prot · GF0996 · 1992-04-10 00:00:00 — Många anser att detutgör ett stort hot mot den mycket efterlängtadedemokratiska utvecklingen i Öst- ochCentraleuropa. Om man är frihandelsvän och villha reell frihandel har man anledning att varamycket kritisk till hur EG uppträder.Jag tycker också att interpellationssvaret andasnågot annat som inte är så roligt. Det finnnsnämligen en diskussion om att allt som sker i densvenska ekonomiska politiken som är bra är ettresultat av att nu så målmedvetet riktar insig på ett medlemskap. Det sägs att det bara harmed detta att göra att t.ex. investeringarna vänder.Jag är inte lika säker på det.Man säger också att alla tecken på att vi skulle varaovissa om detta kommer att störa den gynnsammaekonomiska utvecklingen, om vi skulle ge sådanasignaler. Vi för en debatt som jag tycker ärmycket efterlängtad och som tar sig uttryck i ettopinionsläge i där ungefär hälften av densvenska befolkningen säger sig vara myckettveksam till eller motståndare till ett medlemskap iden europeiska unionen. Menar statsrådet attdenna opinionsyttring stör den gynnsammaekonomiska utvecklingen och får till följd attinvesterare känner en ovisshet ?Det skulle i så fall innebära att vi snart inte har rådmed demokratin. Den stör den ekonomiskautvecklingen. Jag tycker att det vore mycketbekymmersamt om vi ser på demokratin, denoffentliga debatten och varje människas rätt attsjälv ta ställning i den här frågan som ett hinder förekonomisk tillväxt.Anf. 54 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först säga att jag är tacksamför att ställde den här frågan ochför att vi har kunnat diskutera en fråga somverkligen är central och som för ned EG-debattentill en mycket konkret fråga, nämligen den svenskautrikeshandeln.Jag delar interpellantens uppfattning, och detframgick också av mitt interpellationssvar. Om viskulle ställas utanför EG:s gemensamma marknadsom kommer att bli en gränslös marknad, såkommer det på punkt efter punkt att medföraökade svårigheter för vår egen del. Vi kommer attfå en betydligt besvärligare uppgift när det gäller attklara våra interna ekonomiska problem.Sten i undrade också om detfinns exempel på länder som har rest frågan om attlämna gemenskapen. Jag har försökt rannsaka mittminne. Det enda fall där jag kan erinra mig att dethar ifrågasatts i den meningen att det har kommitupp till politiskt beslut gällde år 1975.Premiärminister tog upp frågan tillfolkomröstning. Det blev då en bekräftelse pådeltagandet. I varje land finns naturligtvis personersom ifrågasätter samarbetet. Eurobarometern somär en god mätare på inställningen i resp. ländervisar att det över lag finns ett mycket starkt stöd förEG-samarbetet. Därmed är det inte sagt att manaccepterar alla delar av det. Konstigt vore väl detta.Jag delar även uppfattning attvalutakriserna och valutaoroligheterna illustrerarbehovet av ett nära internationellt samarbete. Idetta sammanhang vill jag peka på att detekonomiskt-monetära samarbete som följer medmedlemskapet utan tvekan skulle förstärkamöjligheterna att minska den här typen avvalutakriser och öka stabiliteten i handeln medEuropa.Jag delar också uppfattningen att EES är ett brasteg framåt och att vi kommer betydligt närmarelikvärdiga villkor på EG:s marknad. Men efterhand som EG utvecklar sitt samarbete ochgränskontrollerna avskaffas så kommer det härproblemet att bli större -- skillnaden mellan och ett medlemskap i . Så längegränskontrollerna finns kvar har vi tagit ett mycketbra steg trots att jordbruket ochlivsmedelsproduktionen -- som i och för sig ärviktiga sektorer -- ligger utanför.När det gäller domstolen har jag inte erfarit någotnytt i förhållande till i går. Det enda är att jag nuhörde att vi sannolikt får del av utslaget undermorgondagen. Men jag har inga uppgifter ominnehållet.Ja, , frihandelsavtalet kommer attbestå om vi icke vill gå vidare mot ett medlemskap.Men frihandelsavtalet är en otillräcklig bas för vårtsamarbete med EG, i vars medlemsländer nio av tiovästeuropéer bor och dit tre fjärdedelar av exportengår. Det vore ett praktiskt exempel påutanförstående i realiteten om vi bara skulle ha ettfrihandelsavtal. På område efter område skulle viha diskriminerande hinder att övervinna. Jag ärövertygad om att detta skulle skapa mycket storasvårigheter för vår svenska industri.Vi skulle få se en gradvis utflyttning avinvesteringarna, som mycket få -- omnågra -- utlänningar skulle välja att investera på densvenska marknaden när det finns andra och merattraktiva alternativ.Det skulle vara möjligt att tala om ettfrihandelsavtal som ett alternativ om det fannsmöjligheter att utveckla frihandelsavtalet i riktningmot medlemskap. Men EG har sagt absolut nej tillett medlemskap à la carte. Man är icke beredd attförhandla på denna basis. Det gäller , och vihar ingen anledning att tro att något annat skullegälla för morgondagen.GATT-samarbetet är som vi ser det oerhört viktigt.Visserligen söker vi uppnå ett regionalt samarbeteinom ramen för det europeiska samarbetet för attgå fram snabbare, men det är viktigt att detkompletteras med ett samarbete inom ramen förGATT. Även om det går långsammare är det viktigtatt undvika en fragmentering av världsekonomin.Stör en debatt om EES och medlemskap våraansträngningar att locka utländska investeringar tillSverige? Den debatt som förs i , med ettmycket starkt stöd för medlemskap och en starkuppbackning i av tanken påmedlemskap, har bidragit -- men bara bidragit -- tillden förbättring vi ser i investeringsströmmarna. Enmycket viktig del i detta är också enligt min meningden ekonomiska politik som förs.Slutligen vill jag kommentera något som StenAndersson i tog upp och som jag glömde.Jag delar helt uppfattningen attnarkotikabekämpningen är en av de viktigastefrågorna. I detta sammanhang kommer det att blifråga om inte bara polisiärt samarbete utan ocksåsamarbete mellan tullmyndigheterna. Detsamarbetet måste utvecklas och förstärkas, och vihar tillsatt en särskild utredning för att just sökafinna bättre vägar än för att komma till rättamed detta mycket besvärliga problem. Jag menaratt man inom EG gör detsamma.Anf. 55 i (m):Herr talman! Jag vill tacka för svaret på den frågajag ställde. Jag begriper att det i alla länder finns enopinion mot EG, men frågan var om den var storoch omfattande. Jag har själv inte märkt något i dendebatt jag har bevittnat, och statsrådets svar ärpositivt ur den synpunkten.Det är enligt min mening viktigt att vi , innansvenska folket går fram till valurnorna och tarställning för eller emot EG, verkligen dryftar allaargument för och emot. Det skulle stärkapolitikerföraktet om det när vi har röstat dyker uppproblem och frågeställningar som vi rimligtvisborde ha vetat om . Det skulle vara synd omvi efter en eventuell EG-omröstning skulle behövasäga: Det hade vi inte en aning om.Jag tycker att statsrådet gjorde en bra redogörelseav vad det skulle innebära om vi bara hadefrihandelsavtalet och inte var fullvärdigamedlemmar av EG.När det gäller knarket är det ett problem att 80 %av vår amfetaminimport -- om man använder detuttrycket -- kommer från ett ,. Jag är övertygad om att EG sätter in allkraft för att minimera knarkmissbruket.Herr talman! skulle jag vilja ställa en frågatill . Finns det någon annanmarknad som är tänkbar för svensk industri, i detfall det skulle uppstå problem för svenska företagsom till stor del exporterar till ?Finns det någon annan, alternativ marknad somkan fylla ut det gap som i så fall eventuellt kommeratt uppstå?Anf. 56 ():Herr talman! frågade om detfinns några bevis för att svensk ekonomi skulleskadas om ställer sig utanför samarbetetinom den europeiska gemenskapen. Hon fick detatt låta som om det saknades sådan bevis, men så ärju alls inte fallet. Vi fick ju 1990 en mycket tydligerfarenhet av vad detta innebär i och med attSverige då förde en ekonomisk politik som drastisktskilde sig från den politik som förs inom deneuropeiska gemenskapen, som det råddeen mycket stor oklarhet om var skulle stå iförhållande till den europeiska gemenskapen. Enav grunderna till de problem som förnärvarande genomgår är att vi alltför länge förde enpolitik som gick snett mot EG:s och som var oklari fråga om våra relationer till det europeiskasamarbetet. Det finns alltså bevis. Det är bara förGudrun att studera den utveckling somvarit så får hon alla de bevishon behöver.Om inte vill vara med i den europeiskagemenskapen, kommer det då att skada svenskekonomisk tillväxt? Är det ett hot mot svenskekonomi att hävda att vi skulle kunna få ett mindrevälstånd, eller t.o.m. ett sjunkande välstånd, om viinte var med i EG? Nej, det är en korrektsakuppgift. Det är klart att , om svenskarnaså önskar, har rätt att ställa sig utanför detekonomiska samarbetet i , att kraftigt skäraner det och inte följa med i den utveckling somEuropa genomgår. Men det skulle inte ske utankostnad, och också det är en viktigkonsumentupplysning till svenska folket. Vill vi ståutanför kan vi göra det, men det kommer att kostaoss mycket. Det kommer inte att innebära att vitvingas bo i jordkulor -- det tror jag inte -- men vikommer inte att ha samma möjligheter attupprätthålla vår levnadsstandard när det gällerskolor, daghem, sjukvård, pensioner och annat omvi ställer oss utanför det ekonomiska samarbetet.Den möjlighet vi har, , ärnaturligtvis att komma med i ett . Detökar frihandeln, och det ger oss också en mängdandra rörligheter för människor, tjänster ochkapital. Men något alternativ till EG finns inte. Deländer talar om som skulle kunnaersätta som marknad är främst ,och . Dessa har myckethögre tullar. Vi kan sänka våra tullar, om det är detvi vill. Problemet för oss är inte att vi inte kan sänkavåra tullar, problemet är att de länder som stårutanför EG har mycket höga tullar, drastiskt högatullar, mot bl.a. svensk export.Anf.57 ():Herr talman! Det blir svårt att hinna med allt på treminuters repliktid, eftersom alla debattörer just nutycks debattera med mig. Jag skall i alla fallförsöka.Jag tror inte, och iMalmö, att vi behöver ersätta EG:s marknad mednågon annan om inte väljer ett medlemskapi den europeiska unionen. skall ju fortsättaatt handla med den europeiska marknaden, precissom vi gör nu genom det frihandelsavtal vi har. Detär inte så att det plötsligt försvinner. Det är enmissuppfattning att gränsen mellan ochEG:s inre marknad plötsligt kommer att stängas. Såär det inte. har ett frihandelsavtal, och detfortsätter. Man kan tycka att det är otillräckligt,eller man kan tycka att det är tillräckligt. Om mantycker att det är otillräckligt kan man försökautvidga det frihandelsavtalet. Jag tror inte att det ärså omöjligt. Jag tror visst att man kan föra endiskussion om att utvidga frihandelsavtalet. Detfinns också steg mellan det existerandefrihandelsavtalet och ett . Man kanutvidga det till att t.ex. omfatta tjänster.Det finns olika modeller för detta och alternativastrategier. Det är ju inte så att det bara finns enenda väg. Om de nordiska länderna samfällt väljeratt inte ansluta sig som medlemmar i deneuropeiska unionen, finns de nordiska ländernasom ett gemensamt handelsområde, som deneuropeiska unionen naturligtvis också ärintresserad av att handla med genom ett avtal avnågot slag eller så som sker med EFTA-länderna. Det är klart att det finns olika vägar ochmöjligheter.Det skall bli intressant att se vad som händer i denhär diskussionen i jämförelse med den diskussionsom fördes i inför medlemskapet i EEC,där en knapp majoritet var för.Argumentationstekniskt är det intressant. Mansade då: måste gå med i EEC, annars fårvi en väldigt dålig ekonomi, och vi får det dåligtöver huvud taget. Vår utlandsskuld, som ärganska stor, kommer att öka ännu mer. Vårarbetslöshet, som är ganska stor, kommer attöka ännu mer. Vår export är mycket beroende avEG:s marknad. är utlandsskuldhögre, har man mindre handel med EG:smarknad än vad man hade då, och atbetslösheten,som då var är . Detta berorinte bara på medlemskapet i EEC eller EG, utandet beror också på en massa andra faktorer. Mennågra absoluta konsekvenser av det ena eller detandra finns inte.Seriösa ekonomer i långtidsutredningen -- denförra -- har räknat på vad ett inträde i EG:stullunion skulle innebära för del och vaddet innebär att stå utanför med möjlighet att tecknaalternativa avtal med andra marknader, såsomUSA-marknaden, Japanmarknaden, marknadernai de östeuropeiska länderna och marknaderna itredje världens länder. Man räknade ut att en delsaker blir dyrare och en del saker blir billigare. Detkommer att gå ungefär på ett ut. harSverige avreglerat sin handel mer, bl.a. har vi tagitbort multifiberavtalet.Det finns inga fakta. Jag efterlyser ekonomiskafakta och alternativa strategier. Är regeringen enregering för landet borde man väl ändå diskuteravad konsekvensen blir vid ett nej och ha enalternativ strategi för detta.Anf. 58 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill återkomma till den fråga StenAndersson i ställde i sitt första inlägg omför- och nackdelarna med ett EG-medlemskap. Jagtror som interpellanten att det är viktigt att vi inseratt här finns fördelar men också lyfter fram denackdelar som är förenade med att stå utanför EG.Jag tycker att den här debatten mycket väl belyserhur man väldigt lätt försöker gå förbi de svårighetervi skulle ställas inför om vi ställer oss utanför EG.Det är viktigt att man har en helhetsbild. Det ärviktigt att vi konstaterar att ett medlemskap i är någon dans på rosor och att det förvissokommer att bli en del problem vid anpassningen tillEG:s bestämmelser. Jag försökte i går i riksdagenatt inventera de problem som aktualiseras vid ettmedlemskap. Jag tycker att det är viktigt att vi haren bild av för- och nackdelarna. Vi skall bidra till enallsidig debatt kring dessa frågor. är jagövertygad om att man just i ljuset av en sådanallsidig debatt skall finna att fördelarna klartöverväger nackdelarna.Gudrun efterlyser alternativ. Ja visst finnsdet alternativ, . talat om frihandelsavtalet. Precis det äralternativet; att stå still. Jag har sagt det. Jag sadedet tidigare i debatten, och jag är beredd attupprepa det : Alternativet är att stannavid ett frihandelsavtal. Möjligheterna att utveckladet är med förlov sagt begränsade. Det finns ingen anledning att tro attdet kommer att förändras i det här avseendet.Vad blir konsekvenserna av detta? Säg ärligt somdet är, att detta kommer att kosta samhälletekonomiskt i form av minskade investeringar,minskad handel, ett minskat antal jobb. Väljer manatt ta detta -- utmärkt! Då är det ett beslut avsvenska folket i demokratisk ordning. Men manskall vara klar över att ett utanförstående innebäratt vi i det ena, det andra och det tredje avseendetkommer att hamna i en sämre ställning än nio av tiovästeuropéer inom den europeiskamarknaden. Vi befinner oss dessutom i en situationdär det ena central- och östeuropeiska landet efterdet andra söker en närmare anknytning till EG ochi många fall siktar längre än till ett frihandelsavtal.Förste vice talmannen anmälde att GudrunSchyman anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 59 i (m):Herr talman! Jag skall något kommentera vadGudrun sade. Det är synd att hon inte kangöra ett sista inlägg.Jag frågade : Vad händer om detvisar sig att det trots frihandelsavtal uppstårproblem för svensk export? Statsrådet har ju klartoch tydligt sagt att det i så fall blir problem. GudrunSchyman smiter undan frågan och säger att det inteblir några problem, och hon nämner inga exempelpå tänkbara alternativa marknader. Hon säger istället att de nordiska länderna utgör en stormarknad. Efter vad jag vet exporterar svenskaföretag mycket till och , och jag trorinte att den exporten skulle gå att öka i någon störreomfattning om det skulle visa sig att vi inte blirmedlemmar i talman! använder ettargument som alltid används, nämligen attDanmark hade en arbetslöshet på och enmindre statsskuld innan man gick med i EG. Då ärden stora frågan fortfarande: Vad hade hänt omDanmark inte hade gått med i EG? Hade man dåinte haft ännu högre arbetslöshet och ännu störrestatsskuld? Frågan är faktiskt ganska intressant.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då de till dagens bordläggning aviseradepropositionerna väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.11 § BordläggningFöredrogs och bordladesPropositionerna1991/92:119 Ombildning av , m.m.1991/92:143 Godkännande av avtal mellan EFTA-staterna och Tjeckiska och slovakiska federativarepubliken1991/92:168 Statligt engagemang för lösning avkrisen i ABMotionernamed anledning av prop. 1991/92:105 Lokalförsöksverksamhet med finansiell samordningmellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård1991/92:So19 av m.fl. (s)1991/92:So20 av m.fl. (s)1991/92:So21 av ()1991/92:So22 av m.fl. (c,m,fp,kds)betänkanden1991/92:FiU14 Anslag till riksgäldskontoret1991/92:FiU15 Anslag till revisorer ochderas kansli1991/92:FiU16 Den statligarationaliseringsverksamheten och revisionenSkatteutskottets betänkande1991/92:SkU24 Undantag från skatteplikt tillmervärdesskatt för vissa tjänster inomsjukvårdsområdet, m.m.Utrikesutskottets betänkande1991/92:UU15 betänkanden1991/92:JoU12 Statsbudgeten för budgetåret1992/93 ()1991/92:JoU13 Statsbudgeten för budgetåret1992/93 (miljö- och naturresursdepartementet)1991/92:JoU14 Vissa skogsfrågor12 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 8 april1991/92:659 av (-) tillnäringsminister om den nyakonkurrenslagens ikraftträdande:Företagare säger att om man skall anställa flermedarbetare, så måste någon efterfråga devaror/tjänster som produceras, vilket är naturligt.Med en konkurrenslag som fungerar i praktiken;dvs. att hjälpa entreprenörer och förnyare motkonkurrenssabotörer då blir effekten, enligt SPK,att varje person i får ca . mer atthandla för VARJE MÅNAD beroende på attpriserna sjunker. En enorm inkomstförstärkningför oss medborgare, inte minst för dem som har detknapert, som pensionärer och barnfamiljer. Dennainkomstförstärkning skapar en enormefterfrågeökning, vilket i sin tur skapar efterfråganhos våra företag här i och detta medför ensund efterfrågan på arbetskraft. Detta utan att detkostar staten något.Vi återskapar den sunda konkurrensen somskapade välstånd.Ju snabbare den nya konkurrenslagen börjar gälladesto fortare får vi de positiva effekterna.Min fråga är: Kommer regeringen att föreslåriksdagen att den nya konkurrenslagen börjar gällafr.o.m. i stället för den 1 januari1993?den 9 april1991/92:660 av () tillfinansministern om statensbostadsfinansieringsaktiebolag:Regeringen har sedan tillträdet medstor kraft avreglerat bostadsmarknaden. Dettamedför också konsekvenser för de olikamyndigheter och institutioner som skapats för attadministrera den omfattande regleringen på dettaområde.Statens bostadsfinansieringsaktiebolag (SPAB) ären av dessa institutioner. SPAB genomför enanpassning av verksamheten till de nya villkor somgäller genom att utvecklas till en konkurrenskraftigaktör på den reguljärabostadsfinansieringsmarknaden. Detta kanknappast överensstämma med regeringensansträngningar i övrigt att avveckla statensengagemang på konkurrensutsatta områden.När avser finansministern att vidtaga åtgärder föratt genomföra en avveckling av statensengagemang i SPAB?13 § Kammaren åtskildes kl. 14.01.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 8 §anf. 37 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.