prot · GF0973 · 1992-03-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:73Tisdagen den 10 marsKl. 14.001 § Meddelande om svar på interpellation1991/92:101Från statsrådet () hade inkommitföljande skrivelse:Till riksdagenMed hänvisning till riksdagsordningen vill jagmeddela att interpellation nr 101 av ejkan besvaras inom den föreskrivna tiden på grundav arbetsbelastning. Jag har kommit överens medBritta Bjelle om att besvara interpellationen den 26mars 1992.Stockholm den 2 mars 1992Bo Lundgren2 § Meddelande om svar på interpellationerna1991/92:102 och 107Från civilminister () hadeinkommit följande skrivelse:Till riksdagenInterpellationerna 1991/92:102 och 107 kan tyvärrbesvaras först , eftersom det har råttoklarhet om vilket statsråd som skall besvara dem.Stockholm den 26 februariMed vänlig hälsningInger Davidson3 § Svar på frågorna 1991/92:428, 429 och 437om utbyggnadAnf. 1 Kommunikationsminister ():Fru talman! och harfrågat mig om jag delar min statssekreteraresuppfattning i fråga om möjligheten att tidigareläggautbyggnaden av västkustbanan.Vidare har frågat mig närregeringen avser att ta ställning till entidigareläggning av utbyggnad.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Min statssekreterare är förnärvarande, i sin egenskap av ordförande idelegationen för infrastrukturinvesteringar, densom bereder frågan om utbyggnad.Delegationen har i sin tur utsett enförhandlingsman för att kartläggaförutsättningarna att med hjälp av regionensmedverkan få till stånd en tidigarelagd och meromfattande utbyggnad av västkustbanan.Resultatet av detta förhandlingsarbete har, enligtvad jag erfarit, varit mycket begränsat.Regeringen är mycket medveten om attvästkustbanan är en central länk i det svenskajärnvägssystemet, och det är bl.a. mot denbakgrunden som förhandlingarna med regionen harkommit till stånd. Det är dock min bestämdauppfattning att för att en mer fullständig utbyggnadskall kunna komma till stånd inom rimlig tid måsteregeringen få regionens stöd i form av bidrag tillinvesteringarna i banan, och jag delar således PerEgon uppfattning i denna fråga.Samtidigt är det min förhoppning att en uppgörelseom en utbyggnad av skall kunnakomma till stånd så snart som möjligt.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret, även om jag inte är speciellt nöjd medsvaret.Jag förstår att man måste bereda frågor, ta framförslag på olika satsningar osv. Det viktigaste är väländå att det är regeringen som prioriterar. Det ärregeringen som skall ta ställning till om man skallbygga ut eller någon annan led.Kommunikationsministern har inte svarat på minfråga. Jag vill ha ett svar på den.Jag förstår nu också varför Per om mer engagemang från regionen. Dethandlar alltså om mera pengar från regionen.Jag vill också ställa en fråga om linjen --kontra utbyggnad.Västkustbanans utbyggnad har varit högprioriteradsedan ganska lång tid tillbaka. Såväl riksdag somregering har -- bl.a. i samband med dentrafikpolitiska propositionen och beslutet iriksdagen -- uttalat att utbyggnad av västkustbanantill dubbelspår har högsta prioritet. Det har ocksålett till att en höjning av investeringsramen förbanverket utgick bl.a. från kraven på utbyggnad avvästkustbanan. SJ har uttalat atten utbyggnad av är en förutsättningför att de planer, främst gällande godstrafiken, somSJ har skall kunna förverkligas.De miljömässiga skälen är inte minst viktiga. Vi vetockså att genom går en omfattandetransittrafik på väg som bidrar till försurning ochövergödning. Framför allt utsläppen avkväveoxider har skapat allvarliga problem för vårtlän.Regeringens målsättning om en halvering avkväveutsläppen förutsätter åtgärder inom dettatrafikområde, främst överflyttning av tung trafikfrån landsväg till järnväg. Detta måste,kommunikationsministern, även förkommunikationsdepartementet vara en klarhänvisning och regel för att förbättra arbetet påvästkustbanan.Vi har också fått besked om att det skall byggas entunnel, men jag återkommer till detta.Anf. 3 ():Fru talman! Jag ber också att få tacka statsrådet försvaret, även om jag kan konstatera att jag på minspeciella fråga som gällde när regeringen avser attta ställning inte har fått något besked i form av entidsangivelse.Statsrådet har dock lämnat ett viktigt, menförvånande, besked i svaret. Stomjärnvägsnätet ärsåledes numera en statskommunal angelägenhet.Det har tidigare ansetts vara en statligangelägenhet. Det sägs i svaret att det är statsrådetsbestämda uppfattning. Jag vill därför ställa enföljdfråga: Är det regeringens uppfattning attstomjärnvägnätet numera är en staskommunalangelägenhet?Jag vill också haka på fråga omprioriteringen. Det måste väl ändå vara så att detär regeringen som prioriterar vad som är viktigt urnationell synvinkel och att man därefter bestämmersig för att bygga ut infrastrukturen? Det kan intevara så att bara för att man i en viss del av landet ärberedd att betala bygger man ut där utan hänsyn tillett mera övergripande mål om en utbyggdinfrastruktur.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Jag kan försäkra att regionens stöd fören utbyggnad av är mycket stortbland allmänheten. Det hoppas jag attkommunikationsministern är medveten om.I svaret berörs en del av de problem som harskymtat fram. De här speciella förhandlingarna hartydligen gått i stå. I kommunikationsministernssvar kan man se litet av de skilda uppfattningarna.Det är helt klart att allmänheten här nere haruppfattningen att staten måste svara för det godssom transporteras på banan. Det finns enutrymmesbrist. Man kan inte transportera allt detgods som lämpligen borde gå med ,eftersom den bara har ett enkelspår. Utbyggnadentill dubbelspår bör staten svara för.Sedan kan man diskutera i vad mån kommunernaskall delta i kringkostnader för banan. Man hade dåtänkt sig samordningsvinster på tre olika sätt. Detgällde finansiering från näringslivet, finansieringgenom samordningsvinster och medel frånkommunerna. Förhandlingarna har gått i stå. Såvittjag förstår beror det på att förhandlaren har enalltför låst uppfattning. Jag tror att det vorevärdefullt om han kunde få andra direktiv så att hankan nysta upp det här och snabbt komma till skott.Jag skulle vara tacksam omkommunikationsministern kunde medverka tilldet.Anf. 5 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror att jag skall utnyttja tillfällettill att ge en liten bakgrund till vad detta handlarom. De frågor som ställs är berättigade. Man kanfråga sig om stomjärnvägnätet numera tillhör destatskommunla angelägenheterna.Bakgrunden är att har fåttinfrastrukturdelegationens uppdrag att undersökamöjligheterna till en samfinansiering avutbyggnaden av . Det är regeringensom prioriterar men ärendena bereds inomdelegationen. Beredningsarbetet pågår, ochregeringen har ännu inte gjort sin slutgiltigaprioritering. Exakt när detta kan ske kan jag dessvärre inte säga.Hans Mattson rapporterade sitt uppdrag den 28februari och konstaterade att det inte fanns någonstörre vilja från regionen att delta i finansieringenav banan. Han har sedan skrivit till kommunernaoch redogjort för de slutsatser som han harrapporterat till delegationens ordförande.Vad finns då anslaget till ? ordinarie planering är västkustbananden bana som har fått i särklass störst andel av detillgängliga medlen. Den har fått 2 039 000 000 kr.av de totala 10 miljarderna. bDärutöver har denförra regeringen fattat beslut om extra medel förbyggande och tidigareläggning av tunneln genomHallandsåsen. Trots detta kommer en stor del avbanan, , fortfarande att vara enkelspårig om inga ytterligare medel tillförs.Det finns ett återstående behov. Frågan är då omdet är en statskommunal angelägenhet eller inte attfärdigställa hela idubbelspårsutförande. Det beräknas kosta 2--4miljarder kronor. Det är vad debatten handlar omjust . Även om vi skulle tillskjuta extra medel,kan banan vara helt klar i dubbelspårsutförandeförst 1998.Anf. 6 ():Fru talman! Enligt uppgift säger statensförhandlare att landsting och kommuner bör bidramed omkring 300 milj.kr. Man kan då fråga sig hurlångt förhandlingen har kommit . Var skiljermellan statens förhandlare och kommunerna?Vissa kommuner berörs inte så mycket avvästkustbanan, som ju främst rör den statligaangelägenheten att transportera gods osv.Kommunikationsministern sade att det kommer attkosta 2--4 miljarder och att det inte kommer attvara färdig förrän . Det vore en bramålsättning att det blir färdigt , men detbehövs också mer pengar till detta. Det är det viefterlyser. Jag vill ha svar på frågan: Var liggerförhandlingsbudet ?Anf. 7 ():Fru talman! Jag vill fråga statsrådet vad som styrberedningen: Är det ett övergripande nationelltkoncept för hur infrastrukturen skall byggas upp,eller är det vilka kommuner som är beredda attbetala för en del av stomjärnvägsnätet i speciellt sinlandsdel?En annan viktig sak är om kommunerna skall bidratill järnvägsutbyggnaden. Då inställer sig genastnästa fråga, och det gäller trafikeringen. Det kanför vissa halländska kommuner innebära att manbidrar till att bygga ut järnvägen, men tågen kanskeinte stannar i de kommunerna. Det är också ettproblem att tackla. Hur serkommunikationsministern på detta?Anf. 8 ():Fru talman! Jag vill fortsätta där jag tidigareslutade, nämligen om finansieringen. På västkustenär irritationen ganska stor över att detta har gått istå och att man inte kommer någon vart. Förut harman riktat det missnöjet mot den gamla regeringen.Men har vi fått en ny regeringen, och det harväckts nya förväntningar. Jag tycker att detta kundevara ett lämpligt tillfälle att nu försöka få fart påförhandlingarna. Jag tror att de skulle lossna omkommunerna ges ett koncept och får klart för sigvad de får ut av det hela. Det är inte bara fråga omatt satsa pengar. Kommunerna vill få garantier föratt de får en viss trafik om de satsar pengar. Omkommunikationsministern kunde medverka till attnysta upp detta vore det bra.Anf. 9 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är naturligtvis frestande att börjabereda ärendet här i kammaren, men det går intetill riktigt på det sättet. Jag kan därför inte svaraUlla-Britt Åbark hur långt förhandlingarna harkommit , och jag kan heller inte svara på andradetaljfrågor om detta.Det jag kan göra är att se till att delegationen förinfrastrukturinvesteringar fullföljer sitt mandat attta fram ett beslutsunderlag för regeringen så att vifår det på vårt bord så fort som någonsin möjligt.Regeringen är mycket angelägen om att även dettaprojekt skall komma i gång så snart som någonsinmöjligt.Anf. 10 ():Fru talman! Statssekreteraren har gått ut och sagtatt det inte kan bli fråga om någon tidigareläggningnär det gäller . Då måste, om jag harförstått det rätt, ärendet vara berett och klart.Annars skulle man inte gå ut med ettpressmeddelande och tala om detta, ochkommunikationsministern har inte heller förnekatdetta.Jag vill därför återigen fråga: När kan beskedetkomma? Kan det komma i samband med att manskall bygga den tunnel som det nu finns klarteckenför? Det vore ganska bra om man fick en järnväg tillden tunneln också så att man kan åka genom den.Anf. 11 ():Fru talman! Jag tycker nog att jag uppehåller migvid principfrågor snarare än vid detaljfrågor när jagfrågar vad som styr beredningen. Är det vilkakommuner som är beredda att betala, eller harregeringen ett koncept för hur infrastrukturen vadgäller järnvägen skall se ut?Anf. 12 ():Fru talman! Jag är tacksam för attkommunikationsministern har uppfattningen attarbetet skall komma i gång så fort som möjligt. År1868 dömde en kunglig kommission utmöjligheterna att bygga en västkustbana. År 1886var järnvägen mellan och klar,och 1888 kunde man åka ända till Göteborg.När banan en gång byggdes skedde det till enkostnad av 3 milj.kr. Då var det falkenbergarnasom fick driva frågan. hoppas jag att regeringenden här gången driver på så att dubbelspåret blirutbyggt.Anf. 13 Kommunikationsminister ():Fru talman! frågade omförhandlingarna inte är slutförda med tanke på attstatssekreteraren hade gått ut och sagt att de mereller mindre har kört fast. Svaret på den frågan äratt förhandlingarna pågår. Jag uppfattade inlägg som en del av deförhandlingarna. Jag har ju här företrädare förregionen samlade inför mig. Vi för en dialog omdessa frågorJag tror ärligt talat, fru talman, att vi i den härfrågan kommer att nå en lösning . Detär min absoluta förhoppning. Regeringen har i dethär fallet inte stängt någon dörr. Men den förväntarsig ett engagemang från regionen om man skalltidigarelägga så mycket som det här blir fråga om.Jag vill kanske inte direkt dra parallellen tillostkustbanan, men den regionen har visat ettbetydligt större engagemang än vad som harvisats från regionen runt västkustbanan.Carl frågade vilka kommuner somskall få del av utbyggnaden och om det varbetalningsviljan som var avgörande. Svaret pådetta är att stomjärnvägsnätet är en statligangelägenhet. Men när det gäller att få en standardutöver detta, dvs. tidigareläggningar utöver denationella ramarna, krävs det samfinansiering. Jagtror att vi kommer att se ännu fler sådana inslag iframtiden.Anf. 14 ():Fru talman! Det sade när det gälldebyggandet och utbyggnaden av västkustbanangäller tydligen . Vi får kämpa föratt få till stånd en utbyggnad, även om det han härtalade om gällde 1868 och det nu är 1992.Frågan om tunneln måste också komma upp i dettasammanhang. Det måste som jag ser det ske ensamordning. Att bygga en tunnel utan att byggaspår eller väg kan inte vara rimligt. Det tror jag inteens kommunikationsministern tycker.Jag hade ytterligare en fråga som jag heller inte ficksvar på. Det gäller dessa 300 milj.kr. Menarkommunikationsministern att vi har för dåligtengagemang utmed ? Vi har drivitden här frågan så länge jag har varit här i ,och jag kom till . Frågan är ganskagammal, och vi har drivit den även under denföregående regeringens tid.Anf. 15 ():Fru talman! Statsrådet har gjort ett litetklarläggande, dvs. att stomjärnvägen är en statligangelägenhet ända tills dess den skalltidigareläggas. Då blir den också en kommunalangelägenhet. Med risk för att verka litet tjatig villjag ändå återkomma till min käpphäst: När detgäller en tidigareläggning är det inte någraövergripande trafikpolitiska principer för hurjärnvägsnätet skall vara uppbyggt som är styrande,utan det är finansieringen. Så tolkar jag det hela,och det förvånar mig litet grand.Jag vill återkomma till en fråga jag tidigare ställdesom gällde trafikeringen. Om kommunerna nuskall bidra med medel till järnvägsutbyggnaden,vilka garantier har i så fall kommunerna för att detsker en trafikering som också gynnarkommunerna? Kort sagt: Kommer tågen i så fall attstanna i de kommuner som har varit beredda attbetala för detta? Då är vi återigen vid principfråganom det skall vara en nationell, regional, lokal ellerinternationell järnväg. Detta är i högsta grad enregeringsfråga.Anf. 16 Kommunikationsminister ():Fru talman! Låt mig börja med det sist sagda. Vilkatåg skall stanna? Det vore förmätet av mig att talaom det. Det finns en mängd olika tåg. Det finnslokala och kanske framför allt regionala tåg avpendeltågskaraktär som stannar mycket frekvent ivarje kommun. Vi har som ocksåstannar ganska frekvent. Vi kommer att hasnabbtåg som antagligen inte kommer att stanna såfrekvent, eftersom de då inte längre skulle varasnabbtåg. Vi har godståg osv. Jag tror att detkommer att bli ett varierat utbud av spårburenkommunikation på den här banan. Det kommer attstanna olika typer av tåg i de olika kommunerna.Men vi får faktiskt vänta med att ge mer detaljeradesvar om vilka tåg det blir.Ulla-Britt Åbark frågar en gång till om de 300miljonerna. Jag kan bara säga att jag inte kan gå inpå detaljer i förhandlingen när det gällerekonomiska och andra förutsättningar. Jagförväntar mig att vi skall få ett material påregeringens bord för att kunna ta ställning till dettaoch få i gång utbyggnaden av så fortsom det någonsin är möjligt.Anf. 17 ():Fru talman! Jag tror i och för sig att vi inte kommerlängre, men jag vill ställa en sista fråga tillkommunikationsministern. När förväntas vi fattadetta beslut i ? När förväntas regeringenfatta beslut om prioriteringen av ?Anf. 18 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag har faktiskt svarat på den fråganredan tidigare och sagt att jag inte kan ange denexakta tidpunkten för detta här i dag.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1991/92:442 om vägprojekt iÖrebro länAnf. 19 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omÖrebro län kommer att omfattas av detidigareläggningar som planeras för vissavägobjekt.Bakgrunden till frågan är att län har ettmycket besvärligt sysselsättningsläge genom attarbetslösheten är avsevärt högre änriksgenomsnittet.Regeringen bereder frågan omtidigareläggning av väg- och järnvägsprojekt i syfteatt förbättra sysselsättningsläget i landet. I detunderlag som regeringen har tillgång till finns ettflertal olika objekt i skilda delar av landet att väljabland.Beslut i frågan planeras att fattas på torsdagensregeringssammanträde.Jag kan därför inte ange vilka vägprojekt somkan bli aktuella att tidigarelägga eller vilka län somkommer att omfattas av tidigareläggningar.Anf. 20 HANS ():Fru talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret, även om jaginte är helt nöjd. Jag hade hoppats på ett merkonkret svar. Jag hoppas att sysselsättningsmässigaskäl kommer att vara utgångspunkten för denberedning som kommunikationsministern hänvisartill.Länsarbetsnämnden i län bedömer attarbetslösheten kommer att stiga till undersommaren, för att sedan stabilisera sig på 5,5 %under hösten, och att efterfrågan påarbetsmarknaden kommer att vara mycket svag.Det är flera olika faktorer som medverkar till detta,bl.a. den negativa utvecklingen inomförsvarsindustrin, den kraftiga nedgången inombygg- och anläggningssektorn och den svagasysselsättningen inom industri-, transport- ochtjänstesektorn.Länsarbetsnämnden ser ingen ljusning förräntidigast . Därför hoppas jag att dessaprojekt finns med när regeringen fattar sitt beslutpå torsdag. Det måste väl vara så,kommunikationsministern, attsysselsättningsaspekten har ett avgörandeinflytande när dessa beslut fattas?Anf. 21 Kommunikationsminister ():Fru talman! Sysselsättningsaspekten har naturligvisen stor betydelse när man fattar dessa beslut. Jagvill ändå varna för att det finns en övertro på attinfrastrukturinvesteringar kan göra någotgrundläggande åt den akuta sysselsättningskris somvårt land är inne i.Det är nämligen så, som säkert vet,att varje årsarbetstillfälle när det gällerväginvesteringar kostar 1 milj.kr. per manår.Investeringar i järnväg kostar 1,3 milj.kr. per år.Här kan vi ganska lätt räkna ut att om vi skall börjabeta av så att det syns i procentsatserna i t.ex.Örebro län, måste enorma belopp sättas in. Dåmåste vi börja en projektering av en helt annandignitet än den som finns framme . Vi får intenågon stor effekt på sysselsättningstalen i nutid.Fru talman! Tanken är att investeringarna iinfrastruktur skall ge huvudparten av sinasysselsättningseffekter när anläggningsarbetena äravslutade. De skall stärka konkurrenskraften för desvenska arbetsplatserna, det avståndshandikappsom vi har gentemot våra viktigaste marknader,osv. Visst är den här kortsiktiga, det jag vill kalladen akuta, hjälpen viktig. Men vi påkommunikationsdepartementet sysslar i förstahand med friskvård så att vi kan stärkasysselsättningen framöver och få ettkonkurrenskraftigt svenskt näringsliv.Utgångspunkten är sysselsättningsaspekterna, meninte enbart dessa. Om det vore så skulle kanske inteÖrebro län hamna högst upp på den listan. Vi fårväga in en mängd olika aspekter i dettasammanhang, men den akutasysselsättningssituationen är också en viktig sådanaspekt.Anf. 22 HANS ():Fru talman! Jag är väl medveten om att det inte fårnågra avgörande effekter på det akutasysselsättningsläget, men om man sätter i gångvägprojekt kommer det att få ringar-på-vattnet-effekter i form av en mer hoppfull inställning tillframtiden. Det kommer dessutom att direkt ge ettantal människor jobb. Därför bedömer jag dettasom mycket angeläget. Men jag är också välmedveten om att vi kommer att kunna läsa av deverkliga effekterna av dessa satsningar längre fram.Det är särskilt angeläget att signaler om vilkaobjekt som kan komma till stånd kommer snabbt.Därigenom kan man förbättra den situation som vihar på arbetsmarknaden. Vi kan också dra nytta avatt priserna på olika former av anläggningsarbetenfaktiskt har sjunkit under den senaste tiden.Därmed kan vi få mer för pengarna.Anf. 23 Kommunikationsminister ():Fru talman! Då känns det skönt att säga till HansKarlsson och andra att dessa signaler kommermycket snabbt. De kommer, som jag sade redan imitt svar, , på torsdag.Överläggningen var härmed avslutad.f401 > 5 § Svar på fråga 1991/92:427 omreningsanläggningar som bundet bistånd till debaltiska staternaAnf. 24 Utrikesminister f446 > AFf423 > ():Fru talman! har frågatstatsrådet om reningsanläggningarsom bundet bistånd till de baltiska staterna.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall besvara frågan.Sverige är naturligtvis mycket intresserat av attBaltikum får bättre reningsanläggningar. Hittillshar de svenska insatserna främst kommit attkoncentreras på vattenrening.Sverige kan emellertid inte med de medel somstår till förfogande ensamt finansierauppbyggnad eller ombyggnad av reningsverk iBaltikum. Vi talar om mycket stora belopp förinsatser av detta slag. Vad vi däremot kan göra,och faktiskt gör, är att vi lägger grunden förframtida multilaterala insatser genom attfinansiera förstudier för projektering ochombyggnad av reningsverk. har hittillsfinansierat fyra förstudier för reningsverk iKuressare, Hapsalu och Valga i samtKaunas i . Vi arbetar också aktivt med atthjälpa balterna att hitta lämpliga finansiärer fördessa omfattande projekt. , Europeiskautvecklingsbanken, är ett exempel på en lämpligfinansiär, och har ett mycket gottsamarbete med banken.De baltiska staterna har alldeles blivitmedlemmar i . Detta innebär att utlåningkan inledas så snart lämpliga projekt ochinvesteringar identifierats och bedömts.Vid beslöts att ettåtgärdsprogram för att återställa Östersjönsekologiska balans skulle tas fram. En särskildgrupp inom ramen för Helsingforskommissionenutarbetar ett förslag som skallredovisas inför en miljöministerkonferens . har deltagit i finansieringen av dettaarbete. Åtgärder beräknas kunna börja attgenomföras under 1993.Det samnordiska miljöfinansieringsbolagetNEFCO, som grundades , har redan beviljatfinansiering för ett antal projekt iÖstersjöområdet avseende bl.a. miljöutrustning.Det finns goda förutsättningar för att man skallkunna komma i gång med projekt i i år.Nordiska investeringsbanken, NIB, och EBRDkommer att få en nyckelroll i det föreslagna nyaBaltiska investeringsprogrammet, BIP, omsammanlagt 800 milj.kr. kronor som i dagarnabeslutas av . Programmetär avsett att främja investeringar i Baltikum.Vi är övertygade om att svenska företag kommeratt ha stora chanser att hävda sig i deninternationella konkurrensen vid genomförandetav dessa multilaterala insatser i Baltikum.Anf. 25 ():Fru talman! Jag ber att få tacka utrikesministernför svaret.Bakgrunden till min fråga är ju väl känd,nämligen att i saknar man i många fallreningsanläggningar över huvud taget. Man haren svag ekonomi och kan inte själv klaraproblemen, medan vi i har en högståendeteknologi och ett stort kunnande samt dessutomledig kapacitet för den här typen av arbete.Fördelarna med svenska insatser skulle vara delsatt det blir någonting gjort i tidigare,dels att man kunde få jobb i gång såväl i Baltikumsom i Sverige.Men av svaret förstår jag att utrikesministernmenar att det rör sig om så stora projekt attSverige inte ensamt kan påta sig ansvaret. Nej,det är inte heller min mening att så skall ske. Detfinns faktiskt anläggningar, tätorter och industriersom är av mindre omfattning än vadinterpellationssvaret kan ge intryck av, där viskulle kunna tänka oss att även mindre svenskaföretag hade en möjlighet att verka.