prot · GF0956 · 1992-01-23 00:00:00 — Devalveringen 1982var naturligtvis mycket viktig för att vi skulle kunnarätta till mycket av det som hade gått felbeträffande köpkraften för svensk industri ochsysselsättning. Betydelsefulla var de stora statligautvecklingsprogrammen och punktinsatserna förvissa utsatta regioner och branscher. Detta varviktigt av flera skäl. Investerings- ochutvecklingsprogrammen var viktiga positivasignaler om att landets regering trodde påmänniskornas region och hembygd. Men gerregeringen bara negativa signaler. De riktar sig motglesbygden, löntagarna, bildningsorganisationernaoch mycket annat.Det är oerhört farligt om människorna ute iregionerna, ute i glesbygderna, upplever att de blirlämnade ensamna. Om inte landets regering tror påmänniskorna gör ju inte heller företag ochinvesterare det. Jag vill gärna säga tillarbetsmarknadsministern att det är farligt närdysterheten och oron nu sprider sig som en löpeldrunt om i Sverige.År 1982 kom vi med ett utvecklingsprogram förgruvindustrin, uppgående till 300 milj.kr. Dettabetyder mycket för utvecklingen och framtidtron igruvregionerna. Men innebär ju denborgerliga regeringens signal neddragning,avveckling och privatisering av gruvindustrin. Vadhar arbetsmarknadsministern själv gjort för atthindra näringsministern från att riva nedprospekteringsverksamheten inom gruvnäringen?Jag menar att regionalpolitiken inte får och inte kanbegränsas till några öronmärkta anslag. Det gåraldrig att med regionalpolitik reparera kraftiganeddragningar på område efter område iekonomin. Det kommer att fåerfara. Här ligger min starkaste kritik mot BörjeHörnlunds och regeringens politik. På område efterområde river man ju ned de regionalpolitiskasatsningarna. Har inte upptäcktregeringsförslagen på utbildningspolitikensområde, de drastiska nedskärningarna av anslagentill folkhögskolan, bildningsorganisationerna ochkomvux? De är olyckliga från regionalpolitisksynpunkt.Anf. 10 ():Fru talman! Jag skall tala om min egen kommun.Vi har 170 personer som söker bostad. Averfarenhet vet jag att en tredjedel är verkligtintresserade av att få bostad. Behovet gäller alltså60 lägenheter. Det skulle kunna ge åtskilligabyggnadsarbetare jobb.Jag vet också att vi har behov av att bygga utskollokalerna. Men bidragen för detta har dragitsin. Kommunen behöver också bygga en hel delserviceinrättningar, men man vet att regeringensintentioner för framtiden är att dra in åtskilligamiljarder.Jag talade med ett kommunalråd , ochhan sade att det för del gäller kanske 10milj.kr. Ingen vågar sätta i gång några projektdärför att man inte vet vilka kostnader som mankommer att drabbas av i framtiden.Börje var mycket kritisk mot densocialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken närarbetslösheten var 1,8--. är genomsnittetför riket , och för län . Detskulle vara intressant att höra vilka intentionerBörje har när det gäller de förslag somhan gav till den socialdemokratiska regeringen närarbetslösheten var . Sätt i gång de projekt i dagsom då föreslogs! Det skulle underlätta betydligt.Men sitter somarbetsmarknadsminister tomhänt.Anf. 11 AXEL ():Fru talman! Arbetsmarknadsministerns inläggslutade med en intressant mening. Och det varförmodligen det som var svaret till GeorgAndersson, och mig. Jag har försöktatt analysera vad det kan betyda. Betyder det,arbetsmarknadsministern, att vi som bor iGävleborgs län, det län som är hårdast drabbat avarbetslöshet, mycket snart får besked ochklartecken om igångsättning av de projekt somredan är klara, som har överlämnats till regeringenoch som är väl kända för regeringen. Projektengäller både högskolan, som vi har nämnt, och ocksåostkustbanan, snabbtågsförbindelsen --, , som är en av de få kvarvarandeflaskhalsarna i mellan ochHudiksvall, samt stambanan.Kan arbetsmarknadsministern ge något besked , en positiv signal om detta, eller skall man tolkaarbetsmarknadsministerns sammanfattning som ettpositivt besked?Anf. 12 ():Fru talman! Arbetsmarknadsministern klagadeöver att inte så snabbt som man önskadefick höja sina taxor. Han påstår att det leder till att5 000--7 000 personer friställs. Det kan inte varaallvarligt menat. Jag sade i går i kammaren tillkommunikationsministern att jag tycker att det ärnästan oförskämt att regeringsledamöter försökerge intryck av att fördröjning avteleverkets taxejusteringar leder till sådanadramatiska förändringar. Stora förändringar inomteleverket var på gång av helt andra skäl långtdessförinnan. Jag tycker att det är viktigt att manändå håller sig till sans och måtta och framför allttill sanning i sådana allvarliga debatter.Bra vägar och järnvägar skall finnas och byggas ihela landet, säger arbetsmarknadsministern. Mendet går ju inte att prata fram dem, utan de måstebyggas och betalas. Och ett antal projekt har detfattats beslut om. Arbetsmarknadsministern måstenu hjälpa till att sätta fart på dessa projekt. De ärfördelade över hela landet.När det gäller inriktningen talar regeringensledamöter emellertid med kluven tunga. Jagupprepar min fråga: Gällerproduktivitetsdelegationens syn på fördelning avresurser till infrastrukturen eller ej? Ipropositionen står det att det är den som gäller, ochdet betyder storsatsningar på motorvägar mellan destörsta städerna. Men arbetsmarknadsministerntalar om en helt annan inriktning. Det går inte att ilängden föra en sådan tvetalan i fråga om planering.Arbetsmarknadsministern klagade över att hanhade bara en minut till sitt förfogande för varjefrågeställare. Men mina frågor ägnade han inte ensekund. Jag hoppas att tar chanseni nästa omgång.Jag vill fylla på med en konkret fråga. Samordningmed andra verk och departement, ja, men hur ärsamordningen mellanarbetsmarknadsdepartementet ochnäringsdepartementet när det gällergruvprospekteringen och 90 anställda i Malåkommun, som hotas, vilketarbetsmarknadsministern känner väl till? Flertaletav dem är varslade därför att regeringen heltundandrar sig sitt ansvar från insatser från statenssida när det gäller den viktiga basnäringengruvindustrin. Är arbetsmarknadsministern bereddatt göra någon extra insats nu i så att säga grevenstid för att rädda denna verksamhet och därmedrädda sysselsättningen både på kort och på lång siktinom gruvområdena?Anf. 13 BO ():Fru talman! Jag sade i mitt förra inlägg tillarbetsmarknadsministern att jag tycker att det ärmycket kaxigt av den sittande regeringen att påståatt den samlade politiken utgör den enda vägen.Till den enda vägen kommer också den endarepliken, nämligen att de flesta problemen när detgäller sysselsättningen i kan skyllas påden tidigare socialdemokratiska regeringen. Det ärlitet grand att legitimera att arbetslöshetskurvangår upp och att man inte kan göra något åt den. Jagkan försäkra att om manlegitimerar en passivitet på sysselsättningensområde kommer det att få till effekt att det helarullar på.Jag märker litet oroande tecken ute i vårakommuner, som har varit mycket lyhördaför att ställa upp med tidigareläggningar ochinsatser när lågkonjunktur och arbetslöshet far illamed folk och land. Men börjar också deatt bli osäkra när det skall håvas in 7,5 miljarder påhelårsbasis 1993. Och de insatser som man vill göraför skolorna och som skulle kunna ge sysselsättningdras undan.Nu konstaterar jag att gav ettpositivt svar på min första fråga, att han var öppenför att lyssna till mitt läns sysselsättningsproblem,och det tackar jag för.Min andra fråga till var om dennaöppenhet också skulle kunna förknippas medinitiativ.På hemmaplan gör vi ett arbete som innebärinventering av nyttiga investeringar i infrastrukturoch annat. Och vår ambition är att det skall blitidigareläggningar av dessa, så att läget inte skallförvärras ytterligare. Jag hoppas på öppenhet,initiativ och resultat.Börje , hur blir det med denregionalpolitiska prövningen av det nyafolkhälsoinstitutet? Kommer att tasina regeringsledamöter i örat om de inte följerriksdagens beslut och gör en regionalpolitiskprövning av den nya myndigheten?Anf. 14 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag har två alternativ, antingen att frutalman ger mig eller att jag talar mycketsnabbt.Thage G , att inte kunna skilja på hög- ochlågkonjunktur bråkade vi mycket om . Därförskall jag inte ta upp den frågan igen.Jag vill peka på att om produktivitetsdelegationenoch andra utredningar under densocialdemokratiska tiden fått de direktiv som jagkommer att se till föreläggs utredningarnaframöver, att de måste redovisa konsekvenserna avsitt arbete regionalpolitiskt, då skulle vi ha haft ettbättre regionalpolitiskt läge.Bo Holmberg, man kan alltid resonera. Man kangöra som mina ärade socialdemokratiskadebattörer här gör, nämligen säga att den nyaregeringen i regeringsställningrår för allt, även den internationellalågkonjunkturen som är jättedjup. Man kan ju hanågra små ögonblick av självprövning, då mantänker på att det är en enorm lågkonjunkturinternationellt och att vi har haft hemmalagadeproblem. Jag tycker att socialdemokraterna är bramycket värre än jag på att beskriva samband.Bo Holmberg har pratat med LAM-direktören i sittlän. Men säg sanningen! Säg alltså: Hade vi fåttigenom våra förslag i , skulle AMS ha haft500 milj.kr. mindre att dela ut. fick man1,3 miljarder ytterligare från regeringen. Mensocialdemokraterna stannade vid drygt 700miljoner. Det finns alltså svar på allt, om man baravill ge sådana.Sedan till . Jag är medveten omdetta med . Jag blir faktiskt bjuden ner tillGotland och blir då välinformerad av länsarbetsnämnden och andraaktörer där. är en ö och har ett omfattandejordbruk som måste omställas. Därför har manvissa regionala problem.Det verkar som om och jag ärlika kritiska till Temaplans arbete iproduktivitetsdelegationen. Vad jag har att säga är:Beträffande det svar som jag har gett här finnsdet en samordning mellan de fyra partierna.Dessutom har vi regeringsförklaringen, där dettalas om bra vägar och bra järnvägar. i går ett positivt svar om möjligheterna när detgäller Bothniabanan. Jag har minnen från tidigarekommunikationsministrar som inte har gett ett såpositivt svar beträffande Bothniabanan.Naturligtvis måste vårt riksvägnät vara bra. Menman får inte glömma bort grusvägnätet,småvägsnätet. Vi har efter regionalpolitiskt samrådkunnat komma fram till att den billigareupphandlingen, och det rör sig om stora projekt ochom procenttal i storleksordningen 20--, tordeinnebära att ungefär 1 miljard kan avsättas förvägar i glest befolkade områden. Detta kommerockså att ske -- det finns ingen anldening att skakapå huvudet, -- och det tycker jagär bra.Så några ord om högskoleplatserna. Beträffandevad som presenterades för i novembervill jag säga att jag tror att 1 400 av 2 000 platsergick till de små högskolorna. En sådan fördelningnär det gäller nya högskoleplatser är det längesedan vi såg i vårt land.Sedan något om . Det var trevligt att hörapå . Beträffande detta medoppositionen , riktad mot vissa som ringer iden här staden, var det alltså bara fråga om någotsom skulle gälla . Var det då någonmening med att ställa till det så och tala om attgeneraldirektören för ''förlorar tron''och att han anser att han måste kalla sin styrelse föratt skall hårdrationaliseras? Ja, om detnu var så. Det anser inte jag att det var.Mitt svar på frågan om gruvnäringen är att dennaskall utvecklas i , i och påandra ställen där fyndigheter påträffas.När det gäller de stora vägobjekten, som ju ärviktiga, kommer man 1992, i en lågkonjunktur,bara att arbeta upp en femtedel. Av de förslag somden här regeringen lämnat, det rör sig om drygamiljarden i pengar, kommer allt att upphandlasunder . Den socialdemokratiska regeringenlade i panik ut en mängd projekt före valet, ochmycket av det arbetet kommer att bli aktuellt i enhögkonjunktur. Det är inte bra. Hade man haft enannan fördelning då, skulle mycket mera ha varit igång i dag.Är önskemålet att vi river upp desocialdemokratiska besluten och gör en sådanfördelning att det byggs upp ?Håkan , det är klart billigare att göraupphandling än det var . Det äralltså billigare att bygga bostäder. Det hängersåledes inte på priset nu och då, utan det hängermera på det faktum att det finns småkommunermed 240 lediga lägenheter. Jag vet att det iSkellefteå finns 400 förseglade lägenheter.Dessutom: Nya bostäder byggs för fullt. Det ärklart att det då blir besvärligt.Till samtliga meddebattörer vill jag säga: Ni verkarvara helt obekymrade över budgetunderskottet.Det är inte jag.Talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 15 ():Fru talman! Jag har samma kommentar beträffandeteleverket som argument för deneddragningar som åberopar kaninte vara vare sig allvarligt menade eller seriösa.Börje gjorde mig ännu mera nyfiken påden hemliga lista som här är aktuell. Han sade bådeatt den fanns och att den inte fanns. Vad är det fören hemlig lista som arbetsmarknadsministern gåromkring med? Är det möjligen en kontrolltabell,av vilken kan utläsa om hansförslag och idéer överensstämmer medmoderaternas krav på regeringspolitiken? Jag troratt kammaren är oerhört intresserad av att få vetavad detta hemlighetsmakeri beror på.Fru talman! Jag vill så ange några viktiga krav påregionalpolitiken. För det första vill jag peka påföljande. Som jag ser det hela är det bristen på enhelhetssyn som är regionalpolitikens störstaproblem. Socialdemokraterna håller fast vidprincipen att alla människor, oavsett var i landet debor, skall ha tillgång till arbete, service och en godmiljö.I dag satsar storapengar på regionalpolitiskt stöd, somandra departement avvecklar, drar in service ochavskedar folk -- och därmed urholkarregionalpolitiken.Den absolut viktigaste grunden för en braregionalpolitik är detta med att helheten lyfts fram.Arbetsmarknadsministern måste själv -- eller ocksåfår han se till att hans medarbetare gör detta -- följaupp vad andra departement gör.Jag frågade om han inte hadeupptäckt att regeringsförslagen beträffandeutbildningspolitiken och privatiseringen av statligverksamhet får mycket negativa konsekvenser förglesbygdens folk. Om inte harupptäckt det och om han inte har börjat funderaöver den saken, är det hög tid att han gör det.Regeringens drastiska nedskärningar av anslagentill bildningsförbunden, folkhögskolorna ochkomvux är mycket olyckliga från regionalpolitisksynpunkt. Fråga bildningsfolket hemma iVästerbotten vad man tycker!Prospekteringsverksamheten skall utvecklas iNorrbotten och , säger . Det får mig att undra: Lever BörjeHörnlund i en annan regeringsvärld änmoderaterna? Vad sägeröverensstämmer ju inte med det somnäringsministern håller på med. Den senare drar juned på prospekteringsverksamheten.För det andra vill jag när det gällerregionalpolitiken peka på att denna skall syfta tilltillväxt och utveckling. Det är småföretagen somdet då gäller.För det tredje skall regionalpolitiken ses som endemokratirörelse. Med hjälp av statligautvecklingsprogram kan vi stimulera utvecklingen.Jag tror att vi ofta missar att människorna ute iregionerna kan betyda oerhört mycket för denregionala utvecklingen. Jag har många gångervarnat och sagt att t.ex. byalagens betydelse för denregionala utvecklingen ute i en glesbyd inte skallunderskattas.Anf. 16 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för attarbetsmarknadsministern i alla fall har gett svar påen del av mina frågor.Arbetsmarknadsministern må förlåta mig om jagsäger att jag ju inte behöver åka till föratt få reda på att är en ö och att vi påGotland har en stor lantbrukssektor. Statsrådetförsätter mig i en ganska svår situation. När jagkommer hem och möter mina partivänner och ävenandra gotlänningar och de frågar mig vadarbetsmarknadsministern sagt, kan jag ju inte svaraatt han sagt att är en ö.Jag vet inte riktigt vet vad jag skall säga till minapartivänner och andra. Däremot vet jag att antaletöppet arbetslösa på -- är det fråga om1 076 personer -- kommer att vara 2 000 innan jagkommer till nästa gång om det inte bliren annan utveckling.Jag vädjar till arbetsmarknadsministern och ber omett annat besked som jag kan ta med mig hem.När jag försöker ta fasta på vad som sagts som svartill de andra som deltar i den här debatten fäster jagmig vid arbetsmarknadsministerns uttalande om inte kan bygga när det finns tomma lokaler.Jag vill därför återigen peka på det faktum att detfinns andra förslag och idéer -- t.ex. den s.k.Gotlandsmodellen, som vi resonerade om litetgrand . Det är tråkigt attarbetsmarknadsministern vid sina besök påGotland inte har låtit informera sig om denna. Detskulle förvåna mig om han har träffatlänsarbetsnämndens folk och dessa inte har tagitupp den här frågan.Arbetsmarknadsministern är mycket hjärtligtvälkommen till igen, men jag hoppas atthan då åtminstone har ett klart och positivt svar påvår förfrågan om just de speciella möjligheter vi hartagit upp, vilka ju inte bara berör förhållandena påGotland. Jag kan hälsa frånarbetsmarknadsministerns partivänner på Gotlandoch berätta att de hyser litet stort hopp om att fåhjälp med denna fråga.Anf. 17 BO ():Fru talman! efterlyser självkritik.Det socialdemokratiska partiet är ju ett under ochett föredöme vad gäller självkritik i förhållande tillregeringens kaxighet på temat den enda och rättavägen. Denna inställning har präglat regeringen påså sätt att man är övertygad om både att man görden enda och rätta analysen och att man för denenda och rätta ekonomiska politiken.Nu har den här kaxigheten fått sig en berättigadknäck i och med att och har läst en del litteratur och därmedkommit till insikt om att det inte finns bärighet i attgå på dessa ekonomers enda recept.Jag var på läkarstämman . Där var deten chefsläkare som höll föredrag. Han hade fåtthöra att antalet ekonomer i ochinternationellt har ökat så oerhört att man snart kanlägga dem i en ring runt jorden. Om den uppgiftenskulle vara sann, sade chefsläkaren, hoppas jag atten stor del av dessa ekonomer förblir liggande idenna ring kring jorden. Några av dem som hållerpå och uttalar sig om produktivitetsutredningenskulle ligga i den ringen runt jorden. BörjeHörnlund, ta bort den typen av ekonomer somunderlag för analyser!Jag satt på flyget från Midlanda och hörde anställdainom skogsindustrin, SCA bl.a., tala om delar avproduktivitetsutredningen. De skulle tydligen fålov att åka ned till eller någonstans där itrakten, medan skogen och fabrikerna ligger uppe inorr. Jag tror att regeringen måste nyansera sig påden punkten för att bli trovärdiga.Vad som skiljer oss i fråga om självkritik, BörjeHörnlund, är att vi förstår lågkonjunktur men ändåhar fastare politik när det gäller att trycka nedarbetslösheten och sätta folk i arbete. Det kommerBörje att se när vi presenterar vårtbudgetalternativ . I det alternativet, BörjeHörnlund, finns resurser till kommunerna på ettsätt som inte förekommer i regeringens budget, ochdär finns resurser till infrastruktursatsningar, somsaknas i er budget. Detta gör att man med vårtförslag kan få ned arbetslösheten på ett sätt sominte är möjligt med regeringens budget.Jag hoppas att för Västernorrlandsdel inte bara skall lyssna, utan att han också skallvara öppen för att ta initiativ för sysselsättningen.Allra sist: jag fick inget svar på min fråga omfolkhälsoinstitutet. Skulle jag ha varit som AndersBjörck, skulle jag i det här sammanhanget börjatala om KU. Det gör jag inte, men jag utgår från attBörje ser till att han i regeringen får tillstånd en regionalpolitisk prövning av det nyafolkhälsoinstitutet.Anf. 18 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! talade omnödvändigheten av en helhetssyn iregionalpolitiken, och han lät då som en stabiltalman. Jag delar helt och hållet hans uppfattning idenna fråga.När det gäller gruvföretagen vill jag säga somHedlund ofta sade: Vänta och se! När det förslagsom skall läggas fram slutligen har presenterats fårvi bedöma hur gruvföretagen kommenterar sinframtid.Några talare har tagit upp ungdomsarbetslösheten.Min inriktning är att någon arbetslöshet inte skallförekomma bland personer i åldrarna upp till 24 år.Jag arbetar nu med ett sådant förslag. Jag tror attdetta är väldigt viktigt. Men jag vill inte ha någraförslag som går ut på att ungdomar skall arbetahalvtid och att alla skall in i offentlig sektor, utanjag vill se mitt förslag som en möjlighet för unga attfå sin praktik inom de företag och områden där deframöver vill jobba och utbilda sig. Det är enlångtgående målsättning, men den bör gå attresonera kring, och jag hoppas i det sammanhangetpå en positiv opposition i riksdagen.Jag har blivit informerad om den s.k.Gotlandsmodellen, och jag skall erkänna att jagblev rätt positivt inställd. Det är en av de modellersom får diskuteras. Det pågår ett arbete inomregeringen, i fyrpartibyggruppen, som skall talamed parterna. Jag och arbetartillsammans för att vi skall ha den beredskap sombehövs i ett läge där konjunkturen i och för sig motslutet av 1992 och kan stiga något mendär produktiviteten utvecklas på ett sätt som gör attvi får befara en hög arbetslöshet även när tidernablir bättre. kan därför vidhemkomsten till säga attarbetsmarknadsministern är mycket mer positiv änen del andra här i kammaren.Vad säger är bra, men det blir ett feli den socialdemokratiska politiken genom att ni villta bort den framtidstro som håller på att skapas ismåföretagen i och med deras förhoppningar om attde skall få jobba på samma villkor som företag runtom oss. Vi måste ta den långsiktiga vägen, men niär inte beredda att finansiera den, och det är synd.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1991/92:63 omläkemedelskostnadernaAnf. 19 Statsrådet ():Fru talman! har i en interpellationtill socialminister ställt en radfrågor som berör läkemedelskostnaderna. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på interpellationen. Eftersom KentCarlssons frågor till stora delar blir besvaradegenom regeringens förslag på läkemedelsområdet iårets budgetproposition, vill jag inledningsvisredogöra för dessa förslag.Läkemedelsförmånerna omfattar prisnedsatta ochvissa kostnadsfria läkemedel, kostnadsfriaförbrukningsartiklar vid vissa sjukdomar samtprisnedsatta livsmedel vid vissa sjukdomar för barnunder . Vid köp av prisnedsatta läkemedel ochlivsmedel betalar patienten den faktiskakostnaden, dock högst , vid varjeinköpstillfälle. Kostnaderna utöver detta beloppbetalas genom sjukförsäkringen. Utgifter förläkemedel beaktas dessutom inom ramen förhögkostnadsskyddet.Även har sjukförsäkringens utgifterför läkemedelsförmånerna fortsatt att öka i ungefärsamma takt som tidigare, trots bl.a. höjdaegenavgifter . Liksom tidigarebedöms ökningen till övervägande delen vara enföljd av prisnivån på framför allt nytillkommandeprodukter.Inom läkemedelsområdet pågår enförändringsprocess med en rad olika inriktningar.I föregående års budgetproposition redovisadedåvarande socialministern att frågan omförutsättningar för ett överförande avkostnadsansvaret för läkemedel inom öppen hälso-och sjukvård till sjukvårdshuvudmännen snarastskulle utredas. Detta utredningsarbete harslutförts, och den förra regeringen har i prop.1991/92:19 om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen uttalat sig för att påbörjaöverläggningar med sjukvårdshuvudmännen om attträffa en särskild överenskommelse om ett sådantöverförande med ett beräknat genomförande den 1januari . har dock bifallitvad socialförsäkringsutskottet hemställt om i sittbetänkande nr 3. Utskottet har ansett att fråganinte bör avgöras separat utan behandlas skyndsamti samband med den aviserade större översynen avhälso- och sjukvårdens organisation ochfinansiering m.m.För närvarande pågår en genomgripande översynav gällande läkemedelslagstiftning. Avsikten är attdetta arbete skall utmynna i en proposition medförslag till ny läkemedelslag, som föreläggsriksdagen . En viktigutgångspunkt för utformningen av förslaget är attEG:s rättsregler på läkemedelsområdet skallbeaktas.