prot · GG0945 · 1992-12-15 00:00:00 — Men vi vet ju här ikammaren att det inte blev så.När regeringen i propositionen går igenombakgrunden konstateras att den svenskavalutaregleringen avvecklades i allt väsentligt perden . Det beslutet kan kammaren gärnaerinra sig, eftersom det var fel tidpunkt att vidtadenna åtgärd. Det felaktiga beslutet är en avorsakerna till de problem vi har. Vi har enflytande valuta. Ja, den flyter ju inte, utan densjunker. Detta är verkligheten.Det var ett olycksaligt beslut. Mångaremissinstanser sade redan den gången att det varett felaktigt beslut. bör man faktiskt lyssnapå remissinstanser. De sade att man visserligen börvidta denna åtgärd, men inte nu och på detta sätt.Det borde man göra när ekonomin var i balans.Regeringen borde ibland lyssna på remissinstanser.Det är klokt. Det är därför man harremissinstanser.Regeringen fortsätter i propositionen i andan attblotta misstanken bör leda oss till att vi skall ändrareglerna. talade om EES-avtalet.Det sägs i propositionen att kan antaskomma att ha skyldighet att följa frånden . Uttrycket ''kan antas ha'' varriktigt när man skrev propositionen, men dettafaktum finns . kommer inteatt gälla förrän tidigast vid nästa halvårsskifte.Även denna bakgrund och dessa ingångsdata harförändrats.I propositionen arbetar man sig vidare. Det finns enganska fantastisk skrivning. Man skriver:''Förbudet mot att använda inlåningskonton iutlandet innebär att utländska banker inte kankonkurrera om svenskarnas sparmedel på likavillkor med svenska banker samt att svenskarnakan hindras att sätta in sina pengar där det passardem bäst av olika skäl.'' Olika skäl kan t.ex. varadet skälet att man kan slippa i preliminärkällskatt. Det är för vissa ett mycket bra skäl till attsätta in pengarna i annan bank. Det är det faktisktför väldigt många. Man får ha en hög moral om manskall låta bli att utnyttja den möjligheten.Det sägs vidare att det också finns skäl att ersättabetalningslagens regler om förbud motinlåningskonton i utlandet med bestämmelser sommöjliggör skattekontroll av inkomst av kapital påplaceringar i utlandet. Detta är ju sant! Man sägeratt sådana regler är betydelsefulla bl.a. för att inteutländska banker skall få en konkurrensfördelgentemot de svenska. Det är också mycket sant.Man månade förut om de utländska bankerna, ochnu månar man om de svenska. Det är rimligt meden likhet. Men tillgodoser de lagregler man föreslårdessa krav och de målsättningar man har? Det görde alldeles uppenbart inte. Statsrådet skriver själv:''Jag skall redan här nämna att flera remissinstanserifrågasätter de föreslagna reglernaseffektivitet -- -- --'' Det är alldeles sant.Tidigare talare har citerat lagrådet. Jag skall tröttakammaren med ett ganska långt citat. Lagrådetskriver: ''Den föreslagna ordningen byggerhuvudsakligen på uppgifter från den skattskyldigeoch förutsätter aktivitet från dennes sida för attfungera. Kontrollen gäller i princip intetransaktioner som ingår i näringsverksamhet.Härigenom och genom ett antal ytterligareundantagsbestämmelser är skyldigheten att lämnaskriftlig förbindelse från utländsk kontoförare ochkravet på kontrolluppgift väsentligt inskränkt. Vidremissbehandlingen av den till grund för remissenliggande departementspromemorian uttryckte ettflertal remissinstanser stark kritik eller i allt falllångtgående tvivel på den föreslagna ordningenseffektivitet i kontrollhänseende.'' Det är ju alldelessant.Lagrådet skriver vidare: ''Det kan tilläggas att iremissen anges att en ordning motsvarande denföreslagna redan finns i . Någraerfarenheter av dess tillämpning redovisas dockinte.'' Lagrådet summerar: ''Enligt lagrådetsmening är det uppenbart att de föreslagnabestämmelserna inte annat än marginellt kantillgodose det avsedda syftet med lagstiftningen. ''Detta skriver lagrådet -- justitierådet ,justitierådet och regeringsrådet Holstad.Det är kunniga och sakliga jurister. Detta kallas påvardaglig svenska en rak sågning av propositionen.Men de skriver artigare, och jag skall uttrycka migartigare. Det är en förödande kritik som de harriktat, , och då bör man lyssna pådenna kritik.Man bör lyssna på de remissinstanser som riktaroerhört tung kritik, vilket redovisas ipropositionen: ''ifrågasätter omde föreslagna reglerna, som så gott som uteslutandebygger på den skattskyldiges egna uppgifter, harnågon väsentlig fördel i kontrollhänseende'' -- -- --'', och SverigesFöreningsbank anser att reglerna inte bör införasbl.a. eftersom skattskyldiga som avsiktligt utnyttjarutländska placeringar för skatteundandragandeninte låter sig påverkas av de föreslagnabestämmelserna'' -- och så kommer det, lyssna frutalman -- ''på annat sätt än som information omundandragandemöjligheter.'' Detta är ytterligareförödande kritik mot propositionen. Sedanfortsätter man: ''Även Sparbanksgruppen ABframför motsvarande synpunkter. FöretagensUppgiftslämnardelegation och avstyrker förslaget. ''Dessa remissinstanser har vi i Vänsterpartietkunnat enas med tillsammans medSocialdemokraterna. Det är en ganska bred allianssom icke tror på detta förslag. Inte hellerFinansbolagens förening tror på det. De enda somtror på detta förslag är uppenbarligen detföredragande statsrådet samt skatteutskottetsmajoritet. Törhända att man också kan få fram rätttryckknapp när det skall röstas om denna fråga.Men det är ingen som på allvar tror att detta kanfungera. Jag har sagt det : Skatt utankontroll är inte skatt, det är kollekt. Det finns ingenanledning att försöka lagstifta om kollekt. Detborde man inse.Fru talman! Detta är så uppenbart. Jag har tröttatmed ett ganska långt anförande med rätt utförligacitat. Men jag har tyvärr ingen förhoppning om attvi kommer att vinna voteringen. Självfallet vinnervi debatten, eftersom vi har så starka krafter bakomoss -- remissinstanser och verkligheten.Varför för vi då debatten? Jo, därför att regeringenskall bör besinna sig. Jag är inte anhängare avmedlemskap i unionen. Men på det sättsom regeringen anpassar sig till EG är den EG-motståndets bästa vän. Jag borde väl kanske i denmeningen vara tacksam över den draghjälp jag fårfrån regeringen. Men jag vill hellre vinna isakfrågorna och inte genom den udda draghjälpenfrån denna regering.Sedan vill jag ge en eloge till Socialdemokraterna idenna fråga. Trots att de förespråkar medlemskap iEG inser de att man inte behöver vara mer katolskän den katolska kyrkan. Det är en viss besinningsom jag kan finna hos Socialdemokraterna, och denär jag glad för. Kanhända att vi kan börja bygga uppen samverkan om vi i förmår atträtta våra fel och ni intar en mer vänsterbetonadpolitik. Det tycker jag mig börja se möjligheter till.Därför finns det gott hopp om att vi skall slippa denhär typen av propositioner när vi har fått en nyregering.Fru talman! Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen, och jag ställermig bakom meningsyttringen från ,men jag kommer inte att driva den till votering vidvoteringstillfället.Anf. 157 ():Fru talman! har tagitställning till flera viktiga förslag som gör Europatillgängligt för en bredare allmänhet. Ytterligareförslag är under behandling. Ett av förslagen finnsi skatteutskottets betänkande om slopande avbetalningslagen. Det utgör den sista delen avvalutaregleringen. Redan vid lagens tillkomst 1990stod det klart att lagen var av tillfällig karaktär ochatt förändringar skulle komma att bli nödvändiga isamband med att våra bestämmelser samordnasbestämmelserna med övriga Europa.Det är inte endast kraven på anpassning av legalaskäl som motiverar de föreslagna förändringarna.Därvidlag skiljer sig nog infallsvinkeln något frånföregående talares. Det svenska banksystemet ärför närvarande från många håll utsatt för en ganskahård press. Många kunder, enskilda och företag,upplever att de får betala höga räntor för bankernasutlåning, som de får dålig avkastning förde medel som ställs till förfogande för inlåning.Tyvärr har konkurrensen inte varit tillräckligtvälutvecklad inom landet när det gällerkonsumenternas ställning på den svenskakapitalmarknaden.Med det förslag som föreligger, blir det möjligtför var och en att på ett annat sätt ta del av definansiella tjänster som erbjuds. Vi skall dåsamtidigt komma ihåg att de stora svenskafinansiella aktörerna redan är etablerade ute iEuropa, i motsatts till vad i sittanförande tycktes tro. De har därför inte sammabehov av de förändringar som föreslås.Huvudingredienserna i förslaget är slopandet avförmedlarkravet, kontokravet och kravet på attutländska värdepapper skall förvaras i depå. Ettborttagande av dessa komponenter motiverar atthela lagen slopas och att vissa andra bitar förs övertill annan lagstiftning.Socialdemokraterna har i sin reservation, med stödav Vänstern, bl.a. framhållit de problem som kanuppstå beträffande möjligheterna tillskattekontroll. Detta har även uppmärksammats avföredragande statsrådet. Han säger ipropositionen, som har nämnts, att det kanfinnas skäl att utvärdera behovet av reglerna, efterdet att de varit i kraft en tid.Man kan ha två utgångspunkter när det gällerskattekontroll. Antingen kan man lösa problemetgenom att skattelagstiftningen i blir såattraktiv att det inte blir intressant att placeratillgångar i utlandet. Det kan t.o.m. bli på det visetatt utlänningar väljer att placera kapital i Sverige.På det sättet ökar skatteintäkterna här i landet.Den andra metoden, som socialistiska partier oftastföredrar, innebär att man som utgångspunkt i alltskatteresonemang skall ha det fiskala intresset ochangripa problemen genom skattekontroll.På en gång vill jag framhålla att även jag tycker attfrågan om ett fungerande uppbörds- ochkontrollsystem är viktig. Erfarenheten visar dockatt det, hur olika regelverk än byggs upp, alltid ärnågon som i efterhand kommer på hur regelverkenkan kringgås. I detta speciella sammanhang finnsdet därför anledning att uppmärksamma den vägsom nu har slagit in på med sänktakapitalskatter och beslut om borttagande avförmögenhetsskatt. Jag hoppas att vi får majoritetför det här förslaget som kammaren skall fattabeslut om. Det innebär att blir intressant attinvestera i.En klok investerare undersöker nämligen vilkabeskattningsregler som gäller för kapital och finnerdå att har lägre skatt påt.ex. utdelning av aktier än de flesta andra . Även när det gäller räntor ligger påen relativt bra nivå. När det gällerreavinstbeskattning har dock en av dehögsta skattesatserna. Slutsatsen av detta tordesåledes vara att man inte behöver befaraskatteundandragande i stor omfattning.För dem som helt vill undgå beskattning av sinatillgångar, dvs. varken betala skatt i eller iutlandet, spelar de förändringar som vi nudiskuterar förmodligen mindre roll. Vissaremissinstanser framhåller t.o.m. att de föreslagnareglerna inte bör införas -- precis som LarsBäckström citerade tidigare --, eftersomskattskyldiga som avsiktligt utnyttjar utländskaplaceringar för skatteundandragande inte låter sigpåverkas av de föreslagna bestämmelserna. Det ärjust det! Om man ställer sig helt vid sidan av lagen,spelar det inte någon större roll hur lagen ärutformad.Inom ramen för de flesta dubbelbeskattningsavtalsom har med ett flertal länder -- Sverigetorde vara det land i världen som har flestdubbelbeskattningsavtal -- finns det vidskatteärenden bestämmelser om handräckningländerna emellan. Det är kombinationen avlikformig beskattning mellan olika länder och ettinternationellt samarbete mellan myndigheter somleder till ett fungerande skattesystem.Fru talman! I dessa avseenden gör jag sammabedömningar som majoriteten i betänkandet ochyrkar därför bifall till utskottets hemställan ochavslag på motionerna.Anf. 158 () replik:Fru talman! Jag tror att många människor blirledsna när de hör hur och CarlFredrik vill kämpa mot den ekonomiskabrottsligheten.För att inte de allra rikaste människorna, de somhar den största chansen att planera, skall planera,skall de olika staterna sänka skatterna. De skalltävla om att sänka skatterna så lågt att de allra mestförmögna behagar placera sina pengar i detförmånligaste landet.Sverige skall avveckla sin förmögenhetsskatt, så attde förmögnaste vill bo här. skall ha en lågkapitalskatt -- det gör detsamma vad det är för skattpå vanliga löntagares inkomster --, och vi skalllocka de allra mest förmögna att bo här. Vi skallinte heller begå integritetsbrottet att begärakontroll av de mest förmögnas kapitalinkomster.Jag blir bekymrad när ser sålättvindigt på behovet av kontroll av både kapitaloch förmögenhetsskatt. Jag noterar också att CarlFredrik över huvud taget inte berör varförman i denna proposition inte har beaktatförmögenhetsfrågorna. Jag noterar vidare att CarlFredrik , trots att departementschefen medgeratt propositionen är dålig, inte är beredd att gå medpå det halvår som vi borde vara ense om finns förbearbetning, detta oavsett hur vi tolkarkapitalliberaliseringsdirektivet från EG.Anf. 159 ()replik:Fru talman! Lika väl som görnoteringar om vad jag tycker, kan jag med intressekonstatera att i allt väsentligt troratt de flesta skattskyldiga som utgångspunkt har bör fiffla med inkomstbeskattningen.I vad gäller kapitalbeskattningen har jag inte sagtatt man nödvändigtvis skall sträva efter att den skallvara låg och hamna på noll i alla lägen. Det handlari stället om att få en kapitalbeskattning som ärnågorlunda lika i olika delar av . Vid småolikheter i skattesatserna, kommertransaktionskostnaderna för att föra kapital mellanländer sannolikt att göra det hela ointressant. Desparade medlen kommer att hamna i Sverige.Inger för upp ett slags motsättning, somatt de stora fifflarnas marknad öppnar sig. Jag villpåstå att de som i stort verkligen vill fiffla ställer sig,som jag tidigare sade, under alla omständigheterutanför lagen. Den här lagstiftningen gör detmöjligt för inlånare med mindre medel att på ettannat sätt välja banker.Det här problemet är ju inte unikt för , utanfinns exempelvis i länder som redan är med i EG.Problemet , som införde enlagstiftning liknande den som vi nu skall införa iSverige. Jag har hört mig för om det går att få ta delav erfarenheter gjorda i . Svaret jag fickvar inte så uttömmande, eftersom man hade korttid på sig. Av svaret från den danska riksdagenframgår emellertid bl.a. att man inte är av denuppfattningen att de här nya reglerna har ökatskatteundandragandet, med reservation för att dethar gått . Dessa regler finns och ärprövade i andra länder, utan att det uppenbarligenhar lett till de konsekvenser som . 160 () replik:Fru talman! säger att de somverkligen vill fiffla i stort är uppfinningsrika. Dehittar nya vägar och de söker sig fram i denlagstiftning som finns.Om har den insikten är jagutomordentligt förvånad över att Moderatasamlingspartiet med sådan kraft motarbetargeneralklausulen i skattelagstiftningen.Det är självfallet inte så, , att allamänniskor fifflar med skatten. De allra flestabetalar sin skatt. De betalar skatten noggrant ochvill betala den noggrant. Om vanliga medborgareemellertid upplever att det finns en massa kryphålför den som är ''smart'' och om en del människorbörja utnyttja kryphålen, då finns det risk för en illaful smitta som sprider sig. Vi har sett exempel, närlagens trovärdighet börjat luckras upp, på att densom vill vara hederlig känner att det inte tjänarnågonting till att han betalar sin skatt, när allaandra -- och de som lättast borde kunna betala --struntar i det.Det finns en överenskommelse mellanSocialdemokraterna och den borgerliga regeringenom förmögenhetsskatten. Därför är jagutomordentligt förvånad över att med något ord har nämnt den lapsus som finnsi propositionen.Anf. 161 ()replik:Fru talman! Jag vill göra klart att jag inte diskuterarkryphål i lagstiftningen. Jag talar om att det finnsindivider som ställer sig helt utanför lagstiftningen.De har möjligheter i alla lägen, vilket vi på mångasätt skall försöka bekämpa. Jag nämnde i mittanförande att det finns dubbelbeskattningsavtalsom innehåller handräckningsklausuler, som kankomma till användning när olika länderstaxeringsmyndigheter skall samarbeta för attkomma till rätta med problemen.Det kan också framhållas att sedan flera årtillbaka har tagit initiativ till enEuroparådskonvention om ömsesidighandräckning i skatteärenden mellan främmandestater. Den har inte skrivits på av tillräckligt mångastater för att kunna träda i kraft, men det är genomett ökat internationellt samarbete som vi kan lösaproblemen.Inom EG diskuteras åtgärder för attkomma till rätta med dessa problem, och omSverige finns med ökar naturligtvis våramöjligheter att inifrån påverka lagstiftningen så attden blir effektiv när det gäller kampen mot denekonomiska brottsligheten. Därvidlag finns ingenmotsättning -- även om gärna villlåta påskina det -- och vi har nog båda ambitionenatt detta skall lösa sig.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 162 ():Fru talman! gjorde en bra sak,och det var att försöka bestämma ett slagsgemensam kunskapsgrund, som vi kan diskuterakring. Det är positivt.Carl konstaterade att vi inte har enpåfallande högre beskattning av räntor i äni EG. Vi har inte en påfallande högre beskattningav aktievinster än EG. Däremot har vi en högrebeskattning av reavinster. Det är likheter och deskillnader som finns.Vilken är då skillnaden? Jo, det är att vi i Sverigenyligen har infört, genom proposition 1990/91:5, enpreliminär källskatt på ränteinkomster. Däri skiljervi oss från många länder som ingår i den europeiskagemenskapen. I och med att vi nu får möjlighet attsätta in pengar på konton där det finns enpreliminär källskatt och på konton där det inte finnsnågon källskatt, och källskatten är i Sverigeoch i ett annat land, innebär detta en väsentligfördel för den skattskyldige och en väsentlignackdel för den som skall få skatten. Det är det somskapar problem. Denna olikhet kan utnyttjas fulltut, när alla förbud slopas i fråga om var man fårsätta in pengar.Redan tidigare fanns det en möjlighet att sätta inpengar i en utländsk bank. Man fick sätta in upp till 50 000kr., och det är ett hyfsat belopp att spara. Men detär belopp därutöver som man nu får full frihet attsätta in på utländska banker, dvs. påtagliga belopp.De som skall placera de pengarna får denna frihet.Om vi nu bortser från de här argumenten, somModeraterna kanske tycker är bara trist gammalvänsterretorik -- det har de rätt att tycka om devill -- kan vi se detta ur en annan aspekt. Manbrukar prata om diskriminering mellan länder. EGvill inte att utländska företag skall diskrimineras.Med den här lagen diskriminerar regeringensvenska banker. Det är en positiv diskriminering avutländska banker, när det svenska banksystemetstår och gungar. Borde inte detta få er att fundera ialla fall? Det är kanske ett språk som ni är meravana vid att hantera och förstå.Det är denna skillnad som är så allvarlig. Det är såtydligt att lagen borde omarbetas.Carl sade att han hade försöktförbättra propositionen genom att kontakta ,som dock hade ont om tid. Propositioner skall intebehöva bearbetas genom regeringssidan i riksdagenav . Det är sådant somdepartementen är till för. Det är därför vi avlönardepartementstjänstemän; de skall kunna lösasådana här frågor -- som inte skall behöva hanterasi kammardebatter. Det är en pinsam kritik motregeringskanslierna som härredovisar.Anf. 163 ():Fru talman! tycker att det ärpinsamt att kontakta den förnämligautredningstjänsten för att få reda på hur liknandelagstiftning fungerar i andra länder. Detargumentet köper jag inte. Jag försökte bararedogöra för hur det går till i , eftersomderas förslag i många stycken stämmer överens meddet vi har här.Källskatten har diskuterats inom EG, och det harfunnits förslag om att genomföra motsvarandebestämmelser som vi har i . Förslaget harfallit, men vad jag kan förstå driver framför alltTyskland på för att det skall kunna genomföras.Det är naturligtvis genom en samordnad insatsmellan de europeiska länderna som vi kan kommatill rätta med problemen.Vi skall inte underskatta de transaktionskostnadersom trots allt föreligger, om man skall flyttaeventuellt kapital mellan olika länder. Detransaktionskostnaderna måste vägas in i bilden närdet gäller att diskutera värdet av en eventuellt lägreskatt i ett annat land.Inger har inte fler inlägg i den härdebatten, men det jag nu tar upp gäller i lika höggrad . Vilka alternativ finns det?Man har tidigare citerat remissinstanser, och jagskall citera ur propositionen under punkten Ettupphävande av betalningslagen:''Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks ellerlämnas utan erinran av samtliga remissinstanser. ''Samtliga remissinstanser har alltså uttalat sig för ettslopande av betalningslagen. Oenigheten gällersjälva skattekontrollen. har interedovisat något alternativ. Han kanske tycker att vihar en så bra regering att den borde göra det, menhan kunde åtminstone indikera på något sätt ivilken riktning förslaget skall gå: mervalutareglering, mer skattekontroll eller enlikvärdig beskattning -- dvs. den väg som jagtidigare har redovisat -- som gör det ointressant attägna sig åt arbitrageaffärer för att tillgodogöra sigvissa vinster.Anf. 164 ():Fru talman! tar upp en väsentlighuvudfråga, och jag skall besvara den. Först skalljag ta upp sidospåret till , eftersom redanLagrådet gjorde det. Lagrådsremisser är till för attregeringen skall kunna ta intryck av dem.Regeringen borde ha utfört det arbete som CarlFredrik så förtjänstfullt gav sig på. Det var detjag kritiserade -- inte utredningstjänst.Vad bör man göra konkret? Ja, rent konkret börman avslå denna proposition. Därmed har vistoppat möjligheten att utnyttja arbitragevinster.I fråga om kostnaden för transaktionen tror jag --men jag är litet osäker -- att svenska staten 1992 fickin 10 miljarder i preliminär källskatt på räntor. Detär ett ganska stort belopp.Men hur är då kostnaden? Ja, kostnaden är intespeciellt stor. är telefonens lågprisland, ochdet är inte dyrt att ringa till eller tillLuxemburg. Det är inte komplicerat. Det blir ingastora transaktionskostnader.Vad vi bör göra när friheten att placera pengarökar -- vilket jag tror att vi inte kommer att kunnaundvika -- är att gå den vägen där vi kan utvecklavåra dubbelbeskattningsavtal, så att dessa ländermedger en ovillkorlig skyldighet för dessa bankeratt lämna uppgift till svenska staten om dekontoinnehavare som är skattskyldiga i Sverige.Det är den principiella inriktningen som man börha i dubbelbeskattningsavtal och i avtal med EG,som grupp eller enskilda länder.Vi har också förnämliga dubbelbeskattningsavtal,men vi bör inte gå in på den vägen där vi säger, attvi får se hur det går och pröva efter hand. I varjefall bör vi inte göra det på blotta misstanken att vitror att det kanske inte står i överensstämmelsemed . Låt EG först protestera mot våraregler, innan vi lägger oss platt. Det är mininfallsvinkel.Anf. 165 ():Fru talman! Jag gläder mig naturligtvis åt att LarsBäckström har tagit intryck av mitthuvudanförande, och att han lyssnade när jag sadeatt dubbelbeskattningsavtal, och handräckning somstadgas i dessa avtal, är ett viktigt instrument för attkomma till rätta med skatteundandragande.Jag får nästan en känsla av att man från vänsternssida -- när skatter och ekonomisk brottslighetdiskuteras -- vill måla upp en bild av attModeraterna favoriserar den typen avtransaktioner. Så är naturligtvis inte fallet. Jag villbestämt dementera att det är så. Jag konstaterar istället att vi har en likartad syn när det gäller viktenav en fungerande och rättvis skattekontroll. Dettycker jag i och för sig är värdefullt.Däremot delar jag den uppfattning som regeringenhar redovisat i propositionen, och somutskottsmajoriteten har fört fram, om att den härbetalningslagen skall slopas, i det skick som den förnärvarande föreligger, och att nyakontrollbestämmelser skall införas som bättrestämmer överens med bl.a.kapitalliberaliseringsdirektivet och andrabanksamordningsdirektiv. Det är trevliga ord attuttala.