prot · GG0915 · 1992-11-03 00:00:00 — Jag vill därför inte nu föregripautredningarnas resultat och föreslå någragenomgripande förändringar för SPAR:s del innanutredningsarbetet är slutfört.Huvudman för är en särskildnämnd i vilken ingår företrädare för partierna iriksdagen. har till regeringeninkommit med framställningar om vissaförändringar beträffande förslag innebär bl.a. vissabegränsningar av vilka uppgifter som skall fålämnas ut från . Nämnden harmotiverat sitt förslag med att begränsningarna ärönskvärda för att öka skyddet för den enskildesintegritet. Även jag anser att det finns starka skälsom talar i denna riktning.Framställningen bereds inomJustitiedepartementet. Jag avser att om det behövsinhämta Datainspektionens yttrande över förslag och därefter ta slutlig ställning tillde ändringar i SPAR-förordningen (1981:4) somkan anses erforderliga i anledning av framställning.Anf. 24 ():Herr talman! Jag ställde en relativt kort fråga tillstatsrådet, och jag har fått ett relativt kort svar. Jagtackar för svaret.Det finns två utgångspunkter för min fråga. Detgäller dels vilka överväganden som görs inomregeringskansliet rent allmänt i denna fråga, dels deöverväganden som man kan tänkas behöva göramed anledning av och en eventuellframtida anslutning till EG. Jag har fått ett svar somi princip innebär att statsrådet hänvisar till de tvåutredningar som arbetar med dessa frågor.Det talas i svaret om vissa begränsningar. Jag skullevilja att statsrådet preciserade vilka begränsningardet rör sig om och när det är tänkt att de skall trädai kraft.c1 > Anf. 25 Statsrådet (-):c0 > Herr talman! Upplysningsvis kan jag säga attSPAR-nämndens förslag bl.a. innebär att barauppgifter om namn, adress, personnummer ochfolkbokföringsort skall kunna lämnas ut vid utdragur SPAR-registret.Anf. 26 ():Herr talman! När skulle i så fall den förändringenkomma till stånd?c1 > Anf. 27 Statsrådet (-):c0 > Herr talman! har i framställningenyrkat att ändringen skall komma till stånd per den 1januari. Jag har, som jag sade, ännu inte tagit slutligställning till nämndens förslag.Anf. 28 ():Herr talman! Då vill jag fråga om EES-avtaletkommer att få någon betydelse för skall ju förhoppningsvis träda i kraftredan den 1 januari. Finns det i det avtaletnågonting som påverkar denna typ av register, ellerär det bara en EG-anslutning och de EG-direktivsom finns på detta område som kan påverkaregistrets användning?c1 > Anf. 29 Statsrådet (-):c0 > Herr talman! Såvitt jag vet finns inget i EES-avtaletsom påverkar registrets användning. Däremotinnebär det nya förslaget till EG-direktiv omintegritetsskydd på dataområdet att användningenpåverkas. vill jag framhålla att direktivet,trots vissa tidningsuppgifter, fortfarande bara är ettförslag.Anf. 30 ():Herr talman! Jag drar av vårt replikskifte slutsatsenatt det inte är aktuellt med någraförändringar av högre dignitet av SPAR-registretsanvändning, varken under detta år eller under1993. Är det riktigt?c1 > Anf. 31 Statsrådet (-):c0 > Herr talman! De förändringar det kan bli fråga omär ändringar i enlighet med SPAR-nämndensförslag. Några ytterligare ändringar har jag inteavsett att genomföra.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1992/93:47 omrabiesförekomsten i FinlandAnf. 32 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att ta initiativ till att icke längreklassificerar som ett rabiessmittat land,med tanke på att inga nya fall av rabies i Finlandkunnat konstateras under de senaste åren.Frågor om smittskydd vid införsel av levande djuroch vissa andra varor regleras genom veterinärainförselkungörelsen. Syftet med författningen är''att förebygga att djursjukdomar som ärsmittsamma eller kan nedärvas, kommer in i landetoch får ytterligare spridning här, genom införsel avdjur och vissa andra varor''. I kungörelsen sägsvidare att får, för att syftetmed kungörelsen skall uppnås, ställa krav påtillstånd vid införsel av bl.a. levande djur och atttillstånden får förenas med villkor.Det ankommer således på attavgöra vilka villkor som är nödvändiga vid införselav levande djur.Enligt vad jag har erfarit från ärkarantänsförvaring ett av verketsvillkor för att man skall få föra in hund eller kattfrån länder där rabies förekommer eller från ländersom vaccinerar mot rabies eller tillåter införsel avvaccinerade hundar och katter utankarantänsförvaring. tillåter införsel avvaccinerade hundar och katter utan karantän,varför finska hundar och katter inte får föras frånFinland till utan karantänsförvaring.Samma grundläggande synsätt har övriga ländersom är fria från rabies, dvs. , ,, och samt följer, med hjälp av Statensveterinärmedicinska anstalt, noga deninternationella utvecklingen inom forskningen ochden behandling rabiesfrågan får i andra länder ochinom internationella organisationer. Jag förutsätteratt vidtar de åtgärder som nyforskning och förändrad syn på rabies leder till medbeaktande av de målsättningar som anges i denveterinära införselkungörelsen. Jag avser förnärvarande inte att ta initiativ till någon annanhantering av frågan.Anf. 33 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret. Jag beklagar att statsrådet inte är beredd attta några som helst initiativ i denna fråga. Statsrådethade i alla fall kunnat bemöda sig om att efterhöraom har för avsikt att inom dennärmaste tiden pröva huruvida dessa bestämmelserskall behållas. Det har han tyvärr inte gjort.Jag är rädd för att kan ha glömtdenna fråga. Den ligger kanske i någon byrålåda.Det har ju inte inträffat några som helst fall desenaste fyra åren. är det att man prövarhuruvida bestämmelsen skall behållas eller inte.Anf. 34 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag är ganska övertygad om attJordbruksverket följer denna debatt. Den har varitaktuell i kammaren under detsenaste året. Jag har stor förståelse för desynpunkter som har framförts av flera avkammarens ledamöter. Men denna sjukdom ärmycket allvarlig. Om den inte stoppas leder den tilldöden, en plågsam död för både människor ochdjur som drabbas. Därför måste vi vara försiktiga.Vi har haft rabiesfritt i under mycket långtid -- . har inte varit fritt frånrabies . har också enlång landgräns mot områden där rabiesförekommer.Ett annat problem är vaccineringen. Den skyddarvisserligen effektivt, men det är inte alltid som devaccinerade djuren bildar antikroppar. Därmedkan de utsättas för smitta. Det är möjligt att manmed forskningens hjälp kommer fram till säkraretestmetoder för att konstatera om ett vaccin hargett tillfredsställande skydd. Vi vet inte närdenna metod kan vara tillräckligt utprövad.Förhoppningen är att vi skall kunna få rapporter såatt vi kan kontrollera och därmed liberaliseradenna hantering.Anf. 35 ():Herr talman! Jag är väl medveten om att rabies ären ytterst farlig sjukdom. Men de fall somkonstaterades i förekom i södra , pågränsen till . Det har gått mer än fyraår sedan dess.Jag tror inte att statsrådet kan tro att man meddessa bestämmelser kan förhindra en spridning avrabies till . I norr är det en älv som skiljerländerna åt.Merparten av året är den älven igenfrusen. Detfinns inga problem för vilda djur att ta sig övergränsen.Det kan ju tyckas att detta är ett litet problem, menfaktum är att det är ett mycket stort problem förmånga människor som t.ex. arbetar i gruvorna. Detär många som är inflyttade från . De harkontakter med sin tidigare hembygd och har kanskeen fritidsstuga där. De är kanske hundägare, liksommånga är där uppe. Det är ett mycket stort problematt ta över hunden, nästan en omöjlighet. Det är ettallmänt önskemål att detta nu ses över ochavvecklas.Anf. 36 Jordbruksminister ():Herr talman! Det har ju visat sig att smittrisken denhär vägen inte ens var särskilt stor under den periodnär det förekom fler fall av rabies i . Jag kaninte förklara det. Det är möjligt att känner till de lokala förhållandena, men detär uppenbarligen så att de vilda djuren inte rör sigsärkilt mycket över gränsen. Smitta har i varje fallinte överförts under den mycket långa period somSverige har varit fritt från rabies.Jag tror att det vore förhastat att ta ställning till attändra bestämmelserna innan vi har klara tecken påhur vi kan gå vidare. Det hindrar inte att jag ärmycket positiv till att vi skall försöka få framresultat . Jag hoppasnaturligtvis att detta hinder i umgänget med våragrannländer skall kunna undanröjas. Jag ser dockinte någon möjlighet att gå före denvetenskapliga forskningen på området.Anf. 37 ():Herr talman! Låt mig då vädja till statsrådet att hantar med sig den här frågan nästa gång han träffarrepresentanter för och påminnerdem om att denna fråga är mycket aktuell just nudär uppe. Jag skulle vara tacksam om han ville göradet.Anf. 38 Jordbruksminister ():Herr talman! Det skall jag lova.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1992/93:50 om jämställdheteni arbetslivetAnf. 39 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig vilkainitiativ jag avser att ta för att ge jämställdheten iarbetslivet ökad uppmärksamhet. Frågan ställs motbakgrund av formuleringen i regeringsförklaringenom att jämställdhet i arbetslivet är ett centralt målsom kräver ökad uppmärksamhet närarbetslösheten växer. Svaret på frågan harutarbetats tillsammans medarbetsmarknadsministern.Jämställdhet i arbetslivet är en viktig fråga attdriva, oavsett konjunkturläge. Vi måste ständigtarbeta för att förbättra kvinnors villkor i arbetslivetoch för att underlätta för både kvinnor och män attkombinera förvärvsarbete med föräldraskap. Dennya jämställdhetslagen är ett viktigt instrument idetta arbete, med de krav den ställer påjämställdhetsplaner och andra viktiga åtgärder.Här har inte minst arbetsmarknadens parter ettstort ansvar.Låt mig helt kort redogöra för några insatser somhar hög aktualitet inom regeringen:- Utredningen om löneskillnader mellan män ochkvinnor lägger fram sitt betänkande vid årsskiftet.-SCB presenterade på regeringens uppdrag i en studie om hur kvinnor och män fördelarsin tid mellan betalt och obetalt arbete.-En arbetsgrupp om papporna, barnen ocharbetslivet tillsattes inom mitt departement för ettpar veckor sedan.-Förslag om utvidgad lagreglering avbarnomsorgsområdet bereds vidare, bl.a. medKommunförbundet.-En SCB-studie om chefer har visat att detfinns ett rekryteringsunderlag av kompetentakvinnor i gruppen närmast under cheferna och attdet går att vara chef på deltid. SCB kommer att fåfortsatt uppdrag att också studera eventuellalöneskillnader mellan de kvinnliga och manligacheferna.-NUTEK kommer att på regeringensuppdrag lägga fram ett program för att främjakvinnors företagande i det regionalpolitiskastödområdet.-Socialdepartementet kommer attpublicera en rapport om hinder och förutsättningarför alternativa verksamhetsformer inom vård ochomsorg.-Kvinnors arbetsmiljö och kvinnors hälsauppmärksammas genom såväl forskning somutvecklingsarbete; exempelvis harArbetarskyddsstyrelsen nu kvinnors arbetsmiljösom prioriterat område.-Jag har inbjudit arbetsmarknadens parteratt söka projektmedel för att förebygga sexuellatrakasserier på arbetsplatserna. 2 miljoner kronorhar avsatts för detta ändamål.-Invandrarkvinnornas levnads- ocharbetsförhållanden har beskrivits i enrapport från , och denkommer att ligga till grund för fortsatt arbete.-Ungdomsministern förbereder ett initiativ omungdomars levnadsvillkor och framtidsutsikter, därde unga kvinnornas situation på arbetsmarknadensärskilt kommer att belysas.-Arbetsmarknadsdepartementet har initierat enforskarrapport om kvinnor på arbetsmarknadensom kommer att publiceras i höst.-Regeringen planerar även en hel del aktivitetersom rör kvinnorna och EG. Bl.a. avser vi attinbjuda representanter från ,EG-parlamentet samt några medlemsländer till enstörre konferens under försommaren 1993.Låt mig utöver detta konstatera att har mändrabbats hårdare än kvinnor av den växandearbetslösheten. Den senaste månaden, september,har emellertid siffrorna sjunkit kraftigt för män,men bara något för kvinnor. Skillnaden mellankvinnor och män minskar således.Nyligen har den proposition som blev resultatet avuppgörelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna presenterats. Där föreslås attytterligare skall anslås tillarbetsmarknadspolitiken. De nya medlen skallfördelas och redovisas enligt gängse principer somkommer både kvinnor och män till del. Särskiltmarkeras dock att kvinnornasarbetsmarknadssituation skall uppmärksammas ifördelningen av beredskapsarbeten och medel förotraditionella insatser.Jag kommer själv att inom den närmaste tidendiskutera dessa frågor vidare med AMSgeneraldirektör . 40 ():Herr talman! Jag tackar ministern för svaret somvar mycket omfattande. Jag tycker att det gavmånga bra exempel på saker som är på gång ochsom jag absolut inte har något emot. Jag instämmerdessutom i konstaterande attjämställdheten är en viktig fråga att driva oavsettkonjunkturläge.Det intressanta är dock det som saknas i svaret. Jagsaknar en del. Min fråga har sin grund iregeringsförklaringen och dess stolta förkunnelsersett i förhållande till verklighetens kanske tristareförhållanden. Tyvärr finns det egentligen ingentingi svaret som visar att den här regeringen tar sinaegna ord på allvar och tar de konsekvenser detskulle medföra i handling.Grunden för den höga förvärvsfrekvensen blandkvinnor i det här landet är att man har ett arbete.Tyvärr kan vi nu se att kvinnornas förutsättningarför att förvärvsarbeta kraftigt försämras.Orsakerna är flera. På grund av den korta tidenskall jag bara nämna några.Det gäller först och främst nedskärningarna inomden offentliga sektorn. De kommer i sig attinnebära försämrade möjligheter för kvinnorna attförvärvsarbeta därför att många kvinnor arbetarinom den gemensamma sektorn, men också därföratt den gemensamma sektorn gör det möjligt förkvinnor att förvärvsarbeta.Vi socialdemokrater tycker inte att det är en särskiltbra idé att göra dessa nedskärningar inom dengemensamma sektorn. De kvinnor som blir utanarbete kommer att ställas i arbetslöshetskön. Iverkligheten blir den besparing på 7,5 miljarderkronor som regeringen tror att den skall göra inte såstor. Besparingen blir inte alls i den omfattningen.Förutom att kvinnorna får en ökad arbetslöshetförsämras dessutom möjligheterna attförvärvsarbeta. När barnomsorgen ochäldreomsorgen försvinner eller skärs ner måstenågon ta konsekvenserna av det. Det blirkvinnorna i detta fall.Anf. 41 Kulturminister ():Herr talman! frågade hur vi skulleuppmärksamma jämställdheten i arbetslivet. Jagmedger att det var ett långt svar. Det handlarmycket om att ta fram kunskap om hur det ser utsom underlag för aktioner, bl.a. bland kvinnorna,men också när det gäller arbetsmarknadens parter.Det är riktigt att den svåra ekonomiska situationsom vi har innebär påfrestningar för både män ochkvinnor. Som jag sade i svaret är det i förstahand männen som har drabbats av arbetslöshet.Skillnaden mellan män och kvinnor kommer dockatt minska framöver.Saneringen av den svenska ekonomin har till syfteatt säkerställa välfärd för oss alla, inkl. att vi skallkunna säkra jobben även för kvinnor.Socialdemokraterna och regeringen hartillsammans lagt fram mycket omfattandebesparingsprogram när det gäller den offentligasektorn. Vi har varit överens om behovet av detta.Jag förstår och inser att det innebär påfrestningardels politiskt för de partier som är inblandade iöverenskommelsen, dels för oss alla såsommedborgare. Men det är en nödvändig process föratt vi skall kunna säkerställa välfärden. I denprocessen ingår, som säger, att manskall kunna säkerställa att alla människor har ettarbete och kan försörja sig.Anf. 42 ():Herr talman! Precis som ministern säger harkvinnorna en lägre arbetslöshet än männen.Samtidigt kan vi förvänta oss att kvinnornakommer i kapp. Anledningen är faktiskt dekommande nedskärningarna inom den offentligasektorn.Regeringen planerar att dra in 7,5 miljarder. Vi ärinte riktigt överens om hur det här skall gå till. ViSocialdemokrater har i krisuppgörelsen inte gåttmed på dessa nedskärningar. Vi har fortfarandeuppfattningen att det i nuvarande läge, med denrådande arbetslösheten, inte är vettigt att göradessa nedskärningar. Arbetslösheten skulle då ökabland kvinnorna. Man får betala utarbetslöshetsunderstöd, vilket i sin tur innebär attstaten återigen får bära kostnaderna. Det blir enrundgång av pengar, som inte kan vara vettig.Anf. 43 Kulturminister ():Herr talman! Som jag sade har regeringenoch Socialdemokraterna varit överens om behovetav kraftfulla åtgärder för att sanera svenskekonomi. Om jag är rätt underrättad har frågan omindragning till kommunerna inte varit uppe tilldiskussion under de förhandlingar som föregickden proposition som presenterades i kammaren iförra veckan.Det här innebär påfrestningar på oss alla, men jagutgår ifrån att vi i grunden är överens om behovetav effektivisering, även när det gäller den offentligasektorn, för att vi skall kunna räddavälfärden och jobben åt kvinnorna i Sverige.Anf. 44 ():Herr talman! Till skillnad från ärjag av uppfattningen att den här frågan inte harvarit uppe i diskussionerna. Vi har olikauppfattningar när det gäller neddragningen i denoffentliga sektorn, och de kvarstår även efter det attkrisuppgörelsen har diskuterats klart.Jag vidhåller att det inte är särskilt klokt att görasådana här neddragningar i den offentliga sektorn iden situation vi nu befinner oss i. Arbetslösheten ärså pass hög, och det enda resultat en sådanneddragning skulle få är att arbetslösheten blandkvinnor ökar. Vi kan vara överens omkrisuppgörelsen i sig och konsekvenserna av den,men vi är inte överens om utlägget avbesparingarna. Det diskuteras fortfarande när vi ärinne på vad vi egentligen kom överens om.Vi anser att det utlägg som regeringen föreslår ikrispropositionen allvarligt ökar arbetslösheten.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1992/93:54 om tiden förhandläggning av vissa asylärendenAnf. 45 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig hur långden förväntade handläggningstiden för enbarnfamilj är . I sin fråga utgår från att regeringen upphävttreterminersregeln på grund av att man räknar medavsevärt längre handläggningstider för ett stortantal barnfamiljer.Den svenska flyktingpolitiken är underomvandling. Regeringens utgångspunkt är attskyddsbehovet skall sättas i fokus när beslut fattasom en person skall få stanna i landet. Därförupphävde regeringen dets.k. 13-decemberbeslutet och avskaffade därvidvissa vistelsetidsregler. I stället infördes den s.k.treterminersregeln i utlänningsförordningen, somtidigare tillämpats i praxis. Tanken med regeln varatt barns skolgång särskilt skulle beaktas vidprövningen av uppehållstillstånd. Bestämmelsenskall ses mot bakgrund av de långa väntetider somgällt i asylärenden, och är en undantagsregel somtillkom som en särlösning i avvaktan på att denstora ärendebalansen skulle nedbringas.Det är omöjligt att exakt ange en förväntadhandläggningstid för en barnfamilj. Den kanvariera mycket t.ex. beroende på från vilket landfamiljen kommer. Jag kan emellertid konstatera attsituationen är den, tvärtemot vad Maj-LisLööw utgår ifrån, att väntetiderna för enasylsökande familj normalt är sådana atttreterminersregeln inte blir tillämplig. Regeln fyllerdärför i detta avseende inte längre någon funktion.I den stora grupp asylsökande från det fornaJugoslavien finns det dock åtskilliga familjer som såsmåningom skulle kunna bli föremål för entillämpning av treterminersregeln. Att beslut idessa fall inte har fattats beror emellertid inte på enlångsam administration utan på att läget i det fornaJugoslavien har medfört att verkställighet hittillsinte kunnat ske i någon större omfattning.Att treterminersregeln upphör att gälla hindrar ioch för sig inte att det kan komma att finnas enstakafamiljer som på grund av lång vistelsetid och faktiskanknytning i det individuella fallet kan få tillståndatt stanna i . En sådan bedömning kan görasinom ramen för utlänningslagens regler.Tidsfaktorn bör därvid inte tillmätas någon särskildvikt utan bör ses som en av de faktorer som vid enallsidig prövning kan resultera i att en familj fåruppehållstillstånd i . Tidsrelateradeschablonregler skall således inte utgörahuvudprinciper vid prövningen av om tillstånd skallmeddelas.Anf. 46 ():Herr talman! Jag tackar invandrarministern försvaret.Även om det egentligen inte tillhör frågan, vill jagändock kommentera vad säger omatt man upphävde det s.k. decemberbeslutet för attdärigenom sätta skyddsbehovet i fokus. Var detnågonting som fokuserade skyddsbehovet så vardet faktiskt decemberbeslutet. Jag kan bara noteraatt två generaldirektörer drar precis sammaslutsats, när de tycker att man återigen skallfokusera skyddsbehovet genom att i första handtillämpa . Det varemellertid inte detta vi skulle diskutera i dag.Frågan gäller i stället barnen och de humanitäraskälen för att barn får stanna i efter långvistelsetid. har i riksdagensagt att tillämpningen av treterminersregeln på allabarnfamiljer från det kommer attfå till följd att denna undantagsregel får karaktärenav huvudregel samt att regeringen mot bakgrund avdetta har beslutat att låta treterminersregeln iutlänningsförordningen utgå. Jag kan inte förståannat än att detta kommer att innebära långaväntetider för en stor grupp asylsökande.I svaret antyds att jag skulle ha haft felutgångspunkt. Det är dock bra om väntetiderna förbarnfamiljer i alla andra ärenden är så korta attregeln inte behöver tillämpas. I så fall är det docksvårt att förstå varför det skall vara så bråttom medatt ta bort den.Jag skulle vara glad om vi fick tillbaka den ordningsom gällde , nämligen att vikunde garantera barnfamiljer besked inom ett år.Det gällde inte bara familjer med barn i skolåldern.Är det, , skillnad på barn och barn?Är det just de jugoslaviska barnens vistelsetid sominte skall ha någon betydelse, eftersom man tar borttreterminersregeln?Anf. 47 Kulturminister ():Herr talman! Jag sade i svaret att vi vill fokuseraskyddsbehovet. Det är inte bara en formulering. Vitycker förstås också att det är viktigt.I de två generaldirektörernas brev till regeringensägs att många som saknar skyddsbehov får stanna.Det är helt rätt. Vad beror det på? Jo, det beror påatt det har funnits vistelsetidsregler, dvs. om de harfått vänta har de fått stanna utan egentligprövning av skyddsbehovet.Av de ca 18 000 personer som fick tillstånd attstanna i fick 11 000 stanna avhumanitära skäl. Huvudparten av dem fick stannapå grund av att de hade väntat länge.Nu används detta faktum till att föreslå att en delav utlänningslagens skyddsregler skall suspenderas,dvs. begreppet de facto-flykting. Sådana tillståndges i ganska marginell omfattning. I själva verket ärdet vistelsetidsreglerna som har gjort att folk harfått stanna fast de inte har skyddsbehov. har dennuvarande regeringen tagit fasta på skyddsbehovetoch därmed avskaffat vistelsetidsreglerna. Det äralltså skyddsbehovet som kommer att utgöragrunden för beslut.Maj-Lis Lööw frågade om regeringen gör skillnadpå barn och barn. Det gör vi natruligtvis inte. Dessaregler gäller alla asylsökande oberoende av vilketland, område eller krishärd de kommer från.Anf. 48 ():Herr talman! Det finns ingen som ifrågasätter attdet skall ske en fokusering på skyddsbehovet ochatt det är viktigast. Jag menar att det s.k.decemberbeslutet i hög grad gällde dennafokusering. Det var inte minst för att ge signaler uti världen att skyddsbehovet prioriterades.Men kommer inte ifrån det faktumatt det kommer ändå att bli långa väntetider dåanhopningen av ärenden blir så stor. Hur ambitiösman än är att fokusera på skyddsbehovet kommerändå humanitära skäl att uppstå på grund av långvistelsetid.Just långa vistelsetider för barn i harbetraktats som ett mycket starkt humanitärt skäl.Det har varit oomtvistat här i kammaren.Tumregeln om treterminersregeln togs in iutlänningsförordningen av själv förmindre än . Jag har svårt att förståvarför detta inte har fått gälla även för jugoslaviskabarn.Anf. 49 Kulturminister ():Herr talman! Regeln gäller för alla.