prot · GG0942 · 1992-12-10 00:00:00 — Är det nären elev som väljer en fristående skola får avkommunens genomsnittskostnad, är det vid 50 %eller som tidigare , eller är det ännu mindre?Jag vill säga till att detta inte ärnågon prestigefråga för oss. Vi slåss för principenom likvärdiga villkor, för att göra det möjligt attvälja skola, inte för en procentsats. Vi tar ocksåintryck av de synpunkter som når oss om effekternaav reformen. Men till skillnad frånSocialdemokraterna tycker vi att det är för tidigt attdra några entydiga slutsatser och att innan ens denförsta terminen med de nya reglerna nått sitt slutföreslå ändringar.I propositionen uttalar utbildningsministern att deti samband med ställningstagandet till betänkandetFristående skolor, bidrag och elevavgifter, somväntas komma , kan finnas anledning,mot bakgrund av vunna erfarenheter, att övervägaytterligare justeringar i bidragssystemet utöver demsom vi faktiskt skall fatta beslut om i dag.Herr talman! Det finns en fundamental skillnadmellan oss moderater och Socialdemokraterna idenna fråga. Vi slår fast elevens minsta rätt ochkommunens minsta skyldighet, vilket gör attreglerna är desamma oavsett var i landet eleven boroch i vilken skola hon vill gå. Socialdemokraternavill att elevernas möjlighet att välja skola och defristående skolornas möjlighet att arbeta och verkaskall ligga i händerna på och avgöras avkommunalpolitiker. Vi vill att föräldrar och eleverskall bestämma. Det är bara att konstatera att det idenna del inte finns några grundläggandeförutsättningar att komma överens.Jag vill också knyta an till det när hon ställde de här frågorna som jag intehar svarat på. Jag vill ta upp den fråga som handlarom en rationell skolorganisation.Bakom begreppet rationell skolorganisation döljersig, när argumenterar, att deenskilda kommunerna i dessa avseenden har föravsikt att lägga ned mindre glesbygdsskolor. Detvar det sade.Jag tycker att glesbygdsskolor är viktiga. Jag tyckeratt små skolor är viktiga. I av mobbning hardet visat sig att små skolor kan göra mycket storainsatser. Jag kan förstå om föräldrar och eleverkänner att de vill ta saken i egna händer och fåmöjlighet att fortsätta att driva den skolan. Då kande göra det som en fristående skola och fåekonomiska resurser till det, någonting som de intehar haft tidigare.Lena undrar också vad som ärskäligt. När det gäller behov skall man utgå frånkommunens behov av att rationellt fördela sinaresurser och då vill jag fråga att bidragen till defristående skolorna var skäliga hon varskolminister?Avslutningsvis vill jag yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på motionen ochmeningsyttringen.Anf. 34 ():Herr talman! Det är många vackra ord om frihetman får höra när det stiger upp en moderat ochförsvarar de fristående skolorna. Men jag måstekonstatera att det visar en bristande insikt om attfrihet för några få ofta sker på bekostnad av demånga. Det bekymrar mig faktiskt rätt mycket attChris Heister inte inser det.Jag tog några exempel på glesbygdsskolor ochkommuner som har sådana. Det var ett rörandeförsvarstal för glesbygdsskolorna, men de kostarpengar, . Var finns ''pengakranen''som ger de här kommunerna resurser så att dessaskolor kan upprätthållas?Vad det handlar om i de fall jag nämnt är attkommunerna anser att man dess värre måste lägganed de skolor som ligger relativt nära tätorterna,för pengarna räcker inte. Regeringen är inte heltoskyldig till detta, för det är regeringen som drar inväldigt mycket av statsbidraget till kommunerna.Det här förslaget innebär att man inte kan lägganed dessa skolor. Man kan inte göra en rationellskolorganisation, för då bildas det privata skolor istället, som drar väldigt mycket mer bidrag. Detinnebär i sin tur att de verkliga glesbygdsskolorna,i , i , som ligger miltals fråntätorten, blir mycket svårare att upprätthålla.Pengarna finns ju inte kvar. I kommunvar det mycket lätt att visa på hur väl de 15 miljonersom det privata skolsystemet i skulle gebehövdes för annan verksamhet i , inteminst för svaga elever, ett område där man nunedrustar kraftigt.Jag vet inte vilken värld lever i, därpengar tycks ramla ner till kommunerna frånhimlen. Men så är det inte i verkligheten. Jag kanförsäkra det. Att det inte finns eninsikt om detta inom de borgerliga partierna görmig mycket bekymrad.Anf. 35 ():Herr talman! Får jag inledningsvis säga att mininställning är att det skall vara likvärdigaekonomiska villkor för kommunala och friståendeskolor. Det är den princip som vår lagstiftning vilarpå. Skulle det visa sig, när vi har dragit erfarenheterav detta, att en kompensation på skulle varaför hög, är jag beredd att sänka den. Utgångspunkten är likvärdigaekonomiska villkor.Hade haft en lika positivinställning till de fristående skolorna när hon varskolminister som den hon försöker göra gällande , kanske situationen hade varit annorlunda. Omkommunerna tidigare hade gett ett mer frikostigtbidrag än av det de kommunalaskolorna fick, hade inte kommunerna fått så storaökade kostnader . Har man inte gett någontingtidigare blir det naturligtvis mycket mer när mantvingas att ge av genomsnittskostnaden för enelev i den kommunala skolan.Sedan tar det ena exempletefter det andra och säger att de få fristående skolorsom vi har kullkastar kommunens möjligheteratt göra en rationell resursfördelning. Titta påHeby kommun! I har 13 elever valt friståendeskolor, 13 elever av 1 600 i grundskolan.Det kostar enligt Socialdemokraternas motion ca500 , varav kommunen får hälften istatsbidrag. Det är av en totalskolbudget på 123 miljoner, kan förstå att det inledningsvis kan vara svårtför kommunen när vi nu sjösätter denna reform attgå från ett mycket litet bidrag -- i perelev och termin -- till . Men det beror inte påde föräldrar och elever som har valt den friståendeskolan eller på de elever som går i den kommunalaskolan, utan det är kommunens fel. Man hartidigare varit njugg mot de fristående skolorna ochinte gett dem de resurser som de borde ha om manutgår från principen om likvärdiga villkor.Anf. 36 ()replik:Herr talman! Principen om likvärdig behandlingslogs fast 1991 vid den förändring som gjordes avstatens förhållande till de fristående skolorna. Detvore bra om vi kunde ena oss om likvärdigbehandling, men det är det vi inte kan. Ni hävdar juatt de fristående skolorna skall överkompenseras.Jag erkänner gärna att jag sedan jag varskolminister har ändrat mig ochaccepterar ett större bidrag till de friståendeskolorna -- det är det jag står och säger här -- menicke en överkompensation.Jag känner rätt väl till , eftersom detär min grannkommun. Men det är alldelesuppenbart att det gör inte i norra är mycket små.13 elever betyder väldigt mycket. Det är därför somskolorganisationen slås sönder.Det jag tycker är sorgligt är de kommunalpolitikersom vi tilltror och ger så mycket ansvar i alla andrasammanhang just vad gäller bidrag till friståendeskolor inte skall ha möjlighet att själva fatta beslutoch ta ansvar, utan det skall regleras här iriksdagen. Det är då det blir så här snett och fel.Genom kommunalpolitikernas värnande av denallmänna skolan, , är det de mångaeleverna vi värnar.Jag kan förstå att det kan ta tid för regeringen attförändra. har varit vänlig nog att ien artikel i tala om för oss hur det gick tillnär regeringen fattade sitt beslut. Det hade inte såmycket med skolverkligheten att göra utan var enkompromiss mellan olika åsikter i regeringen. Detär möjligt att det fortfarande pågår mångaregeringsgräl i den här frågan. Men mårmånga i skolverksamheten illa av att man inte kangöra det som under sommarens debatt ansågs varaså självklart, nämligen att justera dessa bidrag.Anf. 37 () replik:Fru talman! Det var rätt så belysande att lyssna påLena i denna replik. Hon sadenämligen så här: Det är de många eleverna vivärnar, de som går i den kommunala skolan.Jag vill säga till : Jag värnar omalla elever, oavsett om de går i den kommunalaskolan eller den fristående skolan. Det är det somär utgångspunkten för oss i de borgerliga partierna,dvs. att föreslå regler som gäller för alla eleveroavsett var de bor, i vilken kommun de bor och ivilken skola de skall gå.Vi kan ta ett annat exempel som jag läste om iKommunaktuellt. Det är en liten skola utanförSollefteå som har verkat . Man har inte fått ettenda bidrag vare sig från kommunen eller staten.Föräldrar har arbetat i skolan . De harbetalt i elevavgift. Man har klarat av att geen bra undervisning, någonting som också Sollefteåkommun erkänner. Om den skolan -- om vilkenman sagt att den ju varken har vattentoalett ellerelspis -- inte har behov som utgör grund för att fåkommunala medel, har jag svårt att förstå hurSocialdemokrater resonerar när man diskuterarbehov och rationell resursfördelning.För mig och även för utskottsmajoriteten är detviktigt att slå fast elevens minsta rätt ochkommunens minsta skyldighet. Det är vad dettahandlar om. Jag sade också i början av mittinledningsanförande, att om det skulle visa sig avde signaler vi får, och de slutsatser vi drar av detta,att kompensationsnivån är för hög, är jag självfalletberedd att sänka den. Kommuner vilka utgår frånen mycket låg nivå tvingas att betala, eftersom dehar gett de fristående skolorna för litet och numåste ge dem . Men att ta detta somutgångspunkt i debatten och hävda att det är enöverkompensation, är inte den slutsats som jagdrar.Anf. 38 () replik:Fru talman! Vi vill inte ifrågasätta rätten att hafristående skolor. Det kan vara ett pedagogisktkomplement på en del ställen. Vad vi vill ha är ettbidragssystem som är mer rättvist än det vi har . Vi skall inte ha ett bidragssystem med inbyggdöverkompensation.Förra veckan deltog jag i en middag medutbildningsutskottet hos , där jag för övrigt kändemig som en katt bland hermelinerna. T.o.m. fråndetta håll antydde man att var enöverkompensation. är väl den organisation sommest har propagerat för fristående skolor.Vi vet också att den nedskärningspolitik somregeringen bedriver mot landets kommunerdrabbar skolan och skolans verksamhet myckethårt. Det kan vara en orsak till att intresset förfristående skolor ökar. Kommunerna tvingas avekonomiska skäl att försämra eller lägga nerkommunala skolor. Föräldrarna tillgriper då detsista halmstrået, nämligen att i stället starta enfristående skola.Det är viktigt att det bedrivs en vettig ekonomiskpolitik mot landets kommuner för att man skall fåen valfrihet. Annars kan vi aldrig få världens bästaskola här i Sverige.Anf. 39 () replik:Fru talman! Vad vi gör är faktiskt att vi sänkerbidraget till de fristående skolorna, ThommyOhlsson. När man stadieindelar bidraget kommerdet självfallet att bli mindre än när man har engenomsnittskostnad för hela . På sättoch vis har vi redan sänkt bidraget.Sedan vill jag ge en eloge. Jagtycker att den reservation som haravgett, där man föreslår att sänka nivån från 85 %till , ändå visar att man förstår att det behövsfasta spelregler för de fristående skolorna och ettsystem där alla elever har möjligheter att välja enfristående skola utan att föräldrarna har en tjockplånbok.Vi kan sedan föra diskussionen vidare om huruvidadet skall vara , eller någon annan nivå,kanske . Jag kan inte med det underlag som finns dra slutsatsen att den nivå på somregeringen har föreslagit och som beslutades i vårasskulle vara felaktig. Skulle det visa sig att det ärfallet har jag ingen prestige i denna del. Jag ärberedd att ändra nivån.Det viktiga är -- jag vill återkomma till dettaavslutningsvis -- att slå fast elevens minsta rätt ochkommunens minsta skyldighet. Det är vad dettahandlar om, inte några procentsatsnivåer.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 30 §. )20 § Ytterligare medel tillForskningsrådsnämndenFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1992/93:UbU6 Ytterligare medel tillForskningsrådsnämnden (prop. 1992/93:74).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 30 §. )21 § Vissa luftfartsfrågor med anledning avEES-avtaletFöredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU5 Vissa luftfartsfrågor med anledningav (prop. 1992/93:93).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 30 §. )22 § Vissa ändringar i väglagen m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU6 Vissa ändringar i väglagen m.m.(prop. 1992/93:67).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 30 §. )23 § Ändrade bestämmelser för traktorer ochmotorredskap, m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU7 Ändrade bestämmelser för traktoreroch motorredskap, m.m. (prop. 1992/93:28).Anf. 40 ():Fru talman! Detta betänkande från trafikutskottetinnehåller många teknikaliteter. Jag skall försökaatt undvika att ta upp den delen av ärendet.Däremot skall jag tala om en realitet som nämns ibetänkandet och som vi från socialdemokratiskthåll anser kommer att ge en snedvridning avkonkurrensförutsättningarna för transportsektorn idetta land.Det som det hela går ut på är att vi skall ta tillbakavad riksdag och trafikutskottet har beslutatom. Det skulle införas avgifter för överlaster påvåra transportfordon ute på vägarna för samtligatyper av fordon. Den lagstiftningen skulle träda ikraft . Det är på detta sätt somman får en konkurrensneutralitet i fråga om hurmycket man kan lasta på de olika fordonen, oavsettom de kör i eller fortare.Nu säger kommunikationsministern i enproposition att denna lagstiftning skall tas tillbakapå grund av att vi behöver en samstämmighet medövriga . Det kan i och för sig vara riktigt attdetta kan behövas och att vi inte bör ha denlagstiftning som tidigare beslutade om,eftersom den inte ger samstämmighet med övrigaEuropa. Men det sägs ingenting om varför man inteskall ha överlastavgifter för traktorer eller fordonsom har en konstruktiv hastighet som är lägre än30 km/tim. Man säger att avsikten medöverlastavgifter även för traktorer var att de skullekunna köra i hastigheter /tim.Detta påstående stämmer inte överens med vadutskott och riksdag sagt. harsagt att vi skall ha överlastavgifter för samtligafordon för att komma till rätta med omfattandeöverträdelser av belastningsbestämmelser. Vi harockså uttalat oss om att överlaster har ennedbrytande effekt på vägnätet. Överlaster medfören snedvridning av konkurrensförhållandena inomtransportnäringen. Det var detta som varmotiveringen till varför trafikutskottet år 1989föreslog att skulle anta den lagstiftningsom nu skulle har trätt i kraft den 1 januari 1993.De argument som utskottsmajoriteten nu ger för inte skulle genomföra lagstiftningen från den 1januari är enligt min mening felaktiga. Jag yrkar därför, fru talman,bifall till den socialdemokratiska reservationen tilltrafikutskottets betänkande TU7.Anf. 41 ():Fru talman! Jag kan börja med att hålla med JarlLander när han säger att betänkandet innehållermånga teknikaliteter. Trots att det till omfånget ärett ganska litet betänkande är det en mycketkomplicerad materia som ryms där.Även på detta område, som gäller överlastavgifteroch de regelverk som finns kring detta, bör vi se tillatt få likartade bestämmelser i och i EG föratt underlätta hanteringen. Av den anledningen harpartierna tidigare varit överens om att en gångskjuta upp ett ikraftträdande av en lagstiftning justmed hänvisning till att man fortfarande inte hadekommit fram till gemensamma regelverk i EG-området. Ikraftträdandet sköts därför upp till den 1januari 1993.Lagen skulle alltså träda i kraft vid kommandeårsskifte. är det bara att konstatera att manfortfarande inte har fått fram de somvi har efterlyst. Det är därför klokt att i detta lägeskjuta på avgörandet tills det hela blir klarlagt.Vi skall självfallet inte tillåta stora tunga överlastsom kör sönder våra vägar, oavsett om fordonet gårfortare än eller inte. Jag vill hävda attdetta inte är något stort problem. Dessa transporterhar inte någon större omfattning. Även om de kanförekomma är detta ju inte något laglöst område,vilket man kunde få intryck av när man hörde JarlLanders anförande.Det finns faktiskt en vägtrafikkungörelse också. stadgas det mycket klart att man inte får köramed fordon som överskrider de belastningsgränsersom finns utsatta för resp. vägsträcka. Det finnsstraffsanktioner om man bryter mot detta. Ivägtrafikkungörelsen finns det inga begränsningarför olika slag av fordon, utan den gäller generelltför alla typer av fordon.Jag tycker att detta är en tillräcklig reglering. Dengör att vi kan leva med den något otillfredsställandesituationen. Den är inte så problematisk att vi intekan leva med den tills vidare. Jag tillstyrker därförhemställan i utskottets betänkande och yrkar avslagpå reservationen.Anf. 42 ():Fru talman! Som jag sade i mitt anförande, hållerjag med om att det finns motiv för att skjuta uppstora delar av det här betänkandet och att inte nugenomföra lagförslag som bereds inom övrigaEuropa. Det gäller i huvudsak detta att traktorerskulle delas in i två olika klasser. Det kan varamotiverat att skjuta upp det.Men jag kan inte hålla med om att det på grund avatt det finns andra lagregleringar som är möjliga atttillämpa när det gäller överlaster på olika fordon,skulle vara motiverat att skjuta upp denlagstiftningen också. Den har enhälligtfattat beslut om . Det är en lagstiftning somskulle få ordning på all den överlast somförekommer både inom jordbruket och inomskogsbruksnäringen, enhälligt har fattat beslut omden lagstiftningen tidigare, anser visocialdemokrater att vi borde kunna stå kvar vidden. Detta har över huvud taget ingen koppling beredning inom övriga . Om det är somElving säger, att vi ändå harvägtrafikkungörelsen att stödja oss på, behöver viöver huvud taget ingen lagstiftning som regleraröverlastavgifter. Då skulle ju all last på fordonkunna regleras genom vägtrafikkungörelsen.Anf. 43 ():Fru talman! Jag skall inte tränga in på djupet närdet gäller de juridiska och tekniska skillnadernamellan å ena sidan vägtrafikkungörelsen och åandra sidan lagen om överlastavgifter.Det vore i och för sig önskvärt, som , att det fanns en ordentlig harmonisering ellersamordning mellan de olika lagstiftningarna. Dethar utskottet också sagt. Vi konstaterar att det härär en svåröverskådlig materia. Den är krånglig attta till sig. Det finns ett visst missnöje med detta.Eftersom vi ändå måste avvakta när det gäller deövriga delarna av , finns det ingenanledning att plocka ut en liten bit. Deproblem som påstår finns, kan mankomma till rätta med genom det regelverk somredan finns, dvs. 44 ():Fru talman! Låt mig bara säga kort till ElvingAndersson att vi inte plockar ut någon liten bit urlagstiftningen. Det är en helt egen bit. Det är enegen lag som reglerar överlastavgifterna inomtrafiksektorn. Det är den som vi vill skall fortsättaatt gälla. Det har sagt tidigare. Den haringen koppling till det harmoniseringsarbete somnu sker ute i när det gäller traktorer.Fru talman! Därför yrkar jag fortsatt bifall till vårreservation.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 30 §. )24 § Redovisning av vissainfrastrukturkostnader med anledning av m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU9 Redovisning av vissainfrastrukturkostnader med anledning av avtaletom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet(EES) m.m. (prop.1992/93:107).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 30 §. )25 § Lag om teleterminalutrustning, m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU13 Lag om teleterminalutrustning,m.m. 1992/93:72).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 30 §. )26 § Lagändringar till följd av attNäringsfrihetsombudsmannen avvecklasFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU12 Lagändringar till följd av attNäringsfrihetsombudsmannen avvecklats (prop.1992/93:62).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 30 §. )27 § Implementering av vissa EG-regler inomområdet teknisk kontrollFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU13 Implementering av vissa EG-reglerinom området teknisk kontroll (prop. 1992/93:47och 87).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 30 §. )28 § Medel till AB kanalbolagFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU15 Medel till AB kanalbolag(prop. 1992/93:51).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 30 §. )29 § Bostadsanpassningsbidrag m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU4 Bostadsanpassningsbidrag m.m.(prop. 1992/93:58).Anf. 45 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga tillbostadsutskottets ordförande . Vadfinns det egentligen för skäl till att 8 § i lagen ombostadsanpassningsbidrag behövs?Där står det att vid nybyggnad samt köp eller byteav bostad lämnas bostadsanpassningsbidrag endastom det finns särskilda skäl för att välja en bostadsom kräver anpassningsåtgärder.Vi socialdemokrater har sagt i en reservation attden här paragrafen inte behövs. Den bör utgå. Detfinns skäl till det. Vi anser att om man ärhandikappad skall man ha rätt att byta bostad ochatt få de åtgärder utförda som innebär att man kanleva ett drägligt liv. Därför frågar jag utskottetsordförande varför den här paragrafen över huvudtaget behövs.Är det så som i den moderata motionen, att manmisstänker att handikappade människor är någotslags bedragare som vill missbruka dessa regler?Jag är glad för att och hanspartikamrater har avstyrkt den motionen.Att man över huvud taget skriver en sådan motion,där man vill ge sken av det förekommer fusk medbostadsanpassningsbidrag, speglar litet av denmänniskosyn som har. Därför är jagglad att utskottsmajoriteten har avstyrkt den härmotionen.Vi socialdemokrater anser att det är självklart attom man föds med ett handikapp eller råkar ut fören olycka här i livet, bör man naturligtvis ha rätt tilldessa åtgärder utan att uppge speciella skäl. Dehandikappade skall kunna leva precis som andramänniskor. Därför är det vår uppfattning att denhär paragrafen inte behövs. Att man har etthandikapp är skäl nog för att man skall få dessabidrag. Därför yrkar jag bifall till reservationen ibostadsutskottets betänkande.Anf. 46 ():Fru talman! Angående det här betänkandet ombostadsanpassningsbidrag vill jag först säga att jagtycker att det är bra att de frågorna helt läggs ut påkommunerna. Det är också riktigt att man inte baragör den förändringen, utan talar om attverksamheten måste regleras. Det skall inte varafritt fram för kommunerna att själva bestämmanivån på bidragen och vilka människor som skallkunna tillgodogöra sig bostadsanpassningsbidrag.Verksamheten skall vara klart reglerad, så att vi fårrättvisa runt om i landets kommuner. Jaginstämmer alltså när det gäller principiellaöverförandet till kommunerna.Sedan måste jag i likhet med taupp frågan om särskilda skäl. Jag kan inte tolka detpå annat sätt än att det finns fri bosättning i det härlandet för de flesta av våra invånare. Det gäller juförstås inte flyktingar, men för de allra flesta i vårtland som är svenska medborgare. För människorsom har någon form av funktionshinder är detdäremot andra som skall avgöra var han eller honskall bo i vårt land. Detta är mycket oroväckandesignaler. Det finns ingen förklaring frånmajoriteten i betänkandet. Jag tycker att det ärviktigt att bostadsutskottets ordförande ger en merprecis förklaring till varför denna åtskillnad skallgöras mellan olika invånare i vårt land.Jag är, i likhet med , glad för attmajoriteten inte har tillstyrkt motionen frånModeraterna. Men det förtjänas att påpeka vadsom framkommer i moderatmotionen. Av enligtmin uppfattning någon ogrundad anledning pekasenstaka fall ut där misstag har begåtts -- som om demisstagen vore grunden till de allra flestabostadsanpassningsbidrag som ges till människormed funktionshinder. Jag tycker att mervederhäftiga borgerliga politiker måsteargumentera emot detta. Det är oerhört allvarligtatt den typen av angrepp kommer fram i enriksdagsmotion. Varför finns det inte någonmoderat här som är beredd att försvara denmotionen eller, vilket naturligtvis vore bättre, talamot motionen och påpeka att det enbart ärmotionären som står för innehållet i den?