prot · GF0997 · 1992-04-21 00:00:00 — De kan få en prioriteradställning i regeringsarbetet. Är det inte dags att tatill sig råden bl.a. från den här ledaren? Bör intecivilministern själv hantera den här frågan? Varföröverlämnar hon den till skatteministern? Har denblivit en så het potatis för regeringen eller för kdsatt man inte själv vågar ta tag i frågan?Anf. 244 Civilminister ():Herr talman! är precis som jagintresserad av att folkrörelserna ocksåfortsättningsvis skall ha möjlighet att finansiera sinverksamhet. Det var bl.a. den frågan vi diskuteradenär vi senast stod här.Uppdraget till lotteriutredningen är just att manskall försöka finna former för att öka möjligheternaför folkrörelserna att finansiera sin verksamhetgenom ökade intäkter av lotterier och spel.Utredningen har valt att se på möjligheten att låtakasinospel med internationella regler tillåtas iSverige.Nu är det meningen att regeringen skall övervägaden här delrapporten, liksom det betänkande somen arbetsgrupp inom har tagitfram. Frågan har ännu inte varit uppe påregeringens bord. Jag kan försäkra den kommer att få en ordentlig belysning ur allaaspekter när den hamnar där.Vi är överens om att jag skulleöverlämna den här delrapporten till skatteministerBo Lundgren. Mitt motiv för det är det som jagangav i svaret. Jag menar att det är väsensskilt frånfolkrörelselotterier och det som behandlas på mittdepartement att syssla med kasinon i internationellregi. Det bör man göra där man handhar denstatliga spelverksamheten. Det finns ingen annanbakgrund än den, till att den här frågan lämnas överdit.Frågan har inte varit uppe . Jag tror att denkommer att diskuteras livligt inom regeringeninnan det kommer ett förslag.Anf. 245 ():Herr talman! Jag tycker att det är positivt att manlämnar ifrån sig utredningen med motiveringen attdetta inte passar för folkrörelserna. Däremottycker jag att civilministern borde ha tagit chansen,när hon nu hade den, att säga nej till ett sådant härförslag. Att låta folkrörelserna få pengar till sinbarn- och ungdomsverksamhet genom att ''klä av''utsatta människor pengar, människor som kanskeinte själva kan hantera en sådan härspelverksamhet, det är verkligen att låtaändamålen få helga medlen. Jag tycker att det ärhögst osmakligt. Jag tycker att folkrörelserna kanfinna andra former att finansiera sin verksamhet ändessa.Är också beredd att säga nej till attta emot sådana här pengar och leverera dem tillfolkrörelserna, så att detta inte innebär att manbakvägen finansierar folkrörelserna genom dennatyp av spelverksamhet?Anf. 246 Civilminister ():Herr talman! Det går inte till så att civilministerngår ut och säger nej till ett förslag som inte ens finnspå regeringens bord. Jag menar att den rättagången är att vi diskuterar förslaget internt iregeringen, och så går vi ut och talar om vad vi harkommit fram till. Som jag har sagt i mitt svarkommer de sociala aspekterna för min del att vägamycket tungt när vi skall behandla frågan. Desociala aspekterna väger också mycket tungt förmitt parti, och de kommer därför verkligen attfinnas med när vi diskuterar ett eventuelltkasinospel med internationella regler i iframtiden.Om vi nu hypotetiskt tänker oss att kasinospel blirtillåtet i , att man tar skatt på intäkterna ochatt folkrörelserna sedan får del av skattepengarna,blir en fråga vilken del av skattepengarna de skallfå. Det är mer en hypotetisk fråga, som vi får ordnaupp om den blir aktuell.Anf. 247 ():Herr talman! Detta visar just att det innebär en storrisk att över huvud taget ge sig in på det häräventyret. Man kan alltid påstå att de pengar mananvänder till folkrörelserna inte är pengar frånspelverksamheten. Det enda raka är då att sägaklart nej till galenskapen och göra rent hus medsådana här dumma idéer. De socialakonsekvenserna av att man introducerar en sådanhär spelverksamhet är ju ändå av det slaget att detblir utsatta människor som kommer i kläm och somfår försöka reda sig bäst de kan. Det blir ju inte dengemene normalsvensken som drabbas, utan det blirjust de utsatta människorna. Talar inte det ändå föratt man över huvud taget skall säga nej till en sådanhär finansieringsform?Anf. 248 Civilminister ():Herr talman! Vi tillsätter utredningar därför att vivill få frågor belysta på ett ordentligt sätt. Det finnsju många antaganden i sådana här frågor, det finnspåståenden, osv. Vi tillsätter därför utredningar. står ingenting om skall utreda just frågan om kasinon, men manhar på eget initiativ kommit fram till att detta nogbör övervägas om man vill hitta ett sätt att få inmycket pengar till folkrörelserna. Man har sedantittat på frågan och överlämnat en rapport. Vimåste nu få tillfälle att gå igenom rapporten och sevad utredningen egentligen har kommit fram till,vad man säger om de sociala skadeverkningarna,vad man säger om den illegala spelverksamheten,osv.Jag tycker inte att det är särskilt konstruktivt attbara gå ut och säga nej, utan jag vill verkligen läsaigenom utredningens rapport ordentligt för att sevad det handlar om och sedan diskutera frågan iregeringen och ta ställning där.Anf. 249 ():Herr talman! Jag kan ha respekt för detta. Så måsteman ju gå till väga. Båda utredningarna ligger ju påregeringens bord, och regeringen måste ta ställningtill dem.När man läser dessa två utredningar får man enoerhört glättad bild. Man får intryck av att detnästan inte finns några problem utan bara fördelar.Detta skall bli en normal företeelse i , detskall gynna Sverigebilden, osv. Det vilar nästan ettlöjets skimmer speciellt över rapporten från denutredning som har tillsatt.Ett gott råd till civilministern är: Läs utredningarnanoga, och läs vad som står mellan raderna, inteminst i rapporten från den utredning somskatteministern har tillsatt. Det är mycket lätt attkomma fram till att de här inte är någon brautveckling för , vare sig för Sverigebilden,för folkrörelserna eller för någon annanfinansiering. Mitt råd till blir atthon bör försöka stoppa idéerna om att introducerainternationellt kasinospel i Sverige.Anf. 250 Civilminister ():Herr talman! Jag tackar för det rådet. Jag vill ändågärna påpeka att man i delrapporten frånlotteriutredningen på ett ganska bra sätt diskuterarde frågor som tar upp. Man har ettresonemang om de sociala aspekterna, där manpåpekar att det kan bli problem för enskildamänniskor som har svårt att behärska sin spellustaoch att det kan drabba ganska hårt socialt. Man harockså en särskild avdelning som man kallar Etikoch moral, där man uttrycker att det är viktigt attsamhället visar solidaritet med dem som inte klararav detta och att man inte bara kan släppa alltingfritt. Man talar också mycket om restriktioner. Omdetta skall tillåtas, skall det ske inom mycket striktaramar och med kontroll.Jag tycker därför att det är litet orättvist att säga attdet alltigenom är en glättad bild som talar förverksamheten. Åtminstone gäller detlotteriutredningens delrapport.Anf. 251 ():Herr talman! ärnågot mer nyanserad än den rapport som hartillkommit på direktiv av . I den gårman rakt på utan några krusiduller och ger faktisktenligt min mening en mycket glättad bild. Jagmenar att de negativa sidor som ändå finns i den härverksamheten har fått en mycket dålig behandling.Den är dålig i lotteriutredningens rapport, men denär särskilt dålig i rapporten från den s.k.kasinoutredningen.På tal om etik och moral kan jag inte låta bli attåterigen citera det jag tog upp i själva frågan. skriver man: ''Frånetiska och moraliska utgångspunkter kan hävdas attspel om pengar tilltalar människans primitivainstinkter och skymmer sikten för livets beståendevärden.'' Delar civilministern den uppfattningen?Anf. 252 Civilminister ():Herr talman! Ja, jag delar den uppfattningen. Jagvill citera vad lotteriutredningen säger:''Utredningen anser att det vid en samladbedömning är försvarligt att överväga införandet avkasinospelsverksamhet av internationellt slag iSverige.'' Detta är precis vad vi skall göra, vi skallöverväga frågan och ta hänsyn till alla aspekter somkan tänkas vara relevanta.Anf. 253 ():Herr talman! Jag tycker då att regeringen mycketnoga skall överväga frågan. Inte minst bör man ihögre grad än vad som gjorts i de två utredningarnaordentligt tänka igenom de socialakonsekvenserna. Man måste ju trots allt se till demänniskor som befinner sig i en utsatt situation ilivet. Man kan inte bortse från det.Jag tar de två utredningarna som ett litet tecken iskyn på hur stämningarna är i landet och även i denborgerliga regeringen. För valfrihetens skull skallman nu tillåta allt, och solidariteten med demänniskor som kan komma i kläm får stå åt sidanför var och ens frihet att göra som man vill. Det ärett mycket förrädiskt budskap och en förrädiskhållning, som jag är mycket rädd för.Anf. 254 Civilminister ():Herr talman! Jag kan försäkra omatt solidariteten med utsatta människor är starktföreträdd i regeringen. Vi kommer därför, som jagnu har sagt , att ta hänsyn även till deaspekterna när vi nu mycket noggrant övervägerförslaget om ett eventuellt införande av kasinonmed internationella regler.Anf. 255 ():Herr talman! Jag förstår meningsutbytet på detsättet att jag i regeringen har en stark sympatisör iInger , och jag skall med förkärlek se framemot den tid då regeringen skall övervägan den härfrågan. Jag hoppas att jag slipper se en propositioni det här ämnet på bord.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:119 till näringsutskottet1991/92:143 till utrikesutskottet1991/92:168 till näringsutskottetMotionerna1991/92:So19--So22 till socialutskottet35 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /92:FiU14--betänkande 1991/92:SkU24Utrikesutskottets betänkande 1991/92:UU15Jordbruksutskottets betänkanden /92:JoU12--JoU1436 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1991/92:167 Den svenska hemförsäljningslagensanpassning till EG:s regelverkSkrivelse1991/92:136 Redovisning för fördelningen av medelfrån allmänna arvsfonden under /91Motionernamed anledning av prop. 1991/92:107 Nyläkemedelslag m.m.1991/92:So23 av ()1991/92:So24 av m.fl. (s)1991/92:So25 av och (fp)1991/92:So26 av och BirgittaHambraeus (c)1991/92:So27 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1991/92:128Luganokonventionen1991/92:L17 av m.fl. (nyd)med anledning av prop. 1991/92:137 Ändring imiljöskyddslagen (1969:387) m.m.1991/92:Jo35 av (nyd)med anledning av prop. 1991/92:140 Denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten1993--1996 m.m.1991/92:Kr3 av och () 1991/92:Kr4 av () 1991/92:Kr5 av m.fl. (s)1991/92:Kr6 av () 1991/92:Kr7 av LarsWerner m.fl. (v)1991/92:Kr8 av och ()med anledning av prop. 1991/92:148Förtroendenämndsverksamhet inom hälso- ochsjukvården, m.m.1991/92:So28 av ()1991/92:So29 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1991/92:159 Sänktinkomstgräns för allmän rättshjälp1991/92:Ju10 av ()1991/92:Ju11 av och (-)1991/92:Ju12 av m.fl. (nyd)1991/92:Ju13 av ()1991/92:Ju14 av och ()1991/92:Ju15 av ()1991/92:Ju16 av m.fl. (s)betänkande1991/92:FöU10 betänkanden1991/92:SoU15 Socialpolitik -- inriktning ochanslag1991/92:SoU16 Ändring i patientjournallagenm.m.Näringsutskottets betänkanden1991/92:NU22 Myndigheterna påkärnsäkerhetsområdet, m.m.1991/92:Nu23 Exportfrämjande verksamhet1991/92:NU24 betänkande1991/92:BoU18 Anslag till länsstyrelserna m.m.Kulturutskottets betänkanden1991/92:KrU20 Teater, dans och musik1991/92:KrU23 Kulturmiljövård, museer ochutställningar1991/92:KrU24 Forskning1991/92:KrU25 Lokalförsörjning m.m.1991/92:KrU26 Anslag på massmedieområdetKonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU32 Ny kyrkolag37 § Meddelande om KU32, KrU20, KrU23,KrU24, KrU25 och KrU26Anf. 256 samråd med presidierna ikonstitutionsutskottet och kulturutskottet avser jagatt föreslå kammaren att följande av de nubordlagda ärendena får företas till avgörande efterendast en bordläggning:Konstitutionsutskottets betänkande KU32,kulturutskottets betänkanden KrU20, KrU23,Kr24, KrU25 och KrU26De som vill delta i debatterna i dessa ärenden fårtala även om de inte anmälersig till talarlistan förrän i morgon.38 § Meddelande om frågestunden den 5 majAnf. 257 får meddela att frågor som skall besvaras vidfrågestunden skall lämnas in tillkammarkansliet kl.13.30.39 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 10 april1991/92:178 av () tillsocialministern om frivilligt samhällsarbete:I ett kärvt ekonomiskt läge framstår det allt klarareatt insatser från ideella organisationer -- bl.a. inomäldreomsorgen -- är ovärderliga som komplementtill kommunernas socialtjänst. Men inte baraekonomiska skäl utan även människors behov ochglädje av att göra en insats för sina medmänniskortalar för att sådan verksamhet bör stödjas.I drivs med framgång verksamhet av yngrepensionärer till hjälp för äldre pensionärer sedannågot år tillbaka. I drivs t.ex. ettäldrecenter av en pensionärsförening. Nära 100 s.k.frivilligcentraler har startats i samarbete medkommunerna.Riksföreningen ''Att åldras är att växa'' startadeunder med stöd från olikaprojekt av frivilligverksamhet i fem kommuner iSverige.Den här formen av frivilliga insatser torde varalönsam inte bara genom den bedrivnaverksamheten utan också genom den ökadelivskvalitet för de äldre som på detta sätt gör enmeningsfull arbetsinsats för sina medmänniskor.I anledning av ovanstående vill jag frågasocialministern:Vilken form av stöd är socialministern beredd att gedet frivilliga samhällsarbete som planeras avriksföreningen åldras är att växa?1991/92:179 av () tillsocialministern om handikapphjälpmedel:Handikappinstitutet har ett avgörande inflytandepå vilka handikapphjälpmedel som tillhandahållsav landstingens hjälpmedelsverksamhet.Handikappinstitutet lägger ner betydandekostnader och ett stort arbete för att fastställaallmänna normer för t.ex. elektriska rullstolar.De kravspecifikationer som institutet tar fram blirmycket omfattande och kan leda till klart negativaresultat för den person som behöver hjälpmedel föratt kunna fungera normalt.En kravspecifikation som i praktiken skall fungeramåste nämligen vara en kompromiss mellan denenskildes alldeles speciella krav och krav påsäkerhet, hållbarhet etc.Om institutets kravspecifikationer hade varitutformade som viss minimistandard, hade ingaproblem uppstått. Men med de normer somhandikappinstitutet använder kan t.ex. elrullstoleninte utnyttjas som ett komplement till personbilenom inte rullstolen först skall genomgå enomfattande demontering. Handikappinstitutetanser det inte heller acceptabelt med en rullstol somkan användas både för utomhus- och inomhusbruk,vilket naturligtvis innebär en kompromiss i vissahänseenden. Vid provningen tar man inte hellerhänsyn till att begränsad vikt och bredd är väsentligför den praktiska användningen av elrullstolen.Resultatet av handikappinstitutets ibland mycketrigorösa kravspecifikationer blir att denhandikappade inte i viahjälpmedelscentralerna kan erhålla det för honomeller henne väl anpassade hjälpmedlet. Vid egetköp av en av handikappinstitutet inte godkändelrullstol begränsas den handikappades möjligheteratt utnyttja den reparationsservice somlandstingens hjälpmedelscentraler tillhandahåller.Det finns också fall där elrullstolar i enlighet medden samnordiska kravspecifikationen godkänts iDanmark men underkänts i med alla de nunämnda nackdelarna som följd.Med anledning av vad som anförts ber jag att fåställa följande frågor till statsrådet:1. Har statsrådet uppmärksammat de nu påtaladekollisionerna mellan de samnordiskaöverenskommelserna gällande kravspecifikationerför handikapphjälpmedel och handikappinstitutetskravspecifikationer som är eller uppfattas sombindande för landstingen?2. Avser statsrådet att vidta åtgärder för attundanröja de betydande nackdelar som de nunämnda kravspecifikationerna får för dehandikappades valfrihet och möjligheter att erhållaför de egna behoven väl anpassade hjälpmedel?3. Moderata samlingspartiet har förespråkat enhjälpmedelsgaranti, som skulle ge denhandikappade möjligheter att i stället förkostnadsfria hjälpmedel få en ersättning på kanske70 % av kostnaderna för dessa, så att han eller honsjälv kan välja för den egna situationen lämpligahjälpmedel. Har statsrådet övervägt införandet aven sådan hjälpmedelsgaranti?1991/92:180 av () tillförsvarsministern om försvarspropositionensekonomiska ram:I den avlämnade försvarspropositionenanges riktlinjer för totalförsvarets utveckling underperioden --1997 och en planeringsinriktningför utvecklingen under den därpå följandefemårsperioden.Enligt förslaget skall planeringsramarna i 1992/93års prisläge för vart och ett av de fem åren uppgåtill 34 666 milj.kr. för totalförsvarets militära deloch 2 079,8 milj.kr. för dess civila del. Vissamöjligheter öppnas för överföringar mellan deolika budgetåren.I propositionen anges också vad som enligtregeringen skall rymmas inom den föreslagnaramen. Anvisningar härom inryms i åtskilliga olikayrkanden. Från olika håll har det emellertidanmälts tveksamhet om huruvida det angivnainnehållet verkligen går att täcka med anvisademedel. Det ligger i sakens natur attkostnadsutvecklingen kan vara svår att förutseunder en så som fem år.Frågan är då hur eventuella konflikter mellanbeslutat innehåll och beslutad ekonomisk ram skallhanteras. Skall riksdagsbeslutet ha avseddstyreffekt måste det otvetydigt fastslås att såväluppdykande kostnadsfördyringar som nya behovpå försvarsområdet skall täckas inom den givnaramen. Ramen skall med andra ord vara så välpansrad att den inte skall kunna trängas igenom avnågra överraskande fördyringsprojektiler.Det kan invändas att detta är en självklarhet somföljer av själva rambudgeteringens principer. Intedesto mindre är det inför försvarsbeslutet viktigt attförebygga de missförstånd som kan uppstå genomatt också ställer sig bakom regeringensöverväganden om försvarspolitikens innehåll underden angivna perioden. Propositionen är integlasklar i detta hänseende.Mot bakgrund härvid vill jag frågaförsvarsministern:Är det regeringens uppfattning att den ekonomiskaramen skall äga företräde vid eventuella underplaneringsperioden uppkommande konfliktermellan ram och innehåll?den 14 april1991/92:181 av () till statsrådet om bankförvärv av organisationsaktier iförsäkringsbolag m.m.:Det är fortfarande oklart vilka principer regeringenföljer när den beviljar tillstånd för banker att köpaorganisationsaktier i ''bankfrämmandeverksamhet''. När regeringen gavS-E-Banken tillstånd att köpa aktier i den kritik i pressen för att ha tänjt på lagenoch gett ett ''besynnerligt tillstånd''. När biträdandefinansministern sedan fick chansen att i riksdagenredovisa hur regeringen tillämpar lagstiftningen isådana fall lyckades han enligt min mening intetillfredsställande klargöra vilka minimikrav sommåste ställas för att ge tillstånd.Förtroendet för regeringens hantering av dessafrågor försvagades ytterligare när regeringenvägrade full insyn i det material som lågtill grund för tillståndet. Regeringen utnyttjade härbestämmelser i sekretesslagen på ett sätt som kanifrågasättas.Efter regeringens beslut förekom iflera tidningar den märkliga uppgiften att Skandiasledning inte kände till de samarbetsplaner, medvars hjälp S-E-Banken fick regeringens tillstånd attköpa aktier i . Så sent som den 10 aprilförekommer tidningsuppgifter som påstår attSkandias ledning ännu inte tagit del av någraegentliga samarbetsplaner från S-E-Bankens sida.Enligt denna version skulle bankenssamarbetsplaner närmast vara enskrivbordsprodukt, som hastigt kom till alldelesinnan regeringen avgjorde tillståndsfrågan. Oavsetthur det förhåller sig med den saken är detuppenbart att regeringen måste bringa klarhetkring sitt agerande och kring sin politiska linje närdet gäller bankers köp av organisationsaktier ibankfrämmande verksamhet.Vad som hänt mellan och andra företagsedan den 20 januari stärker för övrigt inte tilltrontill att regeringens bedömning avsamarbetsplanerna var särskilt välgrundad. I ställetför att utveckla ett samarbete med S-E-Banken harSkandia inriktat sig på ett samgående med detdanska företaget är också oklart varför vissa uppgifter somregeringen tidigare offentliggjort från S-E-Bankenssamarbetsplaner inte kan återfinnas i detbegränsade material som regeringen efter särskildprövning ansåg var det mesta som kunde lämnas uttill och till allmänheten.Mot denna bakgrund vill jag fråga biträdandefinansminister följande:1. Är statsrådet beredd medverka till en störreöppenhet om hur regeringen tillämparbankrörelselagen i samband med tillståndsgivningför bank att köpa organisationsaktier iförsäkringsbolag?2. Vad anser statsrådet att regeringen bör göra isådana situationer där bank på mindre godagrunder fått tillstånd att förvärvaorganisationsaktier i bankfrämmande verksamhet?3. Kan statsrådet förklara varför regeringentidigare offentliggjort sådana uppgifter från S-E-Bankens samarbetsplaner som inte kan återfinnasi det begränsade material som regeringen i särskiltbeslut ansåg var det mesta som kunde lämnas ut tillriksbanken?40 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 10 april1991/92:661 av () tillarbetsmarknadsministern om regionalpolitiskasatsningar i Dalarna:Regeringen försöker nu sälja ut statliga tillgångar,bl.a. och Domnarvets i Borlänge.Man hävdar att försäljningsintäkten skall användastill samhällsinvesteringar:Vilka regionalpolitiska satsningar kan dalfolketräkna med?1991/92:662 av () tillarbetsmarknadsministern om Älvsby kommunsstödområdesplacering:Nyligen tog ställning till regeringensproposition angående regionalpolitik. en utvidgning av stödområden.Denna utvidgning innebär en nedsättning avarbetsgivaravgiften med 10 %.Älvsby kommun blir därmed den enda kommun ide fyra nordligaste länen som blir kvar istödområde 2 med en nedsättning avarbetsgivaravgiften på endast 5 %.Min fråga till arbetsmarknadsministern:Avser statsrådet att beakta i denöversyn av stödområden som aviseras ipropositionen?den 10 april1991/92:663 av () tillmiljöministern om kärnkraftverket iLitauen:Kärnkraftsblocket 2 i kärnkraftverket iLitauen skall vara avstängt i årt.o.m. maj för årlig översyn. Underavstängningen är det möjligt att göra provning ochreparation av bl.a. trycktuberna. Därigenom är detmöjligt att förebygga olyckor av den typ sominträffade i . I saknasutrustning och kompetens för sådan oförstörandeprovning. I finns kompetens ochutrustning, som med kort varsel kan sättas in.Är statsrådet beredd att medverka till att sådanprovning görs?1991/92:664 av () tilljustitieministern om insolvensutredningen:Hösten 1990 överlämnade insolvensutredningensitt betänkande som innehåller förslag till enskuldsaneringslag. Lagförslaget skulle göra detmöjligt för överskuldsatta fysiska personer som intedriver näringsverksamhet att under vissaförutsättningar genom beslut av tingsrätt få tillstånd en lättnad i sin skuldbörda.För många enskilda personer är 1980-taletsköpfest, som i stor omfattning skedde med lånadepengar, nu slut. Den som har lånat skall självfalletbetala tillbaka lånet. Man kan dock inte bortse frånatt många människor, bl.a. genom obefintligkreditprövning, fått låna pengar långt över vad somkan anses rimligt för deras ekonomiska situation.Det gäller inte minst för många unga människor.Vilka åtgärder avser justitieministern vidta medanledning av insolvensutredningens förslag?1991/92:665 av () till statsrådetReidunn om marknadsanpassade hyror:I en radiointervju avslöjar statsrådet attdet pågår en översyn av gällande hyreslagstiftning. ''Vitsen är att det ska bli mera marknad, ja, och detska bli mera rörlighet och det ska bli mera frihet förhyresgästerna att själva bestämma hur de vill hadet'', konstaterar statsrådet.