någraår och skaffat sig erfarenheter av arbetet och livetoch väljer att bli lärare för vuxna är ju inte någratomma kärl, dvs. De har juall den livserfarenhet som många här har och somäven många andra har som är i 30--35-årsåldern.Dessa måste alltså få den speciella pedagogik somgäller för vuxna. Men att göra detta till ett problemoch tro att detta inte skulle räcka för att undervisat.ex. invandrarkvinnor eller de ungdomar som harmissat den vanliga skolan, det tycker jag är attöverdriva. Jag är övertygad om att livserfarenhet,en grundläggande utbildning och erfarenhet av attvara lärare och dessutom ytterligare 20 poäng somhelt koncentreras på hur det är att vara lärare förvuxna kommer att bli bra.När det gäller tjänsterna i högskolan har jag, ochjag är övertygad om att det även gäller minautskottskamrater, inte några tankar på att man skallförändra i högskolorna. Efter den remissomgångsom har varit om departementspromemorian omfria universitet och högskolor, finns det en starkopinion för att man skall öppna för även andratjänster än lektorer och professorer vidhögskolorna. Jag har stora förväntningar på på regeringsnivå tar intryck av de argumentsom har förts fram av mig, av ochav andra. Därmed har jag förhoppningar om attdetta kommer att lösas framöver.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det här medgrundvuxlärarna är ett problem. I stället tycker jagatt en särskild utbildning som den som redan finnsär en fantastisk möjlighet. Jag kan medge att detbeträffande denna utbildning har varit en svagrekrytering. Men det hänger ju samman med attutbildningen har varit instoppad och undangömd iden vanliga lärarutbildningen och att det såledeshar varit litet svårt att hitta den för t.ex. vuxnastuderande som skulle vilja bli lärare. Det har alltsåvarit svårt att få information. Därför har det ocksåvarit svårt med rekrytereringen.En egen lärarutbildning med en egenexamensbenämning och information om dessasaker tror jag skulle innebära att det var lika lätt attrekrytera studenter till denna utbildning som det äratt rekrytera till exempelvisfolkhögskollärarutbildningen. Möjligen kan mantänka sig att den folkhögskollärarutbildning som vitalade om i går, vilken alltså skall vara kvar ochvilken skall identifieras ordentligt, blir en brarekryteringsbas för grundvuxutbildningen. Detframgår således att det var fel att lägga ner dengrundvuxutbildning som införts.Margitta besked om vård- ochlärarutbildningen tycker jag är utomordentligt bra.Vi noterar verkligen att man inte har tänkt sig attoperera bort den delen från högskolorna -- dettasagt med tanke på den oro som kan förekomma.Så ett par ord om barn- och ungdomspedagogiken.Vad jag i går i mitt huvudanförande ville skickamed -- med tanke på att det blir nödvändigt att seöver både längd och dimensionering -- är att desmå- och medelstora högskolorna, vars verksamhetbygger på det som här nämns, inte behöverdrabbas. Det har ju varit ett speciellt önskemål idetta avseende. Att det sedan behövs en beredningär en annan sak. En förlängning av utbildningenoch en översyn av dimensioneringen är i varje fallav nöden påkallade.Anf. 5 ():Fru talman! står självfallet bakomBjörn meningsyttring, vilken är fogadtill betänkandet. Jag yrkar bifall beträffande dendel som gäller mom. 5.Naturligtvis har vi i en delskiljaktiga åsikter vad gäller de skolpolitiskavärderingar och utgångspunkter som kommer tilluttryck i propositionen. Där föregriper man bl.a.läroplanskommitténs arbete. Det gäller t.ex.uppdelningen av natur- och samhällsorienteradeämnen. Självfallet borde den politiskabeslutsprocessen få ha sin gång här.Det finns naturligtvis också andra utgångspunktersom gör att vi inte drar samma slutsatser somutskottets majoritet. Man kan säga att det handlarom en samlad politik för en rättvis fördelning.Skolan skall lära eleverna att se sambanden när detgäller ekologiskt riktig tillväxt. Skolan skall geeleverna förmåga att analysera, så att de kan förståoch förändra samhället. Det räcker inte atteleverna kan konstatera hur ett samhälle ser ut ochmöjligen varför det blivit som det blivit. Elevernaskall också ha en förståelse för hur man förändrar.Det handlar alltså om sådana kunskaper som ärnödvändiga i en demokrati som förändras ochutvecklas till ett rättvisare och jämlikare samhälle.Uppgiften att bibringa eleven vissa fakta gränsar såatt säga över den enbart kunskapsdefinieradeskolan. Mot den bakgrunden kan vi inte ansluta osstill fler av de skolpolitiska utgångspunkterna.När det gäller lärarutbildningen och skolansvärdemässiga grund tror jag -- jag tänker då på dendebatt som fördes i går och det som framförtstidigare om trosuppfattningar och religiösaåskådningar -- att ingen skall förhindras att utbildasig till eller att vara verksam som lärare i densvenska skolan. I grunden finns det nog ensamstämmighet på denna punkt. Jag tycker dockatt detta klarläggs bättre i reservation 2 frånSocialdemokraterna. Jag instämmer i vad som sägsi den reservationen.Så några ord om profileringen och specialiseringen.Den pedagogiska och innehållsliga variationentycker vi inte främst bör karakterisera olika skolor,utan den skall finnas inom klasserna och inomskolorna för att en individbaserad undervisningskall kunna anpassas till elevernas skiftandeerfarenheter, förutsättningar och intressen. Lärareoch elever skall tillsammans välja arbetssätt ochinnehåll inom läroplanens ramar.Om detta med profilering och specialisering görs isolerad fråga som gäller olikheten mellan olikaskolor i stället för att det handlar om variation inomskolan, finns risken att skolans och lärarnas ansvarutarmas när det gäller innehållslig och pedagogiskvariation.Det är alldeles uppenbart att läraryrket kräver ensärskild kompetens. Det är viktigt attlärarutbildningen är sammanhållen och utformad iförhållande till de krav som läraryrket ställer. Dettaberördes bl.a. i samband med beslut omden s.k. kommunaliseringen. I det sammanhangetkan det väl konstateras att kraven på formellbehörighet för läraryrket förstärktes. Men det är juinte bara beträffande läraryrket som betoningen påen sammanhållen utbildning har markerats, utandet gäller också andra yrkesgrupper -- läkare,psykologer m.fl. Också detta tycker jag uttrycksbra av Socialdemokraterna. Det gäller reservation3 från dem.Naturligtvis tycker vi att det är som skallta ställning till en ny läroplan för . Ipropositionen anför man att det skulle ankomma påregeringen att fastställa målen för resp.lärarexamen. Så länge inte har tagitställning till en ny läroplan är det självfallet ett slagi luften.Inte heller frågan om gymnasieskolans framtidainriktning har behandlats. En omfattandediskussion föregick ju UHÄ:s fastställande av encentral studieplan för lärarutbildningen. Här finnsbakgrunden till att måste få avgörafrågan om examensbeskrivningen.Det finns ytterligare några reservationer frånSocialdemokraterna som vi instämmer i. Jag utgårfrån att Socialdemokraterna själva har förmåga attyrka bifall till dessa reservationer. Således kan jagmed detta avsluta mitt anförande.Anf. 6 ():Fru talman! Jag vill börja med en personlig litenreflexion. Jag tycker nämligen att det finns entendens, inte minst gäller det denutbildningspolitiska debatten , attrida till storms mot väderkvarnar. Det mest typiskaexemplet är egentligen förra årets debatt här omgymnasieskolan. fortsatte opponenternaatt föra debatten mot den proposition som dendåvarande skolministern hade lagt fram.Egentligen förbisåg man i debatten att detutskottsbetänkande som vi här i fattadebeslut om såg litet annorlunda ut.Litet grand av detta tyckte jag mig kunna spåra ibl.a. inlägg i går. Hon fortsattemed sin polemik både mot propositionstexten ochmot en del, kanske litet ivrigare, uttalanden frånutbildningsministern i stället för att föra debattenutifrån de förutsättningar som finns i betänkandet.Det är ju det som utbildningsutskottet enas om isina betänkanden och som slutligenfattar beslut om som gäller, och det är det som viegentligen bör diskutera.Då vill jag också inledningsvis klart och tydligt sägaungefär som sade i går, att denreguljära lärarutbildningen ligger fast. Den skallinte ersättas med någon annan lärarutbildning. Denskall kompletteras med alternativa vägar attkomma fram till en lärarutbildning.Lena sade i går också att hon tycktedet var tråkigt att hade vikt sig för denmoderata utbildningspolitiken, specifiktlärarutbildningen. Jag förstår mycket väl att dettjänar syften att uttrycka sig pådet sättet. Men jag tror att Per inte delarLena Hjelm-Walléns värdering i den här frågan.Det som sker ute på våra högskolor i och med detbeslut som kommer attfatta -- vi tog ett första delbeslut --är bl.a. en uppluckring av linjesystemet. Detkommer i sin tur självklart att påverkalärarutbildningarna. Det kommer att vara möjligtför de enskilda högskolorna att på olika sätt byggaupp sina utbildningsprogram i form avrekommenderade studievägar m.m. Det kanförtjäna att påminnas om att när vi förde den härdebatten var det vi från som ficklov att påminna den dåvarandeutbildningsministern, , om att detfaktiskt finns ett värde i att slå vakt om denlärarutbildning som vi tidigare hade kommitöverens om, dvs. att det för vissa utbildningsvägar,exempelvis när det gäller undervisningsyrken ochvårdyrken, är mycket viktigt att vi slår vakt om enviss struktur i utbildningen.Vi har från utskottets sida sagt att de ämnen somkommer att läggas till grund för den alternativalärarutbildningen självklart skall vara sådana somär relevanta för den undervisning som skallbedrivas i skolan. Det är de skolämnen som mansedan skall undervisa i som man skall ha samlatihop de här poängen i. Som vi skriver iutskottsbetänkandet blir det självfallet de enskildahögskolornas sak att se till att ha ett sådantkursutbud att detta succesivt kommer att varamöjligt. Det är alltså högskolans uppgift att se tillatt det blir på det sättet.Självklart ligger det också i den enskilde studentensintresse att, när han eller hon väljer utbildningsväg,fundera över om de ämnen som man läser, och somman på slutet kompletterar med en lärarutbildning,har en sådan sammansättning och en sådan breddatt det är möjligt att man sedan får jobb ute iskolväsendet. Det går naturligtvis att måla upp enskräckvision av att studenterna skulle läsa mycketenstaka och mycket udda ämnen. Men då har mannaturligtvis också försatt sig i en ganska besvärligsituation, i all synnerhet om vi i ett senare lägeskulle komma därhän att vi har nära nog fullbehovstäckning av lärare. Då krävs det självklartatt man funderar litet grand över hur dennalärarutbildning komponeras och hur den kan passanär man söker sig ut till skolan.I propositionen fördes ett resonemang om någotslags lärarcertifikat eller, om man så vill, ett slagskörkort för lärare. Vi har för vår del sagt att det ärmöjligt att det för de lärare som genomgått denalternativa lärarutbildningen kan behöva finnasnågon form av ''efterkontroll'', eftersom denegentliga lärarutbildningen med den häruppläggningen kommer så sent i utbildningen.Däremot menar vi inte att detta gäller för denreguljära lärarutbildningen. Vi har också, somMargitta så riktigt påpekade i går, klart sagtifrån att om det kommer ett förslag med deninnebörden är det alldeles självklart att frågan skallåterföras till och att det är somi så fall fattar beslut.Jag tänkte säga några ord om engelskan ilärarutbildningen, den lärarutbildning som syftartill att utbilda lärare som skall undervisa de tidigareårskurserna, årskurserna 1 -- 7. Det var närmastpatetiskt att höra i går åberopajust den delen i betänkandet som någon slagsgemensam framgång för oss allihop. Alltsedanbeslutet om lärarutbildningen har Centernfaktiskt drivit frågan om behörighet och tillräckligkompetens för lärare som undervisar de härårskurserna att också kunna undervisa i engelska.Vi har haft stöd av i denuppfattnigen. Men lika regelbundet socialdemokratiska regeringen gått emot deförslagen. Det är skojigt att nuuttrycker sin glädje över att man har kunnat ändrasig. Men att åberopa det som någon stor framgångi detta sammanhang var närmast litet patetiskt.Självklart skall lärare som skall undevisa de härårskurserna ha kompetens att också undervisa iengelska. I detta internationaliseringens tidevarv,när alla talar om behovet av goda språkkunskaper,är det alldeles självklart att de som genomgår enhögskoleutbildning som omfattar tre och ett halvtår också skall undervisas i engelska. Jag noterar attvi nu äntligen har tagit ett steg på den vägen. Detkan komma att bli på det sättet.Till sist några ord om i framtida lokaliseringen av harvarit omdebatterad . Jagtror att det var 1989 som vi hade det första förslagetframme i . Sedan har det varit flera turerfram och tillbaka om lokaliseringar till olika delarav eller kvarvarande iStockholm. Det har handlat om huruvidalärarhögskolan skall vara en självständig enhet ellerdelas på fler enheter osv.Jag tycker att det är bra att nu harkommit så långt att man kan fatta ett beslut som gerlärarhögskolan, alla de som arbetar där och alla destuderande som finns där ett klart och entydigtbesked. Det beskedet bör grunda sig på dels attlärarhögskolan även skall vara ensjälvständig enhet, dels att den skall vara ensammanhållen högskola och dels att man skall hatillgång till ändamålsenliga lokaler, som uppfyllerrimliga krav på en god arbetsmiljö. Beslutet börockså grunda sig på en realistisk uppfattning omvilka investeringsanspråk som man kan ställaframdeles. Alla de här kraven kan tillgodoses omman följer propositionens förslag och fattar beslutom att , som en självständigsammanhållen enhet, också fortsättningsvis skallfinnas kvar i Stockholm.Jag vet inte vad det är som har föranlettSocialdemokraterna att nu företräda inställningenatt skall omlokaliseras tillSödertälje. Det senaste beskedet vi fick, före valet,var att den socialdemokratiska regeringen hadebestämt sig för och lanserat en idé om att delalärarhögskolan. En del skulle flyttas till Södertäljeoch en del skulle vara kvar i och såvittjag förstått sammanslås med Stockholmsuniversitet. har man helt plötsligt ioppositionsställning intagit en helt annanståndpunkt. Jag skulle vilja avsluta med en kortfråga till , eftersom hon såvittjag har sett har begärt replik, om vilken bedömninghon gör av det samlade investeringsbehovet av attbygga en helt ny sammanhållen lärarhögskola, medalla de faciliteter som skulle behövas, i Södertälje.I övrigt, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan i dess helhet.Anf. 7 ()replik:Fru talman! får finna sig i att jagkritiserar utbildningsminister när hangör de här yviga uttalandena, som sade. De uppfattas som mycket nedsättandegentemot nuvarande grundskollärarutbildning.Detsamma gäller när han i sin argumentering visarsig ha en mycket snäv syn på vad kunskapegentligen är.Vi fick en proposition om en lärarutbildning som vii långa stycken tyckte var dålig. Då kritiserade viden, och vi motionerade i frågan.Jag sade redan i mina tidigare anföranden attutskottsmajoriteten och vi tillsammans i utskottethar lyckats förbättra förslaget på en hel del punkter.Farhågorna för vad som kan hända har ävenmajoriteten visat på, exempelvis det som LarzJohansson nämnde, högskoleämnenas relevans förskolarbetet. Detsamma gäller de smalaämneskombinationerna och möjligheten attundervisa i den vanliga skolverksamheten, framförallt i små skolor. Det är en sådan sak som lyfts framav utskottsmajoriteten som ett problem, och jagtycker att man har gjort rätt i att lyfta fram detta.Att man lägger så stor vikt vid diverse akademiskaämnen utan samband med varandra innebär ju attdet nu söker människor med mycket udda ämnentill lärarutbildningen. Hur det skall hanteras vet viinte alls. Allt tyder på att det kommer att bli svårtatt besätta alla platser i den nya utbildningen. Jaghoppas att insikten om svårigheterna ifortsättningen skall leda till att utskottet kanpåverka departementet, så att man verkligenomvandlar platser i den nya utbildningen till platseri den reguljära utbildningen, för att det inte skallfinnas outnyttjade platser i en situation då vibehöver utbildade lärare och då många söker tillden vanliga grundskollärarutbildningen.Det var väldigt bra att användebegreppet reguljär utbildning. Kunde vi inte enasom att göra det i fortsättningen också omgrundskollärarutbildningen och säga att vi har enreguljär och en alternativ utbildning? Det skullesitta mycket bra.Det är lustigt att certifikatet nu har blivit enefterkontroll. Men jag hälsar verkligen medtillfredsställelse denna efterkontroll om den barabehöver gälla den hopkomna ämneslärarutbildningsom vi skall fatta beslut om , men inte denreguljära utbildningen.Lärarhögskolan i skall jag be att fååterkomma till. Det är viktigt att skolan finnssamlad någonstans och att den får nya lokaler såsnart som möjligt. Då är det bästaalternativet.Anf. 8 () replik:Fru talman! Självfallet accepterar jag att för debatten precis som hon vill. Jagtyckte att det fanns skäl att påminna henne om dethär. Det är ganska viktigt att vi i betonaratt det är riksdagsbeslutet som gäller. Det somskrivs i betänkandet och som sedan fattarbeslut om är det som gäller. Då måsteåtminstone en del av debatten handla om det somvi de facto fattar beslut om.Det är möjligt att det inte kommer att finnastillräckligt många behöriga sökanden till den nyalärarutbildningen. Då får vi naturligtvis ta ställningtill det. Vad jag försökte säga i mitt inlägg var attdet också ligger i de sökandens eget intresse, bådedet här året och , att fundera över om denämneskombination som de till äventyrs har är avden beskaffenheten att det blir möjligt för dem attfå tjänster i skolan.Precis som många framhöll i går strävar ingen av ossefter, och skolan skulle inte på något sätt varabetjänt av det, att få fler lärare som tvingasundervisa i ämnen för vilka de inte har utbildning.Just det förhållandet var grunden till att vi i denreguljära lärarutbildningen eftersträvade en så storbredd i ämnesinnehållet som det över huvud tagetvar möjligt. Så får vi se om alla platserna blirbesatta. Om inte, är det självklart att regeringen vidvarje tillfälle måste pröva på vilket sätt de bäst kananvändas. Delvis kan de nauturligtvis omvandlastill platser i den reguljära lärarutbildningen. Detfinns vidare ytterligare behov av att göra särskildainsatser av den typ som regeringen ganska nyligenhar fattat beslut om för att på bästa sätt tryggalärarförsörjningen bl.a. i inland.Exempelvis olika former av distansundervisning ärett sätt.Sedan vill jag, fru talman, envisas om att få svar påmin fråga, för det har ganska stor betydelse förtrovärdigheten i den fortsatta diskussionen omlärarhögskolans lokalisering. Vad gör och för bedömning avinvesteringsbehovet för en helt ny samladlärarhögskola i ? Före valet talade manom att förlägga en viss del till . talarman om en helt ny lokalisering.