prot · GF09117 · 1992-05-21 00:00:00 — Det häralternativet är alltså både dåligt från svensksynpunkt och oacceptabelt från EG:s synpunkt.Då kan man kanske säga: Ja, men vi utvidgar dethär frihandelsavtalet med tjänstehandel avseendetransporttjänster, försäkringstjänster ochbanktjänster. Men då är man inne i ,och det avvisas ju.Alternativet med ett utvidgat frihandelsavtal finnsalltså inte. Det är en bluff.Det nordiska alternativet fanns kanske för 10--20 årsedan. Men är med i EG. haransökt om medlemskap. är på väg att ansökaom medlemskap. Således är det här inte hellernågot alternativ.För en gammal kommunist hade det kanske funnitsett alternativ i och med den östeuropeiska visionen.Men även detta alternativ har vittrat bort.Vad som återstår är så att säga ett evigt EES-avtalsom innebär att spricker och kommer attbestå av två tre delar.EES-avtalet innebär dock en väsentligt sämresuverän ställning för än vad ettmedlemskap skulle innebära. Genom ett sådantavtal tar vi nämligen på oss medlemskapetsskyldigheter på en mängd områden, men inte dessrättigheter. Jag vill särskilt peka på att oenighetenvid beslutsfattandet kan leda till att berörda delarav avtalet upphävs, vilket inte kan ske om Sverigeär medlem.EES-avtalet är därför ett obalanserat och ett ilängden ganska outhärdligt avtal.Herr talman! Den avgörande fråga som skall ställastill svenska folket gäller inte en jämförelse mellanSverige av och , låt oss säga, år 2010inom EG. I stället handlar det om en jämförelsemellan utanför EG och år2010 i EG. Vad är tryggast för ochsvenskarna? Till skillnad från vad som sades härtidigare hyser jag inget som helst tvivel på denpunkten. Det tryggaste och det för freden säkrastealternativet är nämligen ett svenskt medlemskap.Anf. 140 ()replik:Herr talman! De personer som är så säkra, somexakt vet vad som är bäst för oss svenskar ,gör mig på något sätt förundrad.Som det har framgått av debatten är jag skeptisk nutill ett medlemskap. Men jag vill ingalunda barapassivt avvakta. Som jag sade i mitthuvudanförande har riksdag gettregeringen klarsignal att lämna in en ansökan ommedlemskap. Jag anser att vi, så fortmedlemsländerna är beredda, skall sätta i gång medförhandlingar om ett medlemskap. Vi skall alltsåförsöka föra fram alla våra tankar här för att få redapå om vi kan få till stånd ett avtal och hur ett sådantser ut. Därefter är det att ta ställning.Egentligen är det hela ganska enkelt. Ingen av ossvet ju om vi får till stånd ett avtal, och ingen av ossvet hur ett eventuellt avtal ser ut. Är det inte ganskarimligt att binda sig först när man verkligen är säkeroch vet hur avtalet ser ut?Vidare är det väldigt viktigt för debatten att de somverkligen tror att ett medlemskap är det riktiga förfram allt som talar för ett sådant. Vi som ärskeptiska och som vill ställa frågor som visar hurskeptiska vi är måste få föra fram våra argument.Det gäller att verkligen belysa förhållandena. Detgår ju inte att ta ställning till ett sådant här avtal såatt säga rakt upp och ner, utan vi måste följautvecklingen i , så att viallteftersom kan bilda oss en uppfattning. Annarsblir det alltför svårt.Jag skulle gärna vilja att . somekonom berättar litet om Cecchinirapporten,vilken har blivit väldigt kritiserad. Såvitt jag förstårär det den rapporten som är det huvudsakligateoretiska ekonomiska underlaget för detta med attden inre marknaden skulle ge en så stor tillväxt.Rapporten lär, som sagt, vila på mycket lösaantaganden -- antaganden som kan ifrågasättas.Har . några andra rapporter somvisar hur oerhört mycket bättre vår ekonomi blir?Såvitt jag förstår är många svenska ekonomerganska skeptiska. Men här är . Hamiltonverkligen specialist.Samarbete har ett egenvärde, sades det. Ja, jaghåller helt med om det. samarbetar nu medEG liksom med hela världen. Men vi samarbetarmycket intimare med än vi gör medflertalet andra länder -- möjligtvis, förstås, medundantag av EFTA.Det är inte fråga om att plocka russin. EG ger ossnaturligtvis inga fördelar som självainte känner att de får. Det är fråga om ömsesidigaavtal.Det alternativ som jag tycker verkar vara vettigt --ja, det är inget alternativ, för det är medlemskapetsom egentligen är ett alternativ till nuläget -- är attvi fortsätter med olika förhandlingar, med olikaavtal. Det gäller t.ex. civil luftfart. Det är ett typisktexempel på tjänsteavtal som vi antog . Detgäller att fortsätta med de förhandlingar om avtalsom är ömsesidigt bra -- dvs. som är bra för bådeEG och -- och med frihandelsavtalet. Detskall göra som en fri, suverän, nation somsamarbetar utan att binda sig för att ta över enmängd lagar som inte gillas från svensk sida mensom följer med om vi blir överkörda i en beslutandeförsamling.Det här tål verkligen att tänka på, och det tål attdiskuteras lugnt och sansat.Anf. 141 . ()replik:Herr talman! Jag menar att man väl kan sträva efteravtal. Egentligen är det inte så oklart vad det häravtalet kommer att innebära. Vi skall ha sammarättigheter och skyldigheter som de länder har somredan är med i EG. Vad som kommer i slutändenär i den meningen är det ganska klart.Avtalet och förhandligen gäller vissa speciellafrågor. Det handlar t.ex. om Norrlandsstödet tilljordbruket och andra frågor av den typen.Naturligtvis är det här väldigt viktigt för dem somskall ha lantbruk i . Men för somnation tror jag inte att det blir så stora svårigheter.Jag tror inte att det egentligen blir särskilt storaöverraskningar i själva förhandlingsprocessen.Jag tycker också att det är alldeles utmärkt att vi på oss. Jag tycker att den här frågan skalldiskuteras igenom. Jag tror att det är mycket viktigtför den framtida legitimiteten i politiken.Cecchinirapporten har blivit mycket kritiserad. Jagbrukar faktiskt inte använda den, för jag tror gör det för lätt för sig i vissa avseenden.Dessutom finns det andra aspekter av dennarapport som visar att den faktiskt underskattar deframtida ekonomiska vinsterna. Nettot tror jagalltså på blir att man underskattar dentillväxt och det ekonomiska välstånd somintegrationen medför, medan man däremot på kortsikt överskattar den.En annan klar ekonomisk vinst som man bortserifrån, som över huvud taget inte kommer in i de härrapporterna, Cecchini och andra, är vinsten av ettsvenskt medlemskap i den europeiska monetäraunionen. Den är väsentlig.Birgitta talar om ömsesidiga avtal. Honbortser från att det även är fråga om politik ochinflytande över de avtal som vi skall leva efter. Detär en sådan asymmetri i förhandlingsstyrkan. Jaghar mycket svårt att tro att vi får göra annat än attansluta oss till den uppläggning av luftfarten somEG-länderna sins emellan har förhandlat fram. Vikan säkert få en lång rad hängavtal på olikaområden, men jag tycker inte att det ärtillfredsställande.Anf. 142 ()replik:Herr talman! Frågan var hur besluten fattas i EG.Jag vågar påstå att vi i förvånansvärt hög grad redanär med vid de bord där besluten fattas. Låt mignämna några exempel.Industriförbunden och arbetsgivareföreningarnahar i ett samarbetsorgan som heter UNCE.Där är fullvärdig medlem. Det är en mycketviktig lobbyorganisation och ett remissorgan närEG-kommissionen kommer med sina förslag.Sverige får alltså vara med där.Europafacket var vi med och startade. t.o.m. staty i . Där är vi ocksåfullvärdiga medlemmar och får vara med och yttraoss. Vi är med i ,som ser till att samma normer skall gälla för varor,vilket underlättar handeln. Vi är med i en mängdlobbyorganisationer, osv.Känner man till hur beslutsprocessen går till i EG,inser man att finns med i det förberedandearbetet, då de verkliga besluten utformas.Naturligtvis är inte med i någondominerande ställning, men det kanske inte vorerimligt heller. Vi är faktiskt bara åtta miljonermänniskor.Dessutom finns vi med i en mängd ideellaorganisationer där nere. T.o.m. kvinnornasfredsorganisation, en kyrklig fredsorganisation har människor i de kommittéersom arbetar i EG:s forum.Våra studenter får studera. Våra företag harforskningssamarbete i COMETT. Vi får enpassunion, om vi önskar, ,alldeles oberoende av EES och oberoende avmedlemskap.Vi är med och samarbetar, vi är med och utformar,men finessen är att vi inte tvingas att anta de lagarsom vi kanske inte önskar anta. Är vi med i unionenmåste vi anta alla lagar som man beslutar om. Harvi inte, genom våra byråkrater i de kommittéer somvi får tillhöra om vi är medlemmar --kommittéologin får tjänstemännen vara med i -- ochgenom den minister vi har, som får vara med i självaden beslutande församlingen men som självfalletinte kan diktera någonting, lyckats påverka utanman beslutar saker som är direkt emot vår önskan,emot det som vi tycker är rimligt och bra, tvingas viändå lyda det. Det är det som är finessen med attvara suverän stat, att man inte tvingas att lydabeslut som fattas i en församling som man inte kanpåverka, som man inte kan utkräva något ansvar avgenom demokratiska val.Anf. 143 . ()replik:Herr talman! På något sätt får sig. Vi skall inte gå med i EG, om jagförstår rätt, därför att vi intehar något inflytande. Å andra sidan räcker detinflytande som vi har genom lobbyorganisationer.Jag tycker att det är mycket konstigt om mankritiserar EG för att vara odemokratiskt, samtidigtsom man tycker att det är en fördel att arbetagenom lobbyorganisationer. Jag tycker att det är enotroligt otillfredsställande påverkanskanal, attarbeta genom näringslivets organisationer, facket,LRF och andra partsorganisationer. Jag tyckerfaktiskt att vi skulle försöka vara representerade avvalda representanter för svenska folket.De ideella organisationerna i all ära, jag trorfaktiskt att det är mycket bättre för freden i Europaom utrikesminister kan vara med vid demöten bland där man diskuterar denframtida säkerhetspolitiska arkitekturen i ,där man diskuterar hur man skall integreraÖsteuropa, där man diskuterar hur man skallundvika att fryses ut och där mansäkerställer de baltiska staternas integration. Jagtror faktiskt att det är en betydligt viktigarepåverkanskanal, som dock inte utesluter de ideellaorganisationerna.Andre vice talmannen anmälde att BirgittaHambraeus anhållit att till protokollet få antecknatatt hon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 144 (-):Herr talman! Vi säger nej till EU och därmed tillEG. Fördraget om Europaunionen är ett monster,som inte har någonting att göra med ett ekonomisktstarkt, enat demokratiskt Europa.Den tonar fram som enenvåldshärskare i ett där de nationellaparlamenten inte längre har någon roll att spela.Den nödvändiga integrationen med försöver huvud taget inte på tal. Alltför länge harinnebörden av fördraget, som undertecknades iMaastricht, underskattats av två skäl.För det första offentliggjordes fördragstexten förstför . Till den allmänhet som dåfick del av den hör också ledamöterna i de olikanationella parlamenten, som på intet vis deltog iutarbetandet av fördraget, och som inte heller iframtiden har någon roll att spela i den europeiskaunionen.För det andra var misstänksamheten mot fördragetinte så stor, eftersom behovet av en starkareekonomisk och politisk sammanhållning på deneuropeiska kontinenten är allmänt känt. Europamåste kunna hävda sig mot det ekonomisktkollapsande , som bedriver ett alltaggressivare handelskrig mot sina konkurrenter.Men en grundligare läsning av fördragstexten, 17protokoll och 33 deklarationer, får håren att resa sigäven på den varmaste anhängare av Europatanken.EG:s stats- och regeringschefer har undertecknatett monster. De nationella regeringarna ochparlamenten ger inte, som det ofta heter ''uppenskilda befogenheter'', de förlorar all kontrollöver de faktorer som bestämmer det egna landetsekonomiska framtid: valuta-, kredit-, handels- ochbudgetpolitiken. Även stads- ochregionplaneringen, användningen avvattentillgångarna och energipolitiken skall ligga ihänderna på EG-byråkratin (artikel 130).I praktiken slipper ingen del av det ekonomiska ochsociala livet undan bestämmelserna i fördraget.Den övernationella maktstrukturens kontroll överde viktigaste ekonomiska parametrarna är total,och alla vet i hur hög grad ekonomin ärbestämmande för ett lands framtid. Att säga attländerna får ''göra avkall på sin suveränitet'' är attuttrycka det alldeles för milt. Att beskylla denredan beslutade maktstrukturen inom EG för att''brista i demokratin'' är inte heller det tillräckligt.Det enda folkvalda organet är Europaparlamentet.Enligt har det inte mycket attsäga till om. Det har t.ex. ingen möjlighet att väckamisstroendevotum mot . Dessroll inskränker sig till att då och då rådfrågas, yttrasig i olika frågor och lyssna på klagomål frånbefolkningen; ungefär som parlamentet under enfeodal regim. Den enda uppgiften som blir kvar tillde enskilda parlamenten är att anpassa dennationella lagstiftningen till Maastrichtfördraget.Om de inte gör det, bryter de mot fördraget. Dåhotas landet att fråntas sin rösträtt som EG-medlem och kan t.o.m. bestraffas av EG-domstolen.Herr talman! Med anledning av det anfördakommer det liberala partiets företrädare ikammaren att stödja meningsyttringen avVänsterpartiet.Anf. 145 () replik:Herr talman! Jag har en fråga till han inte möjligen till val på ett ja till dettahårresande monster?Anf. 146 (nyd):Herr talman! När man följer EG-debatten imassmedia förvånas man inte över att EG-motståndet växer, att döma av allaopinionsundersökningar. För okunskapen om vadEG betyder för och familjen ärstor hos det svenska folket. Det gäller även flera avde journalister som skriver om våra möjligheterinom EG.Här får regeringen ta på sig följderna av en närmastobefintlig populär och lättförståeligt utformadinformation till svenska folket. Man har ensidigtnöjt sig med sofistikerade och utförligadetaljinformationer, som ytterst få människororkar gå igenom.Jag är övertygad om att ytterst få riksdagsmän harkunnat sätta sig in i alla frågor ochdess konsekvenser för olika intressegrupper isamhället. Säkert finns det en kunskapaselit sombehärskar EG-frågorna, det vet vi, och utnyttjarokunskapen i vissa fall för sina politiska syften.När man nu äntligen vaknar inom regeringen ochriksdagen står inför beslutet om pengar till denfortsatta EG-informationen, får vi hoppas att detverkligen satsas på en direkt information tillsvenska folket genom olika massmedia, tidningar,TV, och inte minst viktigt genom direktreklam hemi brevlådan.Minst 80 % av de ca 100 miljonerna måste sättas inpå dessa medier för att motverka okunskapen hossvenska folket. Resten av pengarna kan disponerasav föreningar och organisationer etc. för merabegränsad och studiemässigt orienteradinformation.Några avslutande reflexioner kringskrämselpropagandan mot svenskt medlemskap iEG.Politikerna har , och inte minst i dessadagar, talat om nödvändigheten av att viinternationaliserar oss i vårt tänkande ochhandlande, att vi visar oss solidariska medomvärlden. talar samma politiska krafter om attvi i skulle ställa oss utanför den europeiskagemenskapen. Det är, herr talman, i sanning enmärklig kovändning!Man talar också om EG som en odemokratiskgemenskap, att vi skulle behöva ge upp vårsjälvständighet etc. Ingenting kan, som jag ser det,vara mer felaktigt. Såvitt jag förstår är EG-institutionerna verkligen baserade på en sanndemokratisk grund. Vi får t.o.m. vissa fördelar somliten nation framför de stora nationerna när detgäller röstetal inom EG -- detta sett i proportion tillvår folkmängd. , och skulleexempelvis tillsammans få fler röster än ,som ändå har i dagens läge mer än så storbefolkning.Detta sagt för att belysa lilla möjligheteratt påverka besluten inom EG, i motsats till vadnej-sägarna talar om. Tack, herr talman!Anf. 147 ():Herr talman! Jag blir litet bekymrad när ja-sägarnaskall försvara EG-medlemskapet. Man talar såoerhört allmänt och kommer med så uppenbartgrova felaktigheter. Jag vill verkligen ordentligt tareda på vilka fördelarna är. Jag är övertygad om attdet finns fördelar, men t.ex. föregående talareanvände inte sin tid till att på något sätt reda utfördelarna.När det gäller regeringens information kan jag hållamed om att den har varit litet tung, men det ärockså viktigt att man i detalj har berättat om och om vad EG-medlemskapet skulleinnebära. Därutöver har det faktiskt getts utlättillgängliga små blad med Europafakta, småbroschyrer om t.ex. kvinnor i EG ur alla möjligaaspekter, som inte är tunga på något sätt men ändåfyllda av fakta.Jag har läst många av dem, och jag tycker att maninte får en känsla av att det skulle ge så mångafördelar i jämförelse med vad vi har . Vi harfaktiskt samarbete med EG som ger ossen hög standard, och vi bidrar till EG-ländernashöga standard.Att EG skulle vara odemokratiskt är faktiskt ingetpåhitt av EG-motståndarna eller av dem som ärskeptiska till medlemskapet. Det är inom själva EGsom man talar om det som ett problem.Ursprungligen hade man i den enda beslutandeförsamlingen, ministerrådet, ettkonsensusförfarande. Då var det demokrati. Detvar alltså fråga om självständiga stater som var ochen hade möjlighet att inlägga veto. Därmed var detinte fråga om överstatlighet, man blev inteöverkörd. Det var demokratiskt.Allt eftersom besluten kommer att fattas medmajoritet innebär det att folken körs över, när dekommer i minoritet i denna enda beslutandeförsamling, där en regeringsledamot finns med.Parlamentet med den direktvalda representationenhar alltså inga beslutande funktioner. Skulle mannu införa beslutsfunktioner i parlamentet, då är detverkligen en union, ''ett land'', där alla är med ochväljer parlamentarikerna, som beslutar. Då har deingående delstaterna helt mist sin suveränitet.Så det här är ett problem som diskuteras inom EG.Det är absolut inte något påhitt av någramotståndare eller skeptiker i Sverige.Anf. 148 (nyd):Herr talman! I mitt inlägg ville jag bara betonavikten av en enkel och tydlig information tillsvenska folket. Det var detta mitt inlägg alltsågällde.För att utvidga det litet kan jag säga att det ärlättare att inom EG än utanför påverka EG:s beslutsom vi kommer att var väldigt beroende av, oavsettom vi befinner oss inom gemenskapen eller utanförden.Dessutom är det försvarspolitiskt mycket viktigt. ingår också frågor som rör deteuropeiska säkerhetssystemet, som vi bl.a. har haftmed i vårt partiprogram. Vi kan utvidga den härdebatten i all oändlighet, men det var inte säkerhetjag ville tala om , utan vikten av en klar ochtydlig information om EG till svenska folket.Anf. 149 ():Herr talman! Jag är rädd för att man på ja-sidan,som inte har så bra argument, vill ha mycketpopulära argument i närmast demagogisk form.Det finns en redovisning, som jag berättade, i enkelform, dessutom gratis, från regeringssidan. Jag ärinte tilltalad av tanken att regeringen nu skall läggabeslag på mycket av de pengar som vi såsmåningom får ta ställning till med anledning avkompletteringspropositionen. Där är det väldigtviktigt att folkrörelserna, också de som vill kritisktgranska problem och möjligheter med medlemskapi Europaunionen, får resurser. Resurserna finns iallra högsta grad på ja-sidan.Det var också otrolig propaganda kring beslutenom att börja förhandla om och om attsöka medlemskap. Då var det helsidesannonserfrån penningstarka intressen. Det är väl inte densortens information som man eftersträvar. Detmåste vara en saklig debatt, där fördelarnaverkligen belyses.Låt mig få säga en sak, som jag tycker att viallvarligt borde överväga. Det är den lilla nationensmöjlighet att försvara sin valuta. Det ser jag som ettstort problem. Vi inser att vår valuta kan hotas omdet finns en misstro mot vårt näringsliv. Då skulleman inom en union kunna trygga sin valuta. Detkan vara en fördel. Jag skulle vilja diskutera dettasakligt. Varför kan vi inte en sådan sakdebatt? Härkastas det plötsligt bara fram att det är väldigtviktigt med försvarsgemenskap. Det är verkligennågonting som inte kan diskuteras så här kortfattat.Det är oerhört kontroversiellt dessutom. Det varfaktiskt med förbehåll för neutralitetspolitik som viansökte om medlemskap.Sedan hoppas jag att vi kan slippa oerhörtkänsloladdade ord som att vi blir utanförgemenskapen osv. Jag har i mitt anförande berättathur vi redan nu har samarbete med EG liksom medde andra länderna i . Att den här sortenskänsloladdade uttryck används gör mig oerhörtmisstänksam. Fler och fler människor blir det, fördet verkar som att man egentligen inte har någragoda argument för medlemskapet. Jag har inte hörtde goda argumenten, annat än att ''vi lämnas ute ikylan'' och ''vi skall vara med och påverka''. Men vivet att vi har väldigt begränsade möjligheter.Anf. 150 (nyd):Herr talman! Mitt inlägg avsåg information. Dethar tydligen inte gått ut tillräckligt klart till svenskafolket vad EG innebär. Då tycker jag att det ärviktigt att man för ut information på ett enkelt ochlättfattligt sätt.Beträffande innehållet i EG kan vi tala länge om.Det finns mängder med frågor som vi kandiskutera -- försvar, ecun osv. inne på valutafrågan, och . hartalat mycket om EG:s innehåll tidigare. Men det ärinte det som jag har talat om, utan om vikten av enklar och lättfattlig information till svenska folket.Jag tycker att den inte har gått fram ännu så länge.Jag tror att det dess värre mycket beror påokunskap. Det är därför man är rädd för att gå in iEG.Jag anser alltså att det är väldigt viktigt attpengarna används på ett riktigt sätt. Jag tror att enlättfattlig information hem till svenska folket, ibrevlådan, är det enklaste sättet att ge information.Men det skall var lättbegripligt. Alla dessa avtalsom vi nu håller på med innebär en väldigt långprocess. Jag tror att man måste ta fram de viktigastepunkterna och informera om vad EG innebär, vaddet har för fördelar för var och en som svenskmedborgare att vi går in i EG.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § betänkande1991/92:UU23 Östersjösamarbetet.Anf. 151 ():Herr talman! På sätt och vis är det här ett dåligtbetänkande. Det som står där inte dåligt. Det talasen del om trevliga, viktiga och intressantakonferenser och mycket annat som för all del ärmycket viktigt -- miljösamarbete runt Östersjönosv. På sätt och vis är det som inte står ibetänkandet, men som skulle kunna stå där underrubriken ''Östersjösamarbete'', det som egentligenhar ännu större vikt. En sådan viktig fråga, sommycket nära har att göra med det som avhandlas ibetänkandet, är frihandel mellan ochländerna kring Östersjön.Så till vida kommer av allt att döma ett viktigarebeslut att fattas , då vi här i kammarenskall ta ställning till ett frihandelsavtal mellanSverige, , och Litauen.En annan viktig fråga är vad kan göra föratt hjälpa , och . Genomen valutareform kan man något underlätta förmänniskor, företag och organisationer i dessaländer att samarbeta med andra länder runtÖstersjön.Dessutom är det vikigt att diskutera hur vi skullekunna underlätta för människor att resa utan kravpå sådana relativt omständliga procedurer som denuvarande visumkraven innebär. Jag hoppas att detinte inom en alltför avlägsen framtid blir möjligt attgenomföra en sådan frihet för alla människor runtÖstersjön.Det är också angeläget att undersökamöjligheterna för detta Östersjöområde att inomen nära framtid kunna ingå i samma ekonomiskaoch politiska samarbetsområde, vilket alldeles nyssdiskuterades med anledning av EG-betänkandet.Vi måste även diskutera hur iframtiden skall kunna hållas öppet och inte varabakom den järnridå, som har existerat . Den aspekten har diskuteratsunder den säkehetspolitiska debatten.Till sist vill jag i all enkelhet tillägga att frågan ommiljöförbättringar i ingår iregeringens kompletteringsproposition, som ladesfram efter det att utskottet hade avgett dettabetänkande. I den anslås ytterligare pengar tillmiljöinsatser bl.a. av det slag som det talas om här.Eftersom de frågor som jag här har omnämnt försfram i andra sammanhang på ett positivt sätt, yrkarjag bifall till utskottets hemställan.Anf. 152 ():Herr talman! I allt väsentligt har sagtallt som det finns skäl att säga med anledning avdetta betänkande.