prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Grundprincipen är den gällande,nämligen att man får bifall till sin ansökan på villkoratt man gör betydande ansträngningar för att bli avmed sitt tidigare medborgarskap. Det gällernaturligtvis lika för alla.Anf. 145 ():Herr talman! Nej, kulturministern, det gäller intelika för alla. har jag själv varitinblandad i många av de här ansökningarna, ochdet har inte varit så. Kroater från har,utan att ha blivit befriade från det jugoslaviskamedborgarskapet, fått tillstånd att bli svenskamedborgare. Det är i detta som jag menar attorättvisan ligger, nämligen en annan hantering baraför att det handlar om en kroat från Bosnien.Vi vet ju vilken blandning av folkgrupper det är,och orsaken till många av problemen i det fornaJugoslavien är ju ofta att människor bor i olikadelar och det bildas etniska minoriteter, osv.Nu gäller alltså frågan kroater från Bosnien. Falletmed mannen som jag har talat om här använder jagprincipiellt. Jag är inte ute efter det enskilda fallet,utan principen.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1991/92:844 om kvinnornassituation på arbetsmarknadenAnf. 146 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att på kort ellerlång sikt förbättra kvinnornas situation påarbetsmarknaden.Arbetet inom regeringen är så fördelat attarbetsmarknadsministern skall svara på dennafråga. Han har dock ingen möjlighet att göra dettaföre sommaruppehåll. Somsamordningsminister för jämställdhetsfrågornasvarar jag därför i hans ställe.Regeringens ekonomiska politik utgör en samladstrategi i syfte att åstadkomma god tillväxt, låginflation, dynamisk arbetsmarknad och lönsammaföretag. Detta är på lång sikt nödvändigaförutsättningar för att förbättra situationen påarbetsmarknaden för såväl kvinnor som män.I både budget- och kompletteringspropositionenföreslås en rad åtgärder för att motverka en ökningav arbetslösheten. Till dem hör ungdomspraktiken,förändringar i starta-eget-bidraget och storasatsningar på utbildning, vilka sammantagetkommer att förbättra även kvinnornas möjligheterpå arbetsmarknaden.För egen del kommer jag att följa utvecklingen urjämställdhetsperspektiv och göra allt vad jag kanför att se till att regeringens förslag också ifortsättningen stärker både kvinnors och mänssituation på arbetsmarknaden.Anf. 147 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Jag är mycket glad över att kulturministerntog möjligheten att ändå ge mig ett svar trots att denansvarige inte hade möjlighetdärtill.Något som jag känner oerhört stor oro för är detsom i regeringens budget- ochkompletteringspropositioner beskrivs som denframtida arbetslöshetutvecklingen. Man säger idessa propositioner att vi , även medde åtgärder som regeringen kommer att vidta,kommer att få en arbetslöshet på . Hitintillsdomineras arbetslösheten av män med hänsyn tillde kraftiga neddragningarna på hemmamarknadenavseende byggsektorn m.m.Det som emellertid föreslås när det gäller denkommunala ekonomin gör att vi i förlängningenkan se en allt ökande andel kvinnor som riskerar attbli arbetslösa. Jag skulle vilja fråga statsrådet omdet finns skäl att göra en alldeles speciell analys avjust kvinnornas situation på arbetsmarknaden medhänsyn till den utveckling som vi ser alldeles runthörnet. Jag menar då och nästa vinter.Anf. 148 Kulturminister ():Herr talman! Min inställning till de här frågorna äratt varje regering har ett speciellt ansvar för attbevaka olika arbetslösa guppers situation. Det kangälla ungdomar som har svårt med att komma ut påarbetsmarknaden, arbetshandikappade ochinvandrare och, inte minst, invandrarkvinnorna.Det gäller alltså både kvinnor och män, varför jaginte kan svara ja på fråga. Det skulleinnebära att särskild granskning, undersökning ochbevakning skulle ske av enbart kvinnorsarbetsmarknad. Det gäller naturligtvis att se till attingen grupp drabbas mer än någon annan.Precis som säger är det glädjande attarbetslösheten inte, som ofta har varit fallettidigare, i första hand nu har drabbat kvinnorna. Iett mer långsiktigt perspektiv ser vi också attandelen kvinnor som har gåttut på arbetsmarknaden kraftigt har ökat.Det finns all anledning att också bevaka kvinnorssituation, och jag gör samma bedömning somIngela att situationen, även om den jämförtmed andra gruppers är hygglig , i framtidenkan komma att förändras.Vi har då olika uppdrag givna för olika grupper.Invandrarverket har att se över t.ex.invandrarkvinnans situation. Regeringen har ävenföreslagit flera åtgärder när det gäller t.ex.kontorsyrken och tjänstemannayrken, som attkontinuerligt satsa för att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden. Arbetsmarknadsdepartementethar också förstärkt sina resurser för att kunnastudera regionalpolitiska frågor när det gäller bl.a.landsbygden och sysselsättningen för kvinnor pålandsbygden. Det finns alltså en rad projekt somgäller arbetsmarknaden.Anf. 149 ():Herr talman! Det är alldeles riktigt som statsrådetredovisar. Flera av dessa projekt är också en effektav arbetsmiljösatsningar, arbetsmiljöfonden ocharbetsmiljökommitténs betänkande och av beslutsom fattade i anslutning därtill.I den framtida arbetslöshetsstatistiken är denstrukturella förändringen fortfarande oroande,dvs. det som vi ser kommer att ske. Vi vet att detmed regeringens ekonomiska förslag, som skalljusteras, kommer att ske förändringar ikommunerna. Vi vet också att det gäller den typ avsysselsättning som både bärs upp av kvinnor ochbehövs av kvinnor, nämligen den service somkommunerna står för.Jag vill gärna återkomma till detta. Ijämställdhetsarbetet har statsrådet själv tidigarepåpekat att det såväl från arbetsmiljöutvecklings-och arbetslivsutvecklingssynpunkt som frånkompetensutvecklingssynpunkt är viktigt att se tilljust kvinnornas situation på arbetsmarknaden. Jagskulle också vilja lägga till risken för en ganskakraftigt ökad arbetslöshet.Anf. 150 Kulturminister ():Herr talman! Om man studerar t.ex.långstidsutredningens bilaga, som utvisar kvinnorsbetydelse när det gäller deras arbete för denekonomiska utvecklingen , kan mannotera vilken central roll kvinnors arbete spelar.Det handlar inte enbart om att tillgodose vården,omsorgen, utbildningen -- områden på vilkakvinnor ofta har sina arbetsplatser. Det handlaräven om att kvinnors arbete i offentlig sektor är enstödjepunkt för andra kvinnors möjlighet till attkomma ut på arbetsmarknaden, för att bidra tillden ekonomiska utvecklingen.Det sker nu en omdaning, en strukturomvandling,en förnyelse i kommunerna. Detta är också viktigti den ekonomiska utvecklingen, eftersomresursslöseri och ineffektivitet inte bidrar till en godekonomisk utveckling och därmed inte ettsäkerställande av kvinnors arbetsmarknad.Anf. 151 ():Herr talman! Jag beklagar att statsrådet inte kundegå mig till mötes när det gäller att vara beredd att seöver just kvinnornas situation på arbetsmarknadenmed hänsyn till det som snart händer . Vikommer emellertid tillbaka och då kommervi att behandla jämställdhetsfrågorna. När vibehandlar den typen av frågor avser jag attåterkomma till statsrådet. Jag kan dock konstateraatt statsrådet gör samma bedömning som denborgerliga majoriteten i arbetsmarknadsutskottet,dvs. att man inte i praktisk mening har för avsikt attlyfta upp kvinnorna situation på arbetsmarknaden,utan bara i verba när det gäller text i propositioneroch betänkanden.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1991/92:851 om presstödetAnf. 152 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen har några planer på att förändrapresstödet.Frågan föranleds av att NorrländskaSocialdemokraten i en ansökan tillpresstödsnämnden söker maximalt driftstöd på 11,6milj.kr. för att ersätta de förluster som tidningenförorsakats i samband med den socialdemokratiskaA-pressens konkurs.Regeringen har inga planer på att förändra reglernaför erhållande av presstöd. När det gälleransökningen om driftstöd från NorrländskaSocialdemokraten utgår jag från attpresstödsnämnden fattar beslut i enlighet medgällande bestämmelser.Anf. 153 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Anledningen till att jag ställde frågan är att det isenaste numret av finns en notisom att , som har sinutgivningsort i , har ansökt om maximaltdriftsbidrag hos presstödsnämnden.Det är viktigt att vi tittar på hur presstödet ser uthistoriskt. har A-presstidningarna fått över 3 miljarder i presstöd.Den senaste uppgiften är att dessa tidningar fåttöver av driftsbidraget , trots att de baratäcker av den samlade tidningsupplagan. Detär alltså rejäla subventioner som dessa A-presstidningar har fått.Trots detta gick A-pressen i konkurs . Detär med detta som skäl som NorrländskaSocialdemokraten söker om maximalt driftstöd,med åberopande av att man förlorade 35 miljoner ikonkursen . Tidningens VD säger nu atttidningen har återhämtat sig från konkursen och attupplagan går bra till skillnad från andra f.d. A-presstidningar.I min fråga gör jag bedömningen attpresstödsnämnden inom nuvarande regelsysteminte kan bifalla ansökan från NorrländskaSocialdemokraten. Jag finner svaret något oklartoch skulle därför vilja ställa frågan till statsrådet:Skall jag tolka svaret så att statsrådet delar minuppfattning och att regeringen inte har för avsikt attändra reglerna så att bifall till den här typen avansökningar kan bli möjligt?Anf. 154 Kulturminister ():Herr talman! Jag kan självfallet inte föregripa enbehandling i presstödsnämnden. Tvärtom vill jagtrycka på att presstödsnämnden naturligtvis börfatta beslut i enlighet med de bestämmelser som nugäller.Chris Heister tolkar mig rätt när jag säger attregeringen inte har någon som helst avsikt att ändrareglerna så att de skulle anpassas till en sådansituation som Norrländska Socialdemokratenbefinner sig i.Anf. 155 ():Herr talman! Jag kan mycket väl förstå attstatsrådet inte kan föregripa ett beslut ipresstödsnämnden, men jag kan inte tolka detstatsrådet nu säger på annat sätt än att hon delarmin uppfattning, att regelsystemet sådant som detser ut inte gör det möjligt att bifalla den härtypen av ansökningar.Jag hade däremot förväntat mig, förutom ett svarsom nu var något oklart, att statsrådet skulle säganågot mer om hur hon och regeringen ser påpresstödet . Vi betalar över en halvmiljard i presstöd . När presstödet infördesvar det bara 35 miljoner.Grunden för presstödet var att man skall garanteramångfalden av pressröster. Man kan dock säga attdet snarare har konsoliderat olönsamma företagoch tidningsorganisationer och att man fråntidningarnas sida har försökt anpassa sig till deregler som finns i stället för att bygga upp goda ochbra tidningar.Därför är min sista fråga rakt på sak: Hur längeskall presstödet vara frizon från en ordentligutvärdering och en ordentlig budgetprövning?Anf. 156 Kulturminister ():Herr talman! vidgar nu sinfrågeställning. Jag har svarat på den fråga som honhar ställt. Jag är inte beredd att nu gå in på envidare debatt om presstödet.Vi kan konstatera att trots ett mycket generöst stödför inte minst socialdemokratiska tidningar harman inte lyckats driva dem lönsamt. Det visar attpresstödet inte är det allenarådande saliggörandenär det gäller att driva tidningar. Man måste skötasina tidningar och företag väl.Anf. 157 ():Herr talman! Jag vill bara till slut säga att jag tyckeratt det vore bra om regeringen med detta somutgångspunkt såg över presstödet och gjorde enordentlig utredning för en gångs skull om hurpresstödet ser ut och därifrån sedan drog slutsatserhur det skall se ut i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1991/92:775 ompressmeddelande från ombetygAnf. 158 Civilminister ():Herr talman! Med anledning av ett uttalande jaggjort har frågat mig om regeringenutgår från att ungdomar över 12--13-årsåldern intepå samma sätt som de yngre behöver en skola, därde i lugn och ro får förbättra sina kunskaper ochfärdigheter. Dessutom frågar hon om inte de påsamma sätt som de yngre behöver stöd för att byggaupp kompetens och självtillit.Jag vill inledningsvis säga att jag gjorde uttalandet isamband med en redogörese för Kristdemokratiskasamhällspartiets grundläggande uppfattning ibetygsfrågan. Som jag refererade till i mittuttalande överväger för närvarandebetygsutredningen bl.a. frågan om när och hur oftabetyg skall ges. Det är inte förrän betänkandetavgetts som regeringen tar ställning tillutredningens förslag.Alla barn och ungdomar skall självklart stimulerastill att bygga upp en stark känsla av kompetens ochsjälvtillit. Min personliga uppfattning är att manmåste ta hänsyn till ålder och mognad när det gällerfrågan om betyg, precis som när det gäller andraformer av bedömningar. harenligt direktiven inriktats på att det nuvaranderelativa betygssystemet skall avskaffas och ersättasmed betyg där elevens arbete och studieresultatbedöms i förhållande till uppställda mål.Anf. 159 ():Herr talman! Jag ber att få tacka ungdomsministernför svaret. Det pressmeddelande som jag hänvisadetill kom från . Jag trodde att detsom kommer från departementet anger regeringenssyn på frågorna. Kds får väl i andra sammanhangsprida sitt partis uppfattning på annat sätt. Jagtycker i och för sig inte att det är konstigt attregeringspartierna har olika uppfattning i fråganom betyg. har ju intagit en ganskaextrem ståndpunkt i betygsfrågan.Just det här förhållandet gör det inte särskilt lätt attveta vad som är regeringens uppfattning och vadsom inte är det. I riktigt klara stunder tror jagibland att jag förstår hur regeringen ser på dennafråga. Men det är korta stunder, för sedan händersaker som gör mig osäker.Därför vill jag fråga: Anser attbetygen är en viktig och positiv del av skolansarbete för de litet äldre ungdomarna och de vuxnassätt att bemöta dem? Är betygen ett nödvändigtont, som visserligen ställer till en massa bekymmermen som vi trots det måste ha och utsätta våraungdomar för? Vad tycker ungdomsministern idenna fråga? Vad händer egentligen enligtungdomsministern med våra ungdomar i 12--13-årsåldern i detta hänseende? Är inte just dennaålder för många ungar något av en brytningstid, dåman är mycket osäker på vem man är och då bildenav en själv är ganska oklar? Jag tror att många godaförmågor har gått om intet just därför att andra harfått skapa bilden av en själv. Ungdomar har fåttklart för sig att de inte kan sjunga eller räkna elleruttala engelska. Jag tycker att det finns skäl attrespektera att både lärandet och växandet är enprocess som behöver . Delar ungdomsministerndenna uppfattning?Anf. 160 Civilminister ():Herr talman! Regeringens uppfattning kommerEva att få reda på när utredningen harlagt fram sitt förslag och regeringen i lugn och rohar diskuterat igenom saken. Ännu så längediskuterar vi denna fråga rätt öppet. Jag tycker intedet är fel att vi deklarerar att det finns litet olikainställning till när man skall börja med betygen.Däremot är vi eniga om att vi vill ha betyg i skolan.Betygen är inte ett nödvändigt ont, utan de behövsav olika anledningar.Det är väldigt bra om lärarna alltid och i alla lägenkan uppamma en inre motivation hos eleverna, somdriver dem framåt. Med egna erfarenheter jag jagtala om att det kan vara ganska jobbigt att försökagöra det i alla situationer. De flesta av oss fungerarså att vi behöver en yttre motivation för att vi skallfå någonting gjort i vissa lägen. Då tror jag attbetygen kan utgöra en yttre motivation. Rättutformade betyg som ges när barnen är tillräckligtmogna är bra.Jag tror att i sitt resonemang utgårfrån det betygssystem som vi har , nämligen ettrelativt betygssystem, som innebär att elevernajämför sig med varandra i stället för att tävla medsig själva. Det har lett till vissa svårigheter för endel elever. Vi har inställningen att vi skall förändrautformningen av betygen.Anf. 161 ():Herr talman! Det är bra med en öppen debatt, mendet är också bra om man får veta i vilken egenskapolika ministrar uttalar sig, om det är somregeringsföreträdare eller som företrädare för sittparti.Ungdomsministern säger att betygen behövs somnågon form av motivation. Har ungdomsministerndärmed rensat bort de andra orsaker till att en delvill ha betygen som förekommer i debatten, somurvalsinstrument och som ordningsskapare? Mångahar ju sagt att det utan betygen blir bus och stoj ochstökigt i klassen. Tror ungdomsministern att deungdomar som trots allt kommer att få låga betygockså ser betygen som en motivation? Kommerockså de som får 1 eller 2 eller vad de nu skall kallasför att uppmuntras av betygen?Anf. 162 Civilminister ():Herr talman! Jag står för mina egna uttalanden.Som jag sade i mitt förra inlägg kommer regeringenatt deklarera sin uppfattning så småningom.Jag tror att betygen rätt utformade kan vara enmotivation även för svaga elever som inte når såhöga betyg. Vi talar inte om en siffra eller enbokstavskombination. Betyg kan vara så mycketannat. De måste kompletteras med samtal.Föräldrakvartar som vi har får vi inte kommaifrån.De är mycket viktiga för att man skall få en, kanskeinte komplett bild -- det är väl att ta i --, men en ialla fall så utförlig bild av eleven som möjligt.Motivationen kan bestå i att man får en chans att fåveta var man står och vad man skulle behöva läsa inför att nå upp till det mål som betyget är satt för.Det tror jag att även svaga elever behöver.Anf. 163 ():Herr talman! Jag håller med om att samtalenmellan föräldrar, elever och skolans personal är denallra viktigaste informationskällan. Jag har aldrigtagit del av någon nyhet om mina döttrarsskolarbete via betygslappen, oberoende av om denhar innehållit ord eller siffror. Det har alltid varit deandra kontakterna som har gett mig mest.Jag vill ändå återkomma till frågan: Vad är det somhänder med ungdomarna i 12--13-årsåldern, somskulle göra att det är lämpligt att införa betygen justdå? Är inte det den känsliga period, då ungdomarskall börja att bilda sig en egen bild av sig själva ochav vem de är, vad de kan och vill göra förnågonting? Är det lämpligt att vuxna i detta skedeklampar in i den unges liv och talar om vad han ellerhon är bra på resp. dålig på? Är det inte stor riskför att vi på det sättet i själva verket begränsar vårabarn och ungdomar?Anf. 164 Civilminister ():Herr talman! Man kan naturligtvis alltid diskuteramognadsstadiet. Vi har kommit fram till att dettavore en lämplig ålder, men det är inte någontingsom vi har låst oss för, vare sig nedåt eller uppåt iåldrarna. Detta är också väldigt svårt att avgöra,eftersom ungdomar mognar så väldigt olika.Jag tycker nog att har en litetmärklig inställning till hur skolan fungerar. Lärarehar omsorg om sina elever. De slår inte sina eleveri huvudet med betygen, utan lärarna är måna om attinformera föräldrarna på olika sätt. Så går det tillredan i dag, och det räknar jag med att det kommeratt göra också i fortsättningen. Oavsett när betygeninförs, tror jag inte att något barn kommer attuppleva att betyg är någonting som de vuxna slårdem i huvudet med. Det är inte tanken bakom dethär.Anf. 165 ():Herr talman! Såvitt jag förstår diskuteras väl ändåett beslut här i , som tvingar lärarna att gebetyg i någon viss årskurs. Annars är vi inne på ettsystem, där elever och föräldrar själva kan välja omde vill ha betyg eller inte. Det vore kanskenågonting att diskutera.Jag är väldigt glad över den öppning somcivilministern nu ger, att detta kan diskuteras. Detär bra om man kan fortsätta med den öppnainställningen i den här frågan, för då kanske vi harstörre möjligheter att nå en bredöverenskommelse. Då slipper vi en situation, därman ofta byter system.Anf. 166 Civilminister ():Herr talman! Jag uttryckte mig tydligen otydligt,för det här måste röra sig om en missuppfattning.Självfallet skall alla lärare ge betyg fr.o.m. denårskurs som beslutar om.Därom råder inga tvivel.Vad jag försökte säga var att lärare inte kommer attanvända betyg för att förtrycka sina elever eller föratt försöka slå dem i huvudet med. Lärarnakommer att informera sina elever, redogöra förmålsättningen för ett visst betyg osv. Så småningomkommer det också att komma någon form avutlåtande på ett papper, som vi inte vet hur detskall se ut, men som skall kunna användas i andrasammanhang.Anf. 167 ():Herr talman! Det är ju precis så som det fungerar . Det är bara det att ni vill flytta ner det ett ellerett par år i årskurserna. Tillsammans med att detfinns möjlighet för barn att börja skolan kommer betygssättningen in ännu tidigare ibarnens liv. Jag tvivlar inte på attlärarna sköter den uppgift de har att informerabåde elever och föräldrar på ett annat och mycketbättre sätt än vad betygslappen kan göra.Många lärare känner det utan tvivel som en oerhörttung plikt att sätta siffror, bokstäver eller någontingannat som så att säga etiketterar barnen i klassen,någonting som lärarna på ett mycket mer nyanseratsätt med ord kan informera om vid en riktigkontakt.Anf. 168 Civilminister ():Her talman! Vi vet ännu inte i vilken årskurs som vikommer att bestämma oss för att införa betyg. Detförs en mycket öppen diskussion inom denbetygsutredning som arbetar med frågan. Jag villinte binda mig för vilken årskurs som blir aktuell.Jag har sagt att jag kan tänka mig och att vi i Kdskan tänka oss att det kan bli vid 12--13-årsåldern.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1991/92:799 om beredningenför humanitärt bistånd beträffande ärenden somkräver sekretessbehandlingAnf. 169 Statsrådet ():Herr talman! har frågat om jag ärberedd att nu avskaffa den särskilda beredningenför humanitärt bistånd avseende ärenden somkräver sekretessbehandling.Frågan om beredningens framtid berörs i denskrivelse som SIDA har inkommit med tillregeringen avseende användningen av anslagetDemokrati, mänskliga rättigheter och humanitärtbistånd.Den skrivelsen, inkl. frågan om beredningensframtid, kommer att prövas inomregeringskansliet. Beredningens roll bör belysasbl.a. utifrån vilka andra instanser som fyller enliknande funktion som den beredningen har. Detgäller exempelvis ochfolkrörelserådet.Jag ber att i övrigt få återkomma med ett svar påfrågan när vi haft möjlighet att ta ställning tillSIDA:s skrivelse om demokratianslaget ibiståndsverksamheten.Anf. 170 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jagförstår att jag måste nöja mig med det här svaret . Den byråkratiska kvarnen skall mala.Läget har faktiskt utvecklats så lyckligt i dessaområden att det inte finns några s.k.hemliga frågor att behandla. Därför förefaller detmig ganska onödigt att lägga ned så mycket tid påberedning. Men jag vill i alla fall fråga: Hur lång tidkan det ta? Är det fråga om veckor, om månadereller vad gör statsrådet för bedömning?Anf. 171 Statsrådet talman! har en långsommar framför sig. Eftersom jag då kommer attvara -- förlåt att jag säger det -- befriad från bl.a.frågor i , hoppas jag att det skall gå snabbtatt få fram ett beslut i det här ärendet.Herr talman! Det är verkligen min och vår avsikt atticke ha några hemligheter om det inte behövs. OmAlf Wennerfors redan nu vet att det inte behövsnågon sekretessbehandling av humanitära ärenden,må det vara. Jag är kanske inte lika tvärsäker, menjag vill understryka: ingen sekretessbehandling, omdet verkligen inte behövs någon.Anf. 172 ():Herr talman! Det låter positivt. men det är enformulering på s. 1 i svaret som förbryllar mig,nämligen: ''Beredningens roll bör belysas bl.a.utifrån vilka andra instanser som fyller en liknandefunktion som den beredningen har.'' Vad är det förandra instanser som sysslar med ärenden somkräver sekretessbehandling?Anf. 173 Statsrådet ():Herr talman! Det är inom UD av och till så, att visssekretess måste läggas på en del ärenden. Det kanvara fråga om personers förehavanden, som manmåste visa respekt för och som inte skalloffentliggöras. Det är den typen av frågor som detrör sig om.Jag kan tänka mig att det kan vara till fyllest medatt vi på den avdelning där jag opererar intebehöver ha kvar några restriktioner. De är denkoordineringen som det är viktigt att vi först seröver.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1991/92:849 om biståndet tillSydafrikaAnf. 174 Statsrådet ():Herr talman!