prot · GF0994 · 1992-04-08 00:00:00 — Jagyrkar avslag på motion Ju418 i den delen.När det gäller frågan om renodling och delegeringär resonemanget i reservation 2, såvitt jag förstår,inte mycket mer än ett försök att slå in öppnadörrar. Det råder ju bred enighet om att det ärmycket angeläget att domstolarna använder sinaknappa resurser på effektivast möjliga sätt. Dettakan bl.a. ske genom att domarrollen renodlas, såatt domarna får koncentrera sig på sådanaarbetsuppgifter som kräver juridisk kompetens,medan andra uppgifter delegeras till kvalificeradedomstolsbiträden. Men en sådan verksamhet är jui full gång. Det talas i budgetpropositionen om attflera försöksprojekt pågår, och de har på intet sättstoppats i avvaktan på behandling avdomstolsutredningens förslag.Bl.a. har inlett ett störreprojekt om ändrade arbetsformer i underrätt ochöverrätt. En väsenlig sak i det sammanhanget ärjust möjligheten att delegera arbetsuppgifter fråndomarpersonalen. Mot den bakgrunden harutskottsmajoriteten inte ansett någottillkännagivande från vara erforderligt.Den successivt ökande mål- ochärendetillströmningen till våra domstolar har letttill att arbetsläget blivit ansträngt, som GöranMagnusson påpekade. Under det sistlidna åretförsämrades det redan dåliga läget ytterligare. Detär därför ytterst angeläget attrationaliseringsåtgärder kan vidtas. Dennya regeringen var således mycket angelägen omatt domstolsutredningen skulle kunna komma tillskott så fort som möjligt. Det var skälet tilltilläggsdirektiven till domstolsutredningen,varigenom uppdraget att se överdomstolsorganisationen återkallades. Detta fickavsedd effekt. kunde alltsålägga fram sitt slutbetänkande, Domstolarna inför2000-talet, redan framåt slutet av förra året.Frågan om domstolsväsendets organisationövervägs nu i departementet från ett brettperspektiv, som departementschefen uttrycker det.Från utskottsmajoriteten sägs det i betänkandet i och för sig har förståelse för densocialdemokratiska synpunkten beträffande viktenav ett parlamentariskt inflytande. Med hänsyn tilltidsaspekten har utskottsmajoriteten emellertidnöjt sig med att påpeka att det parlamentariskainflytandet inte har uteslutits utan bara senarelagts.Arbetet med översynen av domstolsorganisationenomfattar också frågan om i vad månspecialdomstolar av olika slag skall finnas kvar iframtiden. Jag kan , , intesvara på frågan om motståndet motspecialdomstolar. Den borgerliga regeringen har enrestriktiv syn på sådana. Men låt oss vänta med attdiskutera specialdomstolarnas vara eller icke varatills det finns ett konkret förslag att utgå från.Jag kan försäkra, , att -- som detsägs i motionen -- någon stelbent ändring utifrånnågon mer eller mindre ogrundad principiell åsiktkommer det definitivt inte att bli tal om.Vi moderater är realpolitiker. Den endamålsättningen för oss är att få till stånd ett såeffektivt och slagkraftigt domstolsväsende sommöjligt.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 227 ():Herr talman! Jag tar frågorna i tur och ordning.Christel menar att domstolarna -- jagkommer inte ihåg den exakta formuleringen -- intevar särskilt välskötta under den socialdemokratiskaregeringen.Först och främst kan jag konstatera atträttsväsendet under alla år med bekymmersammabudgetlägen har undantagits från huvudalternativetnär det gällt sparkrav eller nedskärningskrav pådomstolarna.Den här regeringen tillför nu permanentdomstolsverksamheten 18 milj.kr. Det handlar omungefär av hela anslaget. Om det ärskillnaden mellan välskötta och missköttaverksamheter, kan det inte ha varit så förfärligt illapå den förra regeringens tid. Det handlar alltså om0,som domstolarna får som permanentresursökning.Så till detta med delegering och renodling. Ja, detär klart att man kan säga att alla är överens om attdetta bör ske i ökad omfattning. Men det här är inteen fråga enbart för ochdomstolarna. I vissa avseenden fordras det ju ocksåändringar i gällande författningar. För att det skallgå att göra sådana måste ändringsbeslut föreligga.Det är bra att en hel del gjorts och att det pågårt.ex. Jag har hängt upp migpå justitieministerns uttalande om att man måsteavvakta beredningen.Beträffande domstolsutredningen och talet om fråntog denna organisationsfrågan för attutredningen skulle kunna bli klar vill jag säga attdetta inte alls är korrekt. Tvärtom diskuteradedomstolsutredningen i oktoberorganisationsfrågan. Man hade låtit statskontoretgöra utredningar, som var inne i ett slutskede.Tidsschemat skulle hållas. Det gällde då årsskiftet1991--1992. Mitt i det arbetet ansåg regeringen attdomstolsutredningen inte skulle arbeta med de härfrågorna. Således handlade det inte omarbetstempot i utredningen eller om utredningensutförande, utan det var helt andra motiv somdikterade regeringens snabba beslut om vad somskulle tas bort.Sedan kan man fråga sig: Varför harjustitieministern, eller Moderata samlingspartietoch övriga i regeringen, en så restriktiv syn påspecialdomstolarna? Någonting kunde väl ChristelAnderberg avslöja i den frågan. Kanske kunde honavslöja vilka domstolar som skall bort och vilka someventuellt får vara kvar. Framför allt kunde hon välange motiven till varför det är som det är i denfrågan.Avslutningsvis konstaterar jag bara att ingen i Nydemokrati har dykt upp från någon del av huset.Anf. 228 ():Herr talman! Jag sade inte att domstolarna varsärskilt illa skötta under den socialdemokratiskaeran. Jag innefattade faktiskt hela rättsväsendet imitt påstående. Det är inte fråga om 0,5 eller ,utan det gäller betydligt större försyndelser som viså småningom måste försöka komma till rätta med.I mitt huvudanförande kommenterade jag inteutbildningsfrågorna. Jag konstaterar att GöranMagnusson egentligen inte har nämnt någotkonkret utbildningsbehov. Litet svepande nämndehan de faktiskt ganska begränsade ändringar sombeslutades vad gäller incestbrott.Det ligger i sakens natur att en yrkeskår, varsmedlemmar har som yrke att tillämpa lagar, ganskaofta tvingas sätta sig in i nya lagar -- vi i riksdagenär ju så produktiva. Denna kår är ganska luttradoch van vid att få bedriva självstudier.De aktuella skulle, om jagminns rätt vad motionärerna säger, inte bara utgåtill domare utan också till annan domstolspersonal.Det är alltså en ganska stor personalkader som vitalar om. Om 5 milj.kr. skall fördelas på så mångamänniskor, blir det ganska få kronor per capita.Det är bara att konstatera att det här inte gör varesig till eller från. Det har faktiskt inte någonbetydelse alls från rättssäkerhetssynpunkt.Vi har tidigare här tvingats göra avkall på vårakrav, trots mycket angelägna utbildningsbehov.Utskottsmajoriteten har kommit fram till att vitvingas till avkall även på den här punkten.Anf. 229 ():Herr talman! säger att det intebara var domstolarna som var misskötta, utan detvar hela rättsväsendet. skall vi inte diskuterahela rättsväsendet i den här debatten i kammaren,men jag kan ändå, herr talman, få konstatera att jaginte har lagt märke till att den nya regeringen harsett till att polisen har fått sina resurser ökade medsärskilt mycket, om man ens fått några ökaderesurser. Detta för att ta ett annat område avrättsväsendet som exempel. Kvar sedan äregentligen bara åklagarna, och där är situationenungefär densamma.När det gäller utbildningsanslaget tycker ChristelAnderberg att det är så litet att det varken gör tilleller ifrån. Jag hade kanske förväntat mig att detstatsfinansiella läget inte skulle medge den härutgiften på 5 milj.kr. Om får såmycket utbildningspengar att man kan klara treutbildningsdagar per anställd inom ,är det en väsentlig förbättring av situationen.Att jag inte har nämnt några särskilda områdenberor på att har utbildningsplaner.Det handlar om förutsättningarna för delegeringoch renodling. Det handlar om en rad olikautbildningsmoment, datorisering avdomstolsverket och annat.Christel är inne på helt fel spår när honberör förändringen av lagstiftningen om sexuellaövergrepp mot barn och tycker att är förproduktiv med nya lagar. Javisst, det hade gått braatt stötta den socialdemokratiska reservationen därdet klart fastslogs att den lagändringen var onödig.Domstolarnas utbildningsbehov hänger intesamman med att vi skulle behöva tala om fördomarna att vi har ändrat lagen och att det nu stårom låg ålder i ett par av paragraferna.Utbildingsbehovet handlar om hur man handläggerprocessen kring det som är så svårt, nämligensexuella övergrepp mot små barn. Det är omvittnatfrån en rad olika håll att man inom polisväsendet,domstolsväsendet och åklagarväsendet behövermer kunskap och insikt om den problematik somhänger samman med den här typen av ärenden. Detvar det som utbildningen skulle handla om. Jag trorsäkert att domarkåren kan läsa sig till att det harskett en lagändring. Det är möjligt att den haruppfattningar om det nödvändiga i denlagändringen också.Anf. 230 ():Herr talman! Jag tycker att harvalt fel tågordning. Borde man inte haomorganisation först och utbildning sedan? Vi vetinte vad som över huvud taget kommer ut avdomstolsutredningens förslag. Det kanske inte blirså stora omorganisationer eller förändringar att detkrävs några särskilda utbildningsinsatser. Låt ossförst se vad det är vi skall utbilda för. Sedan kan viträffas här i kammaren igen och ta ställning tillutbildningsbehovet.Självfallet talade jag om det samhällsekonomiskaläget när jag refererade till helautbildningsdebatten tidigare i dag.Utbildningsbehov finns det inte några gränser för,men det gör det tyvärr för ekonomiska resurer. Detär av den anledningen som utskottsmajoriteten hartagit ställning på det sätt som den har gjort.Anf. 231 ():Herr talman! säger att vi intevet vad som kommer ut av domstolsutredningeneller, framför allt, av regeringensberedningsarbete. Nej, det är det som är ett avproblemen. Det är därför vi tycker att denberedningen borde ske under en bredparlamentarisk uppslutning, i stället för att mansitter instängd i och filosoferaröver hur det här skall gå till. Det hade varit lättareatt föra diskussionen om vi hade haft insyn ifrågorna på ett annat sätt. Men så här harregeringen velat ha det, och utskottsmajoritetenställer snällt och vänligt upp på den ståndpunkten.Får jag bara konstatera att några synpunktereller något svar på mina frågor omspecialdomstolarna har jag inte fått.Anf. 232 ():Herr talman! Jag skulle så gärna vilja svara på denfrågan, , men det kan jag integöra. Jag har inget som helst mandat att föregripaöversynen av den här frågan, utan jag ber att fååterkomma i den saken.Anf. 233 ():Herr talman! Jag stryker gärna den delen i minfråga som handlade om vilka domstolar som skullebort och vilka som skulle vara kvar. Det kan jagbegripa att det kan vara något svårt att svara på.Men det kunde vara intressant att veta litet grandom motivbildningen kring att man skall varamycket restriktiv med specialdomstolar. Varförman inte skall ha specialdomstolar skulle välmajoritetssidan ändå kunna redovisa. Det var minursprungliga fråga.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Anslag till brottsförebyggande rådet,m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU21 Anslag till brottsförebygganderådet, m.m. (prop. 1991/92:100 delvis).Anf. 234 ():Herr talman! bedriver enoerhört viktig verksamhet. Även om man på grundav dess namn kan förledas att tro det, går inte BRÅut på gator och torg för att handgripligen förebyggabrott. Men deras forskning kring brott ochorsakerna till brott är ovärderlig i vårt arbete medatt bringa ned kriminaliteten.Om man bara väljer att ta itu med brottslighetennär den väl har uppstått är risken mycket stor tappar greppet och faktiskt får enökad brottslighet. Erfarenheterna från andraländer styrker denna uppfattning.Givetvis har brottslighet att göra också med densociala situationen och med de sociala klyftor somkan finnas i ett samhälle. Ett generellt sätt att hållanere brottsligheten är, som vi socialdemokrater serdet, att minska sociala, ekonomiska och kulturellaklyftor i vårt samhälle.Men även i , där vi kanske på många sätt harkommit mycket längre än många andra länder närdet gäller att ge alla människor en chans att skapasig det goda livet, är brottsligheten ett stortproblem. Självfallet skall samhället inte accepterabrott och att andra människor blir lidande avbrottsliga individers verksamhet. Det är därför vimåste ha ett rättsväsende med poliser, åklagare,domstolar och fängelser.Men jag tror att vi alla är medvetna om attingripanden när brott väl har begåtts har mindreeffekt på brottsutvecklingen än vad förebyggandeinsatser har. Forskningen kring brottslighet ochorsakerna till denna är därför viktig för att vi skallkunna veta vilka insatser som skall göras för attminska antalet brott och för att förebygga att brottuppstår.Vi behöver veta varför människor begår brott. Hurkommer det sig att vissa är mer brottsbenägna änandra? Vilka metoder är bäst att använda för attförhindra att ungdomar inleder en brottskarriär?Vilka behandlingsmetoder och andra åtgärderfungerar när det gäller att återföra personer somredan har inlett en brottskarriär till ett vanligt liv?Fler frågor kan ställas, men det är helt klart att vihar ett stort behov av ökade kunskaper om orsakertill brott.Brottsförebyggande rådet och dess forskning är ettoerhört viktigt organ för att förse oss med dessakunskaper. Det är därför vi socialdemokrater såhårt markerar vikten av att BRÅ får resurser förframtida forskning och utveckling. Den översyn avden kriminologiska och kriminalpolitiska forskningsom regeringen aviserat är bra, men den får som viser det inte leda till att den finaforskningsverksamhet som bedrivs på BRÅblir lidande.Genom viss samordning kan det säkerligen varamöjligt att något effektivisera denna typ avforskning. Men översynen får som sagt var inte ledatill att en väl fungerandeforskningsverksamhet på BRÅ slås sönder. Det ärdärför vi socialdemokrater har reserverat oss imom. Vi menar att skall markeravikten av att BRÅ får tillräckliga resurser även iframtiden.Vår positiva inställning till det arbete som bedrivspå BRÅ har också föranlett en annan reservation.Det gäller frågan om inrättande av professurer vidBRÅ. Vi delar BRÅ:s uppfattning att det behövstre professurer för att stärka den kriminologiskaforskningen.Regeringen har tyvärr inte tillstyrkt BRÅ:s krav.Detta trots att utskottet så sent som sadeatt frågan om inrättande av professurer vid BRÅborde beaktas i det fortsatta utvecklings- ochbudgetarbetet i fråga om BRÅ.Vi har således varit överens om att BRÅ behöverett antal professurer, inte minst för att underlättarekrytering av forskare och för forskningen somsådan. vill majoriteten begrava frågan i denöversyn som regeringen har aviserat. Risken är dåstor att det krav som vi här i har varit såeniga om försvinner.Socialdemokraterna har därför föreslagit attriksdagen skall göra ett tillkännagivande tillregeringen med innebörden att regeringen i sinforskningspolitiska proposition börkomma tillbaka med förslag om inrättande avprofessurer vid BRÅ.Det är förvånande att majoriteten, med IngbrittIrhammar i spetsen, inte kan acceptera dettaförslag. Får jag påminna om vad om förra året. Då krävde hon och enannan centerpartist ett tillkännagivande frånriksdagens sida om att det skulle inrättas treprofessurer inom detta område. tycks IngbrittIrhammar ha glömt bort vad hon tyckte förra året.Men har fortfarande en chans attfå igenom det som hon krävde . Det ärbara att rösta på reservation nr 1. IngbrittIrhammar behöver inte oroa sig för attfinansministern skall bli gramse på henne. Det vikräver är inte ett inrättande avprofessurerna. Vi vill med vår reservation markerariksdagens, åtminstone tidigare gemensamma,uppfattning att det behövs professurer inom dettaområde.Det vore märkligt om majoriteten inte ens på ettsådant sätt milt skulle kunna markera i en fråga därvi har varit överens. Framför allt skulle detvara förvånande om inte ens ,som tidigare motionerat i frågan, stödjer vårreservation.Herr talman! Slutligen vill jag ta upp frågan ominrättande av lokala brottsförebyggande råd. Ävenpå denna punkt har Socialdemokraterna reserveratsig.Under den socialdemokratiska regeringen sattes enförsöksverksamhet i gång, med lokalabrottsförebyggande råd på fem orter. Syftet var attsamordna polis, frivilliga, näringsidkare och andrasinsatser mot brott.Såvitt vi har kunnat förstå har verksamheten varitmycket framgångsrik och positiv. De lokalabrottsförebyggande råden skulle kunna innebäraett mycket verkningsfullt sätt att minska antaletbrott och minska den totala brottsligheten.Vi tror på de lokala brottsförebyggande rådensverksamhet, och vi vill därför att redannu skall göra ett uttalande om att BRÅ bör ges ettgenerellt uppdrag att i hela landet i samverkan medfolkrörelser och föreningar bygga utbrottsförebyggande råd.Majoritetens avvaktande hållning är svår att förstå.Tror ni inte på de lokala brottsförebyggande rådenoch deras verksamhet? Har ni andra kunskaper omdessa än vad vi har? Ni kanske rent av inte vill hadenna typ av verksamhet?Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till de tresocialdemokratiska reservationerna i detta ärende.Anf. 235 ():Herr talman! Utvecklingen mot allt fler brott måstebrytas för att folk skall kunna känna trygghet isamhället. Det är en central kriminalpolitiskuppgift att förebygga brott, därför det bästa brottetär det som aldrig begås.Det brottsförebyggande arbetet behöver alltsåfrämjas och utvecklas. Ett framgångsriktbrottsförebyggande arbete förutsätter attkunskaper och erfarenheter på området utvecklasoch sprids, och här är jag helt överens med , , har på detområdet viktiga uppgifter. Det är bra att detunderstryks från flera håll. Jag tänker då på t.ex.forskning, utredning och information, som ärviktiga.Riksdagen underströk i samband medbehandlingen av forskningspropositionen 1990vikten av att forskningsoch utvecklingsarbete inomBRÅ kan bedrivas under tillfredsställandeomständigheter. I sammanhanget pekades också pådet värde som inrättande av professurer vid rådetskulle ha på forskningen och på rekryteringen avforskare. Man sade då att det här borde beaktas påsikt i det fortsatta budgetarbetet.Förra året motionerades det igen angåendeinrättande av professurer, också från min sida. I detsammanhanget erinrades i utskottet om tidigareuttalande, nämligen att det här skulle beaktas påsikt. hade Socialdemokraternaingen avvikande uppfattning, utan stod bakomdetta ställningstagande. när en översyn skallgöras av hur resurserna för krimonologisk ochkriminalpolitisk forskning, som finns bl.a. vidBRÅ, bäst kan utnyttjas för en högvetenskapligkvalitet och samhällsrelevans, anser emellertidSocialdemokraterna att det är rätt tidpunkt förbeslut om inrättande av professurer vid BRÅ.Det förvånar mig litet grand, eller rättare sagt ärdet väl den oppositionsroll som ni nu har. Detförvånar mig därför att när ni hade chansen attinrätta professurerna, gjorde ni inte det. Men att nuvilja besluta om en särskild tidpunkt, när översynengörs, tycker vi inom regeringspartierna är fel. Föross känns det alltså naturligt att frågan tas upp förövervägande i den nu nämnda översynen. Jag haringen annan uppfattning än den som jag tidigarehar drivit -- även motionsvägen --, nämligen att detär viktigt att inrätta professurer vid BRÅ. Vidvilken tidpunkt, det får vi se efter det att den häröversynen är gjord.I reservation 2 framhålls att BRÅ:s ställning börvärnas och att BRÅ även fortsättningsvistillförsäkras erforderliga resurser för ett forsknings-och utvecklingsarbete av hög kvalitet. Såväl ibudgetpropositionen som i betänkandet framhållsnödvändigheten av ett väl utvecklatbrottsförebyggande arbete. Visserligen kostardetta arbete pengar, men det kostar betydligt meratt inte satsa på det brottsförebyggande arbetet.Därför är det nödvändigt att det bedrivs forsknings-och utvecklingsarbete med inriktning påeffektivisering och uppföljning av detbrottsförebyggande arbetet.I betänkandet uttalas också att det forsknings- ochutvecklingsarbete som bedrivs vid BRÅ spelar roll och är viktigt. Vidare framhålls ibetänkandet det som efterlyser,nämligen att detta arbete även framöver börbedrivas under tillfredsställande former. Jag tyckerdärför att ni socialdemokrater med er reservationegentligen slår in öppna dörrer. Något sådantuttalande behövs inte. Det framgår av texten ibetänkandet.I reservation 3 framhåller Socialdemokraterna attdet går att uppnå goda resultat, och man framhållervikten av en lokal utvecklad samverkan motbrottslighet. Reservanterna framhåller även attdagens erfarenheter från de lokalabrottsförebyggande organen på några orter i landeträcker för att ge BRÅ ett generellt uppdrag attbygga upp sådana organ i landets kommuner redanvid ingången av nästa budgetår.Låt mig då, herr talman, först säga att reservanteroch majoritet är överens om att lokal samverkanmot brottslighet är av stort värde. Det visarerfarenheter i utlandet, och det visar ävenerfarenheter från lokala brottsförebyggande organoch projekt i . Det blir viktigt att främja ochutveckla former för sådan verksamhet.En arbetsgrupp inom arbetar numed dessa uppgifter. Gruppen leds avstatssekreteraren. Det finns också företrädare förstatsrådsberedningen, justitie-, social- ochcivildepartementen, BRÅ, ochsocialstyrelsen.Denna grupp skall genom samordnade åtgärderinspirera det lokala brottsförebyggandet arbetetoch främja utvecklingen av passande metoder förden utvecklingen. Den skall inventera och skapaöverblick över skilda centralt initierade insatser,som har brottsförebyggande betydelse. Den skallstudera och presentera remissvaren påvåldskommissionens betänkande Våld ochbrottsoffer, där man föreslog inrättande av lokalabrottsförebyggande organ.Hur kan man i tillgodogöra sig erfarenheterfrån andra länders brottsförebyggande arbete? Detär en annan frågeställning för arbetsgruppen attfundera över. Denna grupp skall även lämna enpreliminär utvärdering av de lokala pilotprojektsom bedrivs på fem orter, nämligen ,, , och Malmö.Dessa pilotprojekt bedrivs under medverkan avBRÅ och . Syftet med dessapilotprojekt är att erfarenheterna skall kunnaanvändas i resten av landet.En preliminär utvärdering skall redovisas senastden . Därefter skall BRÅ svara för denlöpande uppföljningen och lämna en slutligutvärdering senast år 1994.Resultatet av detta arbete kommer att ligga tillgrund för överväganden inom hurkunskaperna från projektet kan tillgodogöras i helalandet. Det saknas därför anledning, menar vi imajoriteten, för att föregripa dettaarbete. Jag yrkar därför avslag på reservationernaoch bifall till utskottets hemställan.Anf. 236 ():Herr talman! Först frågan om professurer. Dennuvarande regeringens sätt att bedriva denekonomiska politiken och dess syn på skatterinnebär en uppenbar risk för att vi aldrig kommeratt se dessa professurer. Vi har trots allt varitöverens här i tidigare om vikten av attinrätta tre professurer för att stimulera forskningenoch för att få tillräckligt med forskare. Vireservanter har ju inte krävt ett inrättande i morgondag. Vi säger att när regeringen skriver sinforskningspolitiska proposition, skall man ta meddetta. Jag sade tidigare att finansministern intebehöver bli gramse på i dennafråga. Men vi känner en rädsla för att dessaprofessurer, som vi ändå varit överens om, heltenkelt försvinner. Det är viktigt att riksdagenmarkerar det. Vi tror att det vore bra för den härtypen av forskning.Sedan skulle jag vilja ställa en fråga om resurser.Nu skall det göras en översyn, som regeringen haraviserat. Vad vi är rädda för är att man ger sig påBRÅ, som vi tycker fungerar bra, och att BRÅupplöses och integreras med andra verksamheter.Vi tror att det är viktigt att ha ett sådant organ somBRÅ utgör. Min fråga till är omhon kan garantera att BRÅ kommer att bli kvaräven efter översynen och givetvis i enlighet därmedfår resurser för sin verksamhet.Slutligen om lokala brottsförebyggande råd. Vi äröverens om att det är en bra verksamhet. Det harIngbritt Irhammar alldeles vittnat om.