prot · GF0988 · 1992-03-31 00:00:00 — Regeringen vill tillvarje pris dra in privata intressenter, trots att dethittills bara har betytt förseningar och ovisshet ochsåvitt jag vet ännu inga pengar.Jag tror att kommunikationsministern får akta sigså att han inte går till historien med en mängdefterlämnade ''Odellare'', alltså projekt som dethar talats om men som det inte blivitnågot av därför att man inte handlat i tid.Det har funnits möjligheter att snabba på dettaprojekt. Det hade ur många synpunkter kunnatvara ett bra projekt. Det skulle ha gettsysselsättning, nödvändig i denna liksom i andraregioner. Det skulle ha gett oss ett tidigare värn ommiljön och också bättre trafiksäkerhet.Jag vill nu fråga om han är beredd attlåta de ideologiska aspekterna i detta fall ståtillbaka för intresset av att nu sätta fart påutbyggnaden av . Jag vet att den harstartat, men jag åker förbi den med tågetoch vet att det är en mycket blygsam start.Anf. 246 ():Herr talman! Också jag vill tacka för svaret. Jag vetdock inte riktigt vad det är för svar som jag skalltacka för. När jag läser det och lyssnar påkommunikationsministern finner jag att jagknappast har fått något svar.Bakgrunden till min fråga är en artikel i som den högste politiske tjänstemannen ikommunikationsdepartementet står för. Han sägerdär att regeringen måste dra ner påmiljardprojektet . Man harkontaktat flera banker i för att få hjälp medatt få in utländskt riskkapital till banan osv. Då blirman litet fundersam -- vad är det nu som är på gångigen?Berndt sade tidigare här att det finnsanledning att komma tillbaka till vissa frågor gångpå gång. Också detta är en sådan fråga som manuppenbarligen måste kräva besked om. Det blirnaturligtvis inte bättre av att vi får olika beskedvarje gång.Kommunikationsministern framhåller i svaret skall komma fram till en slutlig lösning för helaprojektet. Vad är då en slutlig lösning?Regeringens på det här området högstetjänsteman, statssekreteraren ikommunikationsdepartementet, säger att planernaför byggandet av är för storvulnaoch att man hoppas få in utländska investerare.Jakten på dessa privata investerare går myckettrögt, eftersom många av dem är tveksamma. Dengamla regeringen har konstaterat att detta projektinte är attraktivt för de privata investerarna, såvidade inte har både hängslen och svångrem. Det kundeockså konstatera. Jag undrar vad det är somnu gör att man kan finna en slutlig lösning.Anf. 247 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt mig först till sägaatt jag själv var med ochtog det första spadtaget till den byggnation som nuär i gång. Arbetena med att bygga denna bana uttill från är alltså i gång.Eva frågar också vad det är förideologiska skäl som gör att vi letar efter andrafinansiärer. Jo, det är att vi skall kunna användaskattemedel så effektivt som möjligt. Vi skallförsöka hitta en lösning, där andra intressenterbidrar till finansieringen av exempelvis det härprojektet. Detta var inte heller en främmandetanke för den förra regeringen, som faktiskt tog inanbud från tre konsortier, varav två var heltprivata.Bakgrunden, , är att vi vill se till attde pengar vi får fram via skattsedeln, via våragemensamma ansträngningar, skall användas såeffektivt som möjligt. Vi skall se till att de räcker tillså många infrastruktursatsningar som möjligt överhela landet, även på sådana ställen där vi inte kanräkna med att det finns ett privat riskkapital.Att man tvekar kan naturligtvis bero denlågkonjunktur som råder. Det gälleratt visa ett hållbart koncept.Herr talman! Min ambition är att vi så snabbt sommöjligt skall komma fram till den slutliga lösningenpå finansieringen av driften av banan. Men detkänns ändå skönt att arbetena pågår för fullt medutbyggnaden av fyrspåret till Rosersberg.Anf. 248 ():Herr talman! Det är gott och väl att togdet första spadtaget. Det är också bra att det arbetesom så framgångsrikt inledde harfortsatts av de åtta tio personer som arbetar där nu.Jag menar att det här arbetet borde snabbas upp.Mats säger att skattepengarna skall användasså effektivt som möjligt. Det är därför privataintressenter söks. Det försökte även den förraregeringen, och det har även den nuvaranderegeringen försökt med i , därMats har ansvar för dessa frågor. Än harregeringen inte lyckats.Skall utbyggnaden av görasavhängig av att någon eller några privataintressenter dyker upp och är beredda att satsapengar i projektet? Har någon tidsgränsför när det får vara nog med sökandet?Anf. 249 ():Herr talman! Kommunikationsministern säger attskattepengarna skall användas så effektivt sommöjligt. Ja, det är en åsikt som vi naturligtvis ocksådelar. Men när det gäller de medel som behövdesför en Arlandabana kunde den gamla regeringenkonstatera, att de försök som kunde göras medprivata intressenter, kapitalister, inte vargenomförbara på grund av att statliga garantierändå behövdes. Det var bättre med ett bolagbestående av luftfartsverket och , somkunde ta ansvaret och göra upphandlingen.Nu skall olika privatkapitalister sökas för att klaraprojektet. Men vi vet hur det ser ut i . Därfinns ett intresse att satsa på öst-väst-förbindelserna. De privata kapitalisterna är inteens intresserade av bron över Bælt längre.Vilka skall då finnas för ?Anf. 250 Kommunikationsminister ():Herr talman! frågar omArlandabanan skall vara avhängig av att man hittarprivat kapital. Svaret på den frågan är nej.Arlandabanan skall byggas även om varje kronaskall tas via skattsedeln, vilket tycks vara något somEva och tycks föredra.Ines Uusmann frågar vilka privata finansiärer detgäller. Det är en av de frågor vi för närvarandearbetar med.Anf. 251 ():Herr talman! lämnade ett viktigtbesked, dvs. att skall byggas ävenom det inte dyker upp några privata finansiärer.Frågan är hur länge sökandet efter de privatafinansiärerna skall pågå innan regeringen är bereddatt gå in och fatta beslutet.Vi har en situation nu med många arbetslösamänniskor. Det här projektet skulle kunna vara enhjälp att klara ut arbetsmarknadssituationen. Voredet inte förnuftigt att sätta i gång bygget nu ochbidra till att förbättra arbetsmarknadssituationen,när nu alla de försök som har gjorts för attfå fram privata intressenter har misslyckats och detkanske helt enkelt inte finns några?Frågan har inte handterats på så sätt att allt är heltklart. Det finns en hel del saker som är oklarafortfarande, t.ex. bansträckningen mellanRosersberg och . När tänker regeringenpresentera de praktiska förutsättningarna för atthela projektet skall ros i land?Anf. 252 ():Herr talman! Om vi skall kunna lita på beskedet attArlandabanan skall byggas även om den skallbetalas med skattemedel, förstår jag inte varför detinte går att använda -- om det inte är av ideologiskaskäl -- de utredningar och de erfarenheter somredan finns i ,vilket också bekräftades av utredning.På grund av förhalandet av de tunga besluten ärrisken stor att det blir en överhettningssituation. Inästa högkonjunktur och då det är ont omarbetskraft igen kan vi hamna i en situation med detmest intensiva byggandet. Det vore verkligen attslösa med skattepengar. Jag hoppas att det går attfå garantier för att det går att börja nu.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1991/92:600 om extravägunderhåll för att hindra ökad arbetslöshetAnf. 253 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att acceptera Socialdemokraternas förslag omatt satsa 1 250 milj.kr. extra på vägunderhåll för attförhindra att den öppna arbetslösheten stiger till6 %.Bakgrunden är prognoser från AMS som anger attarbetslösheten kommer att uppgå till i sommarom inte några åtgärder vidtas och attarbetsmarknadsministern har uttalat att regeringeninte kommer att acceptera detta.Regeringen följer kontinuerligt utvecklingen påarbetsmarknaden och noterar med oro de ökandearbetslöshetssiffrorna. Inom regeringskanslietpågår ett beredningsarbete inför åretskompletteringsproposition, och det är regeringensavsikt att i denna ange hur regeringen ser påsysselsättningsläget och vilken inriktning avpolitiken som föranleds härav.Jag kan därför inte nu redovisa regeringensinställning till det förslag som lagts avSocialdemokraterna angående extra pengar tillvägunderhållet.Anf. 254 ():Herr talman! Jag får ändock börja med att tackastatsrådet för svaret på min fråga. Men jag kannaturligtvis inte tolka det som något mer än jaså.Statsrådet säger ju att det inte är möjligt förregeringen att nu kommentera socialdemokratiskaförslag.Jag tycker ändå att det är nödvändigt att ta uppförslaget med kommunikationsministern. Ifrågestund efter frågestund ochinterpellationsdebatt efter interpellationsdebatt tasfrågan om infrastruktursatsningar upp. Meningenting sägs om det underhåll som behövs på detvägnät som finns . Men vi är väl ändå överensom, herr kommunikationsminister, att detvägkapital som finns ute i landet inte skall slösasbort. Det är en stor risk för det om vi hela tidenriktar in oss på infrastrukturella satsningar ochstorvulna projekt. Det är inget ont i dem. Men somkommunikationsministern själv har sagt kostarsådana satsningar många kronor.Nu ligger på bord ett socialdemokratisktförslag som kostar 1 250 milj.kr. Förslaget byggerpå att det tidigare funnits 250 arbetsområden inomvägverket här i landet. Varje sådant vägområdeskulle få sig tilldelat 5 milj.kr. Det är inte fråga omnågra stora objekt, utan det är objekt där''gubbarna'' i arbetsområdena direkt skulle kunnafå sysselsättning. På det sättet skulle direktsysselsättning skapas, värd 1 250 milj.kr. Detförslaget, herr kommunikationsminister, hade varitvärt en kommentar.Anf. 255 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag håller med om attvägunderhållet är mycket eftersatt i . Vimåste öka resurserna. Mot detta står det finansiellaläge som jag förmodar att också ärmedveten om att staten befinner sig i.Jag vill dock påminna om att regeringen ibudgetpropositionen har föreslagit attbemyndiga regeringen att mellanskillnadenbeträffande de lägre priser på entreprenadkontraktsom och nu erfar skall fåanvändas för underhåll av vägnätet. Vi vet inteexakt hur stor den är. Men erfarenhetsmässigthittills handlar det om under denkalkylerade kostnaden i enskilda kontrakt.Här finns, , en hel del pengar förvägverket och att använda för detunderhåll som vi är eniga om är alldeles föreftersatt.Anf. 256 ():Herr talman! Det kan vara gott och väl att man fåranvända pengar som blir över från deinfrastrukturella nysatsningarna till underhåll.Men, herr kommunikationsminister, de pengarnakan väl inte användas för underhållet förrän manvet att det finns ett överskott från de projekt som ärslutförda. De projekten har inte kommit i gång än.Vi efterlyser insatser nu! Det är nu somarbetslösheten är på väg upp mot . AMS säger7 % . Därför måste det fram extra pengartill vägunderhållet.Eftersom kommunikationsministern inte villkommentera Socialdemokraternasställningstagande, vill jag skicka medkommunikationsministern de rader vi har skrivit imotioner. Det finns säkert andra sätt att få lossmedel.Jag vill påminna om hur bärighetsprojektetslutfördes, dvs. överenskommelsen om den tungatrafiken. Det finns säkert andra sätt, och det är detvi har föreslagit i motioner. Är det inte värt attprova nya medel för att få loss pengar?Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1991/92:563 om utvärderingav försöket med utdelning av sprutor tillnarkomanerAnf. 257 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vad jagtänker göra för att garantera en rättvis utvärderingav sprutbytesprojektet i Lund.Socialstyrelsen har uppdragit åt iStockholm att under ledning av professor genomföra en studie och en utvärderingav verksamheten med rena sprutor i ochMalmö.Socialstyrelsen har själv poängterat att en studie avsprututbytesverksamheten måste ledas av enutomstående forskare. Ett av flera skäl till attprofessor valts att leda undersökningenär att han inte i något sammanhang har tagitställning i frågan om utdelning av sprutor tillnarkotikamissbrukare.Jag ser mot bakgrund härav ingen anledning attvidta några åtgärder.Anf. 258 ():Herr talman! Jag kan förstå att socialministern harstörre frågor att engagera sig i och kanske intetycker att det är så märkvärdigt med en utvärderingav ett behandlingsprogram.Programmet om byte av sprutor för narkomaner iLund är speciellt och kräver särskilduppmärksamhet. Jag tror inte att det finns någotprogram för att behandla en dödliginfektionssjukdom som har usatts för så kritisk,orättvis och hårdhänt granskning somsprutbytesprojektet.Det här handlar om ett område som är känsligt ochberör narkotikabekämpningen. Det råder ett stortkänslomässigt engagemang i kampen motnarkotika. Ideologiska gränser och uppfattningarom behandlingsmetoder är starkt markerade.Många aktiva insatser har gjorts för att försökastoppa projektet.Utvärderingen av projektet har vilat ochsedan hamnat i händerna på en tjänsteman vidsocialstyrelsen som har utmärkt sig som en myckethårdhänt kritiker av projektet. Han har velat lägganer projektet.Det är ingen som ifrågasätter professor , vare sig hans vetenskapliga kompetenseller hans oväld, men kanske är hans omdöme intedet bästa när han bland sina doktorander, som skallgöra den praktiska utvärderingen, väljer enförespråkare för samhälle som också aktivt harbekämpat projektet. Det är klart att detta bland deinblandade väcker oro och frågor om de skall blirättvist behandlade.Anf. 259 Socialminister ():Herr talman! Den tjänsteman på socialstyrelsensom syftar på deltar inte i projektet.Däremot har han varit med och drivit fram det.Denna utvärdering är ju egentligen en beställningfrån riksdagen.Det är riktigt att en av de fyra doktorander somSten kommer att anlita är UlrikHermansson, som är aktiv inom RNS och somsåvitt jag vet har yttrat sig kritiskt om projektet.Men ingen av de övriga personer som deltar iarbetsgruppen har några sådana synpunkter. Jagkänner personligen som enutomordentligt kompetent och bra person, och jagär alldeles övertygad om att han i sin utvärdering avprojektet som forskare kommer att inta en opartiskhållning, även om har haft synpunkter på projektet.Vi kan nog vara ganska säkra på att vi kan lita pådet omdöme han kommer fram till.Jag vill också nämna att det parti jag företräderliksom jag personligen har haft en positivinställning till sprututbytesprogrammet. Jag harbesökt och hennes medarbetarenere i och fått ett mycket gott intryck avprogrammet. Jag hoppas naturligtvis att denvetenskapliga utvärdering som skall skekommer att bekräfta det intryck jag har fått isammanhanget.Anf. 260 ():Herr talman! är precis som jagmedveten om att det ofta är mycket svårt att hållaen objektiv linje, även när man skall uppträda somforskare och speciellt i frågor där man är starktengagerad. Det kan enligt min mening vara befogatatt följa den här utvärderingen, inte ingripa i den,men göra en markering av att det är värdefullt attdet här projektet får en rättvis, objektivbedömning. De inblandade nere i har sagt attde självfallet skall medverka på alla sätt och se tillatt det blir en korrekt bedömning av projektet.Tyvärr kan inte jag som säga attmitt parti har förordat det här projektet. Själv harjag gjort det, men tyvärr var jag ensam om denuppfattningen. Det har visat sig varaframgångsrikt, och det är värt en hederligbehandling.Anf. 261 Socialminister ():Herr talman! Det är självklart att vi skall följaprojektet och se vad som kommer fram. Jagkonstaterar att en av dem som är inblandade iprojektet, tillförordnade chefsöverläkaren , i ett brev till professor harsagt att han välkomnar som granskare avprojektet. Jag tror att detta kan ligga till grund föratt granskningen blir saklig och riktig.Anf. 262 ():Herr talman! Jag vill tacka försvaret, och jag tar fasta på den här i mitt tyckepositiva markeringen. Jag nöjer mig med det tillsvidare.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1991/92:574 ombostadsfinansieringen och äldreboendetAnf. 263 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig om jagkan garantera att den föreslagnabostadsfinansieringen inte äventyrarförverkligandet av ÄDEL-reformens intentionervad gäller äldreboendet.Utredningen om statens stöd förbostadsfinansiering överlämnade den 18 marsdelbetänkandet Avreglerad bostadsmarknad (SOU1992:24) till statsrådet och inriktning av samhällets finansiellastöd till bostadsbyggande måste bedömas i relationtill statens utgifter för andra viktigasamhällssektorer och inom ramen för denekonomiska politik som regeringen lagt fast.Regeringen har ännu inte tagit ställning tillutredningens förslag om hur den framtidabostadsfinansieringen bör utformas, och SinikkaBohlins fråga är därför för tidigt väckt.ÄDEL-reformen trädde i kraft ochinnebär en omfattande förändring när det gälleransvaret för vård och omsorg om äldre ochhandikappade. En av reformens hörnstenar är attäldre och handikappade skall erbjudas ett varieratutbud av väl anpassade boendeformer där ett tryggtoch självständigt liv kan tillgodoses. Enligtriksdagens beslut skall totalt 2 miljarder kronoranslås för attstimulera utbyggnaden av gruppboende och 1miljard kronor för att få till stånd fler egna ruminom långtidssjukvården. Detta beräknas motsvaraca 25 000 platser i gruppboende och 20 000 egnarum eller nyproducerade äldrebostäder.Jag anser det mycket angeläget att äldreboendetsnabbt byggs ut och att boendekvaliteten inomlångtidssjukvården förbättras. Nuvarandearbetslöshet och pressade priser inom byggsektornbör kunna ge goda förutsättningar och öka takten iutbyggnaden av äldreboendet. Jag har för avsikt attta initiativ som syftar till att stimulansbidragen skallfå disponeras i den takt byggprojekten kommer tillstånd och även att bidragen skall betalas ut tillkommuner, landsting eller enskilda direkt närbostäderna tagits i bruk och inte som först åretdärpå. Det är min förhoppning att kommunernaskall utnyttja denna möjlighet att tidigareläggainvesteringar som under alla förhållanden måstekomma till stånd.Anf. 264 ():Herr talman! Jag vill tacka socialministern försvaret. Det glädjer mig att socialministern harinsett att äldres och handikappades boende är enviktig socialpolitisk fråga. Det är inte enbart enresursfråga, utan det är en prioriteringsfråga. Attjust nu stimulera kommuner att tidigareläggautbyggnaden av olika typer av äldreboende ochboende för handikappade är ett bra förslag.Behovet är stort, och det är rätt tid att bygga nu närarbetslösheten är hög och priserna pressas ner. Sålångt håller jag med socialministern.Min fråga har också en annan dimension.Socialministern säger att frågan är för tidigt väckt,men oron i kommunerna och bland olikabyggherrar är väldigt stor. Man tvekar inför attstarta nya projekt inom äldreboendet. Oron för denframtida bostadsfinansieringen ochboendekostnaderna är stor. Det finns t.o.m. i dagkommuner som har lediga gruppbostäder på grundav att människor anser att de inte har råd att bo inyproducerade lägenheter.Danell har lagt fram sitt förslag, som enligt olikaberäkningar innebär kraftiga hyreshöjningar. Kansocialministern garantera att våra äldre ochhandikappade kommer att ha råd att boi nyproducerade gruppbostäder? Eller med andraord: Finns det en social dimension i regeringensbostadspolitik?Anf. 265 Socialminister ():Herr talman! Låt mig först konstatera att det intebehöver finnas någon oro vad gäller det byggandesom skulle kunna starta , eftersom de gamlabostadsfinansieringsreglerna gäller också i år.Danell har i sin utredning uppmärksammat detförhållandet att speciella förutsättningar gäller förbostadshus för äldre och att det ibostadsfinansieringssystemet finns anledning att tahänsyn till detta. Han föreslår också i utredningenatt man skall ha andra regler för detta byggande änför annat byggande. Det är möjligt att hans förslaginte är tillräckliga. Den frågan har vi inte prövat än.Låt mig på direkta fråga svara attdet är alldeles självklart att vi måste garantera atthandikappade, äldre och psykiskt sjuka kan flyttain i de gruppbostäder som vi bygger -- annars är judenna utbyggnad ganska meningslös, eftersom detknappast finns andra hyresgäster utan det är just fördessa kategorier vi bygger.Anf. 266 ():Herr talman! Jag håller med socialministern om attreglerna är desamma. Jag har haft kontaktmed några kommuner och frågat vilka nybyggenman kan starta , och det som man är orolig förär gruppboendet. Detta stärker den oro man har föratt inte klara av att uppfylla intentionerna i ÄDEL-reformen.Det är väldigt lätt att tala om bostaden som en vara,som en marknadsfråga, men byggande är inteenbart en fråga för byggherrar, utan det är också enfråga för de boende, och bostäderna skall ocksåbetalas av de boende. Bostaden har också enmycket viktig social funktion, speciellt för degrupper vi talar om i debatten här i dag.Det är inte enbart bostadsfinansieringen somoroar, utan det gör även två andra stora frågor, somockså ligger inom socialministerns ansvarsområde,nämligen KBT och avgiftssystemet för sjukhem.Jag vill ställa ytterligare en fråga tillsocialministern: de mest utsatta ochresurssvaga möjlighet att få en bra bostad iregeringens och speciellt ?Folkpartiet talade ju i valrörelsen mycket om dessafrågor.Anf. 267 Socialminister ():Herr talman! Det är ett av målen för regeringensoch också för mitt partis politik att vi skall kunnaskapa bättre boendeförhållanden för äldre. Det ärett mycket eftersatt område i . Precis somSinikka sade är detta inte i första hand enresursfråga utan en prioriteringsfråga. Vi har iSverige en mycket hög bostadsstandard, som vi harklarat av genom utbyggnaden av bostäder underefterkrigstiden. Det råder emellertid inget tvivelom att det särskilda boendet för äldre under denhär tiden har försummats. Av den anledningensaknas det många gruppbostäder, mångadementa kan inte få ett värdigt boende, mångagamla tvingas bo i flerbäddsrum på institutioner,osv. Syftet med dessa bidrag och med de åtgärder vinu vidtar -- ja, med hela ÄDEL-reformen, skullejag vilja säga -- är just att komma till rätta med dehär problemen.Vad gäller kommunala bostadstillägg återkommerregeringen med förslag inför nästaår. Det finns också en avgiftsutredning som ärtillsatt till följd av ÄDEL-reformen och som är islutskedet av sitt arbete. Vi räknar med attåterkomma till med förslag också på denpunkten.Anf. 268 ():Herr talman! Det är kanske just helhetsbilden mansaknar inom bostadssektorn, speciellt påäldreboendets område. Regeringen har ju delatupp frågorna på olika departement.Det som litet grand oroar mig är hur detta harbeskrivits i förslag -- kanske harbostadspolitiken fått en ny inriktning. Det tidigaremålet en bra bostad till alla kommer inte somförsta punkt, utan som tredje. Det ekonomisk-politiska perspektivet och målet en fungerandebostadsmarknad sätts alltså före det som borde varadet övergripande bostadspolitiska målet. Ansersocialministern att målet en bra bostad till allafortfarande är det övergripande målet för svenskbostadspolitik, eller är det marknaden som är dethögsta målet?Anf. 269 Socialminister ():Herr talman! Marknaden kan aldrig vara ett målutan bara ett medel att tillfredsställakonsumenternas efterfrågan. Jag tycker självfalletatt en bra bostad till alla är ett bra bostadspolitisktmål, och jag beklagar att man, trots att man undermycket har haft det målet, har försummatutbyggnaden av bra boendealternativ för äldre.Den bristen på den svenska bostadsmarknadenförsöker vi nu med olika åtgärder reparera, bl.a.genom det förslag som jag redogjorde för i mitt svartill . 270 ():Herr talman! Jag är glad över att socialministernsäger att målet fortfarande finns -- annars har mani bytt ut målet mot medel och ocksåifrågasatt vad egentligen skall göra.Jag har en sista fråga. Man föreslår nu en mycketomfattande förändring av bostadspolitiken utan attegentligen ha gjort någon betydande analys avkonsekvenserna, t.ex. hur de resurssvagagrupperna kommer att klara av boendekostnader iolika typer av serviceboende. Tänkersocialministern medverka till att en sådan analysgörs innan beslutet fattas av ?Anf. 271 Socialminister ():Herr talman! vidgar frågan tillatt gälla bostadsbyggandet över huvud taget.