prot · GF09109 · 1992-05-11 00:00:00 — I denna planföreslås att anstalterna i och skallersättas med en ny anstalt. Kriminalvårdsstyrelsenhar ännu inte tagit ställning till förslaget men väntasgöra det . Kriminalvårdsstyrelsenslokalförsörjningsplan kommer att utgöra ettberedningsunderlag, som arbetsgruppen kan få taställning till i fråga om det framtidaanstaltsbyggandet.Svaret på fråga är alltså att detännu inte finns några ställningstaganden inomregeringen i fråga om nybyggnader avkriminalvårdsanstalter vare sig på eller påandra håll i landet.Anf. 19 ():Herr talman! Jag vill börja med att tackajustitieministern för svaret. Det var förstås inte detsvar jag önskade, och det förstår säkert ocksåjustitieministern. Helst skulle jag ha velat att svaretvarit: Vi börjar bygga i eller nästa vår.Min interpellation har naturligtvis även enregionalpolitisk bakgrund.Arbetsmarknadssituationen på är svår,och framtidsutsikterna är väldigt oroande.Men det finns också kriminalvårdspolitik i detta.Regeringen har aviserat att tiden i anstalterna skallbli längre genom att halvtidsfrigivningen upphör.Jag vet inte vilka intentionerna bakom detta är,men jag vill gärna tro att regeringen har tänkt sigatt tiden inte bara skall användas till inlåsning ochvedergällning utan också ha en effekt i form avminskad brottslighet även på det individuellaplanet.Med tanke på detta är det inte oväsentligt hurkriminalvårdsanstalterna ser ut och vad man därhar tillfälle att ägna sig åt. I det sammanhangetborde de gamla 1800-talsanstalterna, varav den iVisby är en som är i bruk, ersättas mednya. Jag utgår från att justitieministern väl kännertill den typen av anstalter.Det gäller även arbetsmiljön för de anställda, somju faktiskt är pinsamt dålig. I rådandearbetsmarknadsläge får man nog folk tillanstalterna ändå, men skall vi tala om enkriminalvård med kvalitet måste anstalter avVisbymodellen bytas ut.Jag delar justitieministerns uppfattning att det ärtveksamt om man skall fortsätta att bygga likadanaanstalter som tidigare, men -- och det, herr talman,är det fina i min kråksång -- på har manarbetat med att få fram ett program för hur enmodernare typ av anstalt skulle kunna se ut. Detfinns planer, det finns mark, och det finns folk somär beredda att ta itu med detta tämligen omgående.Det går naturligtvis också att bygga utVisbyanstalten, men det verkar inte särskilt kloktatt lägga ned miljoner på ett tillbygge, somantagligen ändå inte skulle fungera någon längretid. Jag är heller inte alldeles övertygad om detresonemang som statsrådet för i sitt svar, nämligenatt det i längden är billigare med om- ochtillbyggnader.Detta är en fråga som har varit aktuell mycketlänge. Den första gången jag efter det att jagkommit hit hörde talas om en anstalt i sadesdet, om jag inte minns fel, att den skulle vara färdigför inflyttning 1989. Statsrådet skriver ju ocksåsjälv att frågan har varit på tapeten under en längretid. Det har väckts flera motioner i det här ärendetav ledamöter på Gotlandsbänken, och det har tagitskontakter på många olika håll. Jag måste säga attjag aldrig riktigt har förstått varför det aldrig bliraktuellt med . berörs ju inte heller avdet arbete som pågår . Detta kanske är detögonblick då jag skulle kunna få något slags svar påmin fråga. Jag vore tacksom om statsrådet kunde gemig en förklaring. Det vore också intressant att fåveta om statsrådet över huvud taget anser att detskall bedrivas kriminalvård på i framtiden.Anf. 20 Justitieminister ():Herr talman! Jag uttryckte mig tydligen intetillräckligt klart tidigare. När jag talade om bl.a. deekonomiska fördelarna med om- och tillbyggnadtalade jag inte om om- och tillbyggnad av 1800-talsanstalter. Vi har ju faktiskt en hel del nyare ochnya anstalter, där det ur driftssynpunkt är fördelarmed om- och tillbyggnad. Det jag sade gäller alltsåinte rakt över.Som jag sade tidigare kan jag inte ge UllaPettersson något svar på hennes fråga om deenskilda anstalterna. Vi i den nuvaranderegeringen har ju inte haft så väldigt på oss,och vi kan bl.a. inte ta ansvar för att det inte blevnågon ny anläggning på 1989.När det gäller den framtida utformingen avkriminalvården har vi nu startat en utvärdering av1974 års kriminalvårdsreform med inriktningen attskapa förutsättningar för bättre innehåll. Både UllaPettersson och jag vet att vi har en mycketengagerad personal inom kriminalvården, menförutsättningarna för att ta till vara personalensengagemang är kanske inte alltid de bästa.Utgångspunkten för vår tänkta reform är att vi skallkunna skapa bättre förutsättningar för ett vettigtinnehåll i kriminalvården. Det är en sak attmänniskor får fängelse som straff, men det är vårabsoluta uppfattning att denna strafftid skallutnyttjas på ett för alla berörda vettigt sätt.I fråga om en anläggning på är ett arbetenu på gång när det gäller den framtidautformningen och utbyggnaden. Det är helhetensom avgör, och det finns ingenting som talar emot.Jag ser för egen del ingen anledning till att Gotlandskulle vara i särställning, men andra får visa hurhelheten rimligen bör se ut innan vi tar ställning tillvar anläggningarna skall ligga.Anf. 21 ():Herr talman! Jag har inte för avsikt att på något sättgöra justitieministern ansvarig för sådant som häntunder tidigare regeringars tid. Men det är jufaktiskt den här regeringen som har kommit med deförslag som i praktiken innebär att folk sitter längretid på anstalt, och då måste det ju rimligen vara denhär regeringens ansvar att också lösa''rumsproblemet''. Det jag ville peka på är att det iVisby finns mark, planering, en stor öppenhet förnya tankar och idéer och inte minst en stabilpersonalgrupp, vilket jag tror är ett mycket viktigtinslag och en stor tillgång för en kvalitativthögtstående kriminalvård.Avståndet från till ,som väl fortfarande står för de flesta dömda, ärlitet, men sätten att ta sig dit är ändå lättkontrollerbara. Detta är också en aspekt på frågan.Jag skall akta mig för att just nu säga något omrymningssäkerheten på Visbyanstalten, mennormalt sett är det inte så svårt att ta fast eventuellarymlingar, antingen i hamn eller påflygplatsen.Jag ber att litet kort få återkomma till det jagbörjade med, dvs. Vi hari hela landet en arbetsmarknad som är ansträngd,och strukturen på den gotländska arbetsmarknadenär sådan att det finns stor anledning till oro införframtiden. Jag är väl medveten om att det inte ärstatsrådet som har ansvaret förarbetsmarknadsfrågorna i regeringen, meneftersom hon är statsråd i en regering som ändåadministrerar den högsta arbetslöshet vi har haft påårtionden, utgår jag från att hon är medveten omproblemet och att även hon självfallet har ettansvar. Om nu regeringen vill att folk skall sittalängre tid i fängelse och vi vet vad arbetslöshetenkostar, kunde det väl vara en god idé att koppla ihopdessa behov. Tycker inte även statsrådet det?Anf. 22 Justitieminister ():Herr talman! Det gäller att vid varje sådansammankoppling se både kortsiktigt ochlångsiktigt. Som själv sade ärVisbyanstalten kanske inte den som lämpar sig förom- och tillbyggnad. Jag är övertygad om att manpå söker alla vägarför att lätta trycket bl.a. för del, men detviktiga är att man då gör detta på ett sätt som ävenlångsiktigt är ekonomiskt riktigt.Anf. 23 ():Herr talman! Jag delar helt statsrådets uppfattningom detta, och jag tror att en långsiktig och bralösning för en del av behovet inom kriminalvårdenskulle vara en ny kriminalvårdsanstalt i Visby.Ett av skälen till att jag har ställt den härinterpellationen är naturligtvis att jag vill tjata litet,att påminna om att vi finns. Vi gotlänningar blirlitet oroade när vi t.ex. om principprogrammet för1980 får höra: Det har i betydande utsträckningkunnat genomföras. Den planerade ersättningen avVisbyanstalten har dock inte skett. Vidare talarstatsrådet i svaret om att det inom regeringskanslietpågår en planering men att Visbyanstalten inteberörs av detta planeringsarbete. Vi skulle mycketuppskatta att få höra att Visbyanstaltenhar tagits med i planeringen, eftersom behovet ärstort.Anf. 24 Justitieminister ():Herr talman! Jag vill slutligen nämna, vilket ocksåsades i mitt svar, att det inomkriminalvårdsstyrelsen pågår ett planeringsarbetevad gäller ersättningen för de befintliga anstalternai och Lärbro.Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 25 grund av att socialministern, som skulle habesvarat interpellation 158 av , inteär närvarande i kammaren får i stället statsrådet besvara interpellation 16 av GullanLindblad.5 § Svar på interpellation 1991/92:165 ombidrag till Noaks Ark m.m.Anf. 26 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att tillstyrka en ansökan i mars 1992från Noaks Ark/Röda Korset hos Aids-delegationen om 1 milj.kr. i tilläggsanslag samt hurjag vill utforma arbetet mot HIV/aids på det mesteffektiva sättet om jag inte är beredd att tillstyrkatilläggsanslaget.Aids-delgationen har enligt den föregåenderegeringens beslut fått ställningsom myndighet inom . Enligt desamtidigt meddelade föreskrifterna omdelegationens uppgifter beslutar ordföranden pådelegationens vägnar inom meddelade ekonomiskaramar om bl.a. bidrag till frivillig- ochintresseorganisationer eller motsvarande för derasinsatser mot HIV/aids i form av information,utbildning eller psykosocial stödverksamhet.Regeringen har vidare i detta sammanhangföreskrivit att beslut om bidrag inte får överklagas.Jag kan naturligtvis inte föregripa Aids-delegationens prövning av framställningen frånNoaks Ark/Röda Korset om ett tilläggsanslag ellerhär uttala någon åsikt om i vilken utsträckningbidrag bör utgå till Noaks Ark. Jag vill emellertidredogöra för det stöd som har lämnats tillNoaks Ark från offentliga organ.En rak och korrekt information om spridningen avHIV/aids och om riskerna att drabbas avinfektionen är vårt viktigaste instrument för attförebygga en fortsatt smittspridning.Landstingen har som ansvariga för hälso- ochsjukvården en viktig uppgift i det förebyggandehälsoarbetet som gäller HIV/aids. Kommunernahar ett stort ansvar, inte minst för att hjälpanarkomaner som riskerar att smittas. Skolan har enviktig uppgift genom att ge ungdomen kunskaperom bl.a. HIV/aids. Statliga myndigheter, såsomsocialstyrelsen och statens bakteriologiskalaboratorium, har också ansvarsfulla roller inomHIV/aids-bekämpningen. Aids-delegationengenomför allmänna informationskampanjer ochsamordnar arbetet. Delegationen beslutar även ombidrag till insatser mot HIV/aids.Frivillig- och intresseorganisationernas medverkani informationsarbetet har emellertid från förstabörjan utgjort ett mycket viktigt led ismittbekämpningen. Genom den ideellt baseradeverksamheten har man kunnat nå grupper somskulle ha varit svåra att nå med mer konventionellametoder. Organisationernas psykosociala arbetegenom kontaktgrupper, stödsamtal ochkamratstödjande aktiviteter av olika slag har varitav stor betydelse. En gemensam bakgrund har gjortdet lättare att diskutera och förstå varandrasproblem. Ett exempel på en sådan ideellverksamhet är Stiftelsen /Röda Korset.Att staten tillmätt Noaks Ark vikt i arbetet att bekämpa HIV/aids framgår avatt -- sedan beviljat särskilda medel förändamålet fr.o.m. /87 -- dendåvarande nybildade föreningen erhöllett statligt bidrag med sammanlagt600 . till information, riktad till homo- ochbisexuella män, till annonsering om en telefonjouroch till en telefonväxel m.m. I samband med denförsta allmänna kampanjen för information omHIV/aids, som inleddes , byggdes dens.k. Aids-jouren inom Noaks Ark ut för att kunnata emot samtal från hela landet. Statsbidraglämnades därvid med sammanlagt drygt 1 milj.kr.till telefonväxeln, vissa lönekostnader, utbildningoch kostnader för lokalerna. Stiftelsen startadesedan i oktober 1987. Den har fått en alltmerutökad verksamhet och har som målsättning attinformera och undervisa om HIV/aids med insiktoch vederhäftighet samt att ge råd och stöd tillHIV-infekterade och deras närstående.För år 1987 gick in medett bidrag på . till Noaks Arks allmännaverksamhet under det att staten bidrog med 645 000kr. till denna del. deltog i detekonomiska stödet till Noaks Ark för , dåbidrag lämnades med 4 milj.kr. från staten, 3,6milj.kr från och 2,8 milj.kr från staden.För år 1989 bidrog med 5 milj.kr.,staten med 4 milj.kr. och staden med 3 milj.kr. tillden allmänna verksamheten. Staten lämnadevidare ett bidrag med . till vissmarknadsföring av Aids-jouren. Eftersomlandstinget och staden lämnade sina bidrag vidkalenderårets början, ansågs det lämpligast attstaten lämnade sit bidrag ,nämligen vid budgetårets ingång, fr.o.m. år 1988.Avsikten med detta var emellertid ingalunda attstaten skulle hålla inne sina bidrag. De treoffentliga huvudmännen har därefter fortsatt attlämna bidrag på samma nivå. Staten har såledesbidragit med 4 milj.kr. av 1990 och1991 samt härutöver beviljat medel tillmarknadsföring av telefonjouren och till ett särskiltprojekt, som avser HIV-positiva blödarsjukapersoner.För innevarande år, 1992, har länslandsting beviljat 6,2 milj.kr. och stad3 milj.kr. till Noaks Ark. Frågan om det statligabidraget till Noaks Ark för kommer attbehandlas av Aids-delegationen under våren.Anf. 27 ():Herr talman! Tack, herr statsråd, för svaret. Det ärklart att jag hade hoppats att få ett helt jakande svarpå min fråga. Men jag förstår att det kan vara svårtatt gå händelserna i förväg i dagens läge, eftersomAids-delegationen skall förmedla medel till deorganisationer som skall få bidrag. Någon åsikt omvar statsrådet står i frågan om bidrag till Noaks Arkoch betydelsen av dess verksamhet borde jag ändåha fått lyssna till.Jag har fått en lång redogörelse över de insatsersom staten har gjort. Det intressanta äremellertid framtiden -- de insatser som statenkommer att göra.Som statsrådet vet är jag sannerligen inte den sombrukar stå här i talarstolen och plädera för ökadeanslag. Men jag gör det i det här fallet, helt enkeltdärför att Noaks Ark skall kunna fortsätta med sinverksamhet på samma goda sätt. Ett ökat anslag nuskulle betyda mindre av lidande för människor ochminskade kostnader för vården både på kort ochlång sikt.Jag tror visst att statsrådet -- det har också uttrycktsi svaret -- är medveten om den bredd ochkompetens som Noaks Ark besitter. Det framgårändock litet av svaret att Noaks Ark kanske mestbetraktas som någon form av kamratförening förhomo- och bisexuella män. Så är inte fallet på någotsätt.Jag skulle vilja bidra med några fakta somkomplettering till min interpellation. Noaks Arkhar kontakt med mer än hälften av alla HIV-smittade, alla kategorier. Antalet anhöriga har ökati ännu högre grad under de år som bidrag har utgåttifrån staten, eftersom stiftelsens modell bygger påen helhetssyn på människan och på att de anhörigaspelar stor roll för de infekterade.Aids-jouren tar emot alltfler samtal frånallmänheten -- 9 254 , 10 501 under 1990och 13 754 . Det är således en ökningmed . Samtalen har efterhand fåttalltmer karaktären av resonemang utifrån denuppringandes egen situation om oro, otrohet ochdjupt mänskliga problem. Det kräver naturligtvisockså ett stort personligt engagemang.Jag vill betona att stiftelsen driver ett mycketkvalificerat informations- och preventionsarbete,som också har uppmärksammats internationellt. Isin tilläggsansökan har Noaks Ark pekat på attstiftelsen är med i främsta ledet för att utvecklasjukvårdens och HIV-arbete iSverige. Noaks Ark anlitas t.ex. av WHO somhandledare när internationella program utformasrunt om i världen.Noaks Arks arbete som frivilligorganisation medflera hundra engagerade volontärer ligger helt ilinje med den inriktning på förnyelse och mångfaldinom den sociala välfärdspolitiken som regeringenoch de borgerliga partierna normalt brukar talavackert om. Jag tycker att det är viktigt att vi nuockså handlar därefter. Det är viktigt att vi gerorganisationen möjlighet att arbeta på såatt de inte behöver oroas av anslag bara itaget. De politiska signalerna måste bli tydligarefrån vårt håll. I annat fall vågar människor intestarta eget.Det saknas en kvalificerad utvärdering av NoaksArks arbete. Jag tror att om statsrådet vore bereddatt göra en sådan skulle denna stiftelse stå sigmycket väl i förhållande till andra som arbetar medHIV/aids-frågor. Mycket kan nog t.ex. sägas omAids-delegationens informationskampanjer,åtminstone . Jag är övertygad om attNoaks Ark skulle tåla en sådan granskning.Herr talman! Jag har ställt mångafrågor till olika socialministrar och biträdandesocialministrar. Jag talade med den förutvarandesocialministern om anslaget till Noaks Ark. Honbetygade då hur viktigt stiftelsens arbete är. Mennågon reglering av ekonomin blev det faktiskt inte.Här har vår gemensamma regering, herr statsråd,en chans att visa att den inte bara pratar utan ocksåhandlar i enlighet med sina intentioner.Noaks Ark behöver endast ett oförändratrealt anslag. Ett halvt års verksamhetsanslag harfaktiskt dragits in på grund av att anslagen numerabetalas budgetårsvis i stället för enligt kalenderårsom . Endast i --där vet jag att statsrådet har haft ett betydande ordmed i laget -- har man betalat ut reala anslag, ochdet skall ske även fortsättningsvis. Försocialdepartementets del fattas i runda slängar enmiljon kronor.Jag tycker nog att min fråga delvis är obesvarad.Men jag vill tolka statsrådets välvilliga inställningsom att Noaks Ark ändå kommer att få de pengarman behöver. Är statsrådet helt medveten om denoerhört stora betydelse som Noaks Ark har förarbetet på HIV/aids-området? Kommer statsrådetatt verka för att tillräckliga medel ställs tillförfogande för Aids-delegationen så att det ärmöjligt att ge Noaks ark de medel som behövs?Anf. 28 ():Herr talman! Jag vill för ovanlighetens skull heltinstämma med föregående talare, interpellantenGullan , om betydelsen av Noaks Ark. Jagtycker att det är roligt att se att vi överpartigränserna är överens om hur angelägen denhär frågan är. Jag skall därför inte upprepa en heldel av den bakgrundsinformation om Noaks Arkoch dess ekonomi som redan hargett.Jag vill bara framhålla hur viktig den härverksamheten är som pionjärverksamhet. Såvitt jaghar förstått framställs Noaks Ark som ett föredömerunt om i världen där man bygger uppaidsverksamhet. Man kommer hit på studiebesökfrån olika länder för att ta del av hur vi kankombinera anställda personer och frivilligainsatser. Det är det som är det unika med NoaksArk.Jag tycker därför också att det skulle vara befogatatt få ytterligare svar på om vi har tolkat biträdandesocialministern rätt. Är det så att man verkligentänker ge ett aktivt, positivt stöd till Noaks Ark?Jag har förståelse för att man vill hänvisa till Aids-delegationen. Jag vet att man därifrån är mycketangelägen. Jag har förstått att det finns bredanslutning kring vikten av Noaks Ark.Det kommer dock att ske en förändring av Aids-delegationen. Jag tycker i och för sig att det ärpositivt och tror att det är bra att få in Aids-delegationen i . Det är ingenförändring som jag motsätter mig, även om mankan ha synpunkter t.ex. på hur det tar. Detviktiga är emellertid att man inte drar ned på depengar som går till frivilliga organisationer och tilldem som jobbar ute på fältet. Däremot kan mandiskutera att dra ned något på tjänstemännen ochminska byråkratin. Men man får inte dra ned på detsom riktar sig direkt till de organisationer som ärverksamma på fältet. Jag hade också trott att viskulle få ett tydligare besked från närdet gäller intresset av att ge Noaks Ark de pengarsom behövs för att arbetet skall kunna fortsätta,åtminstone på samma nivå som hittills.Anf. 29 Statsrådet ():Herr talman! Det här är eninterpellationsdebatt där enigheten -- mellan de tvådeltagande i debatten och mig -- tycks vara stor närdet gäller en tung och viktig punkt, nämligen att detär ett mycket viktigt arbete som bedrivs av NoaksArk. Jag har också -- vilket varvänlig att antyda -- haft litet grand medverksamheten att göra i min tidigare skepnad avlandstingspolitiker i . Iolika sammanhang har jag gjort bedömningen attdet är en viktig verksamhet.Däremot har jag i den konkreta frågan intevelat gå längre än vad jag har gjort. Jag harkonstaterat att det är en uppgift för Aids-delegationen. Därför tycker jag inte att GullanLindblad skall tolka det hela som ett löfte om attdet kommer nya pengar. Det skall tolkas precis somdet står i det skriftliga svaret, nämligen att Aids-delegationen kommer att ta ställning till den härfrågan.Om det är så, som var inne på, attdet finns ett starkt stöd för det i Aids-delegationenär det desto bättre. Min uppfattning är att man börlåta delegationen ta hand om frågan.Jag tycker att väckte en intressantfråga -- frågan om det är dags för en utvärdering avden här verksamheten. Vi är relativt dåliga påutvärdering av social verksamhet, inte minst när detgäller frivillig verksamhet av olika slag. Jag tror inteatt jag är ensam om att ha gjort erfarenheten att vimånga gånger håller på mycket länge ochutvärderar saker där vi som politiker kanske mestvill veta om de har varit bra eller dåliga. Vi villförsöka undvika eventuella dåliga inslag i framtidenoch betona de goda. Jag tycker nog att vi iblandlägger ner alltför mycket krut på att göra en perfektutvärdering. Jag skall gärna ta med mig idén attNoaks Ark kanske har hållit på föratt man skall kunna göra en utvärdering som kantjäna som underlag för den fortsatta inriktningen.För övrigt tycker jag att det är utmärkt att de treoffentliga huvudmännen som är närmast berörda --staden, och staten -- har kunnatfortsätta att ge bidrag. Sedan kan man diskutera omalla har gjort lika stora insatser under resans gång.Eva protesterade mot en eventuellneddragning av verksamheten. Det finns ingaplaner på neddragning av verksamheten. Frågan ärom man skall utvidga stödet ytterligare eller intemed anledning av ansökan om tilläggsanslag somhar inkommit. Men återigen: Den frågan vill jaghänskjuta till Aids-delegationen.Anf. 30 ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att statsrådettar vara på förslaget att göra en utvärdering avverksamheten. Jag är övertygad om att Noaks Arkskulle få allra högsta betyg med den verksamhetman bedriver på många olika områden.Jag är naturligtvis litet besviken över att EvaZetterberg och jag inte får ett klart ja, men vi fårväl låta oss nöja så . Jag vill i alla fall tolka detså att statsrådet kommer att verka för attverksamheten får det anslag den har begärt i sinansökan om tilläggsanslag. Därmed behöverstatsrådet inte gå händelserna i förväg, men jag villse det så. är stödet så stort både från vänster ochhöger att statsrådet verkligen har mycketpå fötterna.Det är viktigt att vi engagerar oss mera i HIV/aids-frågorna än vad vi har gjort . På senaretid har jag faktiskt märkt en viss oroande tendenstill att man vill ta den här frågan på litet mindreallvar. Man har t.o.m. talat om att det finns mindrerisker för heterosexuell smitta. Det är tvärtom. År1991 ökade antalet nysmittade. Det här är intefråga om homo- och bisexuella män, som många villtro. De behöver i och för sig också hjälp och vård.Det är i hög grad en fråga som gäller hela vårfolkhälsa.Enligt statens bakteriologiska laboratorium anmälsfaktiskt flest fall bland de heterosexuella. Av 329fall 1991 var 180 heterosexuellt smittade. Särskiltoroande är det, som jag ser det, att antalet HIV-smittade gravida kvinnor fördubblades underfjolåret.Det finns nu totalt 3 000 HIV-smittade i Sverige.Ett 640-tal har utvecklat sjukdomen aids, därav etttiotal barn. För del är det 10 000 personersom har smittats med HIV, och av dem har ca 1 860utvecklat aids och ungefär hälften har avlidit.Ser vi ut över världen, statsrådet , finner viatt det här är ett sjukdomsgissel av förödandeomfattning. Drygt en och en halv miljon människorhar utvecklat sjukdomen aids, och 10 miljonerberäknas vara smittade.Jag hoppas och vill tro att nuvarande regeringverkligen tar HIV/aids-frågan på stort allvar och sersjukdomen som det stora folkhälsoproblem somden verkligen innebär. Vi måste helt enkelt ta varapå den förnämliga kunskapsbank som Noaks arkutgör.