prot · GF0985 · 1992-03-26 00:00:00 — Trots detta anvisar interegeringen några som helst medel till Malmöhuslän.I finns projekt omfattande 1 miljard kronormed en sysselsättningseffekt på 1 100årsarbetskrafter. De indirektasysselsättningseffekterna är också betydande.Genom en tidigareläggning av projekt i Skåneupprätthålls såväl kompetens som numerär införbyggandet av , som beräknaspåbörjas 1993.Länsstyrelserna i de båda länen i har ocksågjort upprepade framställningar omtidigareläggning av projekt mot bakgrund av densituation som råder på arbetsmarknaden.Kommunikationsministern säger att regeringenföljer utvecklingen på arbetsmarknaden och skallbedöma om och när det är erforderligt medytterligare insatser. Mot bakgrund av den mycketbesvärande arbetsmarknadssituationen blandbyggnadsarbetarna i ochKristianstads län, anser intekommunikationsministern att det finns skäl attredan nu ta ställning till tidigareläggning av vissaprojekt som kan påbörjas i ?Anf. 82 ():Herr talman! Jag vill också tackakommunikationsministern för svaret.Jag vill uttrycka samma missnöje med svaret somLars-Erik gjorde. Jag tycker att det äroförskämt av kommunikationsministern att slåsamman frågor som gäller viktigainfrastruktursatsningar resta av skånskariksdagsledamöter, riksdagsledamoten från och ledamöterna frånVästerbotten. Det är oförskämt mot oss i attinte ta våra problem på allvar och behandla dem försig. Jag tycker också att det är oförskämt motnorrlänningarna.Behovet av satsningar i den skånskainfrastrukturen är väl känt påkommunikationsdepartementet. Uppvaktningarhar gjorts av de båda länsstyrelserna. Man harsärskilt understrukit behovet av satsning på enupprustning av järnvägen ----. Det är ett projekt som har storregional betydelse och viss betydelse för landet somhelhet när det gäller kommunikationer med övrigaEuropa och mellan och Sverige.Ingenting av detta har fått nåd införkommunikationsministerns ögon, och det är attbeklaga.Jag skulle, liksom , vilja ha ettsvar på frågan: Vad krävs i form av arbetslöshet föratt kvalificera för uppmärksamhet ochsatsningar från kommunikationsministerns sida?Anf. 83 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret. Jag måstedock erkänna att jag, liksom mina kamrater frånSkåne, är besviken. Man skulle kunna sammanfattasvaret med ordet lugubert -- det var dystert.Kommunikationsministern måste rimligen inse attMalmöhus län, i sin helhet, är i stort behovav stora satsningar på infrastrukturen. Jag hördehäromdagen i lokalradion attkommunikationsministern hade besökt vårt län, såjag hoppas att kunskapen har blivit något större.Låt mig upprepa några av de argument som jagförmodar att kommunikationsministern mötte ivårt hemlän. Man får ut mer av pengarna om mansatsar på bättre kommunikationer i de tätbefolkadeområdena av vårt land. Det handlar alltså inte omnågon missunnsamhet mot andra delar, utan det ärbara ett konstaterande, som flera har gjort. Brakommunikationer i och i längynnar hela . ligger trots allt där detligger.Det finns också färdiga projekt, som bådelänsstyrelsen och länsarbetsnämnden harpresenterat, och en lista över dem har gått upp tillregeringen utan att någonting harhänt. Det finns en mängd olika projekt, både påjärnvägssidan och på vägsidan.Arbetslösheten, som har nämnts tidigare, har ökatdramatiskt, och ungefär 40 000 personer står i dagutanför den reguljära arbetsmarknaden.Kommunikationsministern och herr talman! Vibegär inte mer av statliga medel i läneller , men vi begär vår rimliga andel. Detstår i regeringsförklaringen att hela skallleva. Jag skulle vilja frågakommunikationsministern om han delar denuppfattningen: Skall hela leva?Avslutningsvis skulle jag möjligen vilja varnadenna regering för det misstag som den förraregeringen gjorde, som helt glömde bort de södradelarna av vårt land. Det gick väldigt dåligt för denregeringen, och jag hoppas att denna regering integör om det misstaget.Anf. 84 ():Herr talman! Tack för svaret,kommunikationsministern!Det var inte mycket innehåll i svaret, och det löserdefinitivt inte dagens problem. Svenska folket hadefått vänta på regeringens förslag tillinfrastrukturella satsningar. Det hade talats vitt ochbrett om det, men när det sedan kom fram visadedet sig inte ha mycket innehåll.Den borgerliga regeringen tycks, trots upprepadevarningar, t.o.m. från egna ekonomiska rådgivare,fortfarande inte vilja förstå vad som håller på attske. På annat sätt kan vi inte tolka den brist påhandling som råder i den svenska regeringen.Vi som lever i sydöstra har särskilt storanledning att oroas. Inte nog med att regeringen äroförmögen att beslutsamt ta itu medarbetslösheten -- , när äntligen gör ettvalhänt försök att få fart på investeringarna i vägaroch järnvägar, finns det inte ett enda objekt försydöstra . Vi protesterar bestämt mot dennadiskriminering av den landsdel som jagrepresenterar här i riksdagen.Det är ingen brist på lämpliga investeringsobjekt.Vi har redovisat sådana på den politiska sidan, menvi har också från länsmyndigheterna på olika sättredovisat en mängd olika alternativ. Vi har frånlänsstyrelsen i , både landshövdingen ochledamöter, skrivit om detta. Vi kan från länkonstatera att den nya regeringen inte investerar enenda krona i länets trafiksystem.Under 1991 års valrörelse utlovade de tilltänktaborgerliga riksdagsledamöterna från länet kraftigasatsningar på länets infrastruktur och på att helaSverige skall leva. Såväl i den regionalpolitiskautredningen som på andra områden har sydöstraSverige framhållits som ett viktigt område förregionalpolitiska insatser.Mot denna bakgrund vill jag fråga ministern: regeringen att inte nu anslå några medeltill sydöstra och län?Anf. 85 BO ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för icke-svaret på minfråga.Jag tror att alla hade den förhoppningen, efterkommunikationsministerns utspel, att det skullekomma en större satsning på infrastrukturen än vadden tidigare regeringen hade planerat in. Därförskruvades förväntningarna upp. Vi kan nukonstatera, att av denna signal blev det ingenting.För blev det 50 milj.kr.Järnvägen mellan och , somjag har frågat om, är i dåligt skick och behöverinvesteringar. Jag frågade också om Bothniabanan,som det har kommit en ny utredning om frånbanverket. Kommunikationsministern bordedärför ha kunnat säga något om den, om hanbedömer att byggandet av Bothniabanan harsamhällsekonomisk relevans eller inte.Nu är ekonomerna inte så kaxiga. sade de attregeringen skulle sitta stilla och inte föra någonöverbryggningspolitik. hörde jag påEkonomiska klubben att det inte är fråga om attsäga nej till överbryggningspolitiken. Alla äröverens om att det skall göras stora satsningar påinfrastrukturen. Varför gör inte regeringennågonting där?Anf. 86 HANS ():Herr talman! Eftersom inte harmöjlighet att vara här, vill jag på hans vägnar tackaför svaret på frågan, även om svaret gjorde migverkligt besviken.När kommunikationsministern aviserade sittförslag om att satsa stort på infrastrukturen såg vifram mot det paketet med både spänning och enviss förväntan för del. Vi troddenaturligtvis att vi skulle få vår del av paketet, medtanke på vägstandarden i länet och behovet avupprustning av järnvägar. Men vi blev djuptbesvikna. Vi fick inte en krona till våra vägar, ochvi fick mycket små pengar till våra järnvägar.Kommunikationsministern var i länet, och ifredags i , och då borde han på ort ochställe dels ha kunnat se hur det är ställt med länetsvägar och kommunikationer, dels ha fått ordentligarapporter om hur allvarligt sysselsättningsläget är.Han borde ha fått klart för sig att det verkligen finnsett behov av ökade resurser för att rusta uppvägnätet i . Arbetskraft har vi iöverflöd. räknar med att 8 %av länets befolkning kommer att vara arbetslöshösten 1993.Eftersom kommunikationsministern inte kan säganär de här åtgärderna kan komma, vill jag fråga:Hur dåligt behöver vägnätet bli och hur högbehöver arbetslösheten bli innan regeringen kantänka sig att satsa på en upprustning av vägarna iVästernorrland?Anf. 87 ():Herr talman! Jag hade ställt en specifik fråga ominlandsvägnätet i . Som bekantär vägnätet starkt nedslitet, på grund av myckettunga timmertransporter. var, som sagt,i och träffade företrädare förskogsnäringen där som påvisade vad detta innebärför skogsnäringen i ökade kostnader förtransporterna, genom större slitage påvagnmaterialet.Vägverket i har beräknat -- jag troratt fick del av den siffran -- att det krävs3,bara för att tatillbaka eftersläpningen i vägnät.Det visar vilket gigantiskt problem det här är,framför allt när det gäller inlandsvägnätet, som harså stor betydelse för skogsnäringen.Men det påverkar också privatbilismen. Vi har rättlånga arbetspendlingar för privata personer, somåker på utomordentligt dåliga vägar. Det innebärockså ökade kostnader för privatbilismen.Jag tror att man kan tillägga att det inte heller ärpositivt för turismen att vi är kända för att ha sådåliga vägar.Vägverket i har påvisat att vi harungefär av vägnätet asfalterat, att jämförasmed landet i övrigt, som har . är manberedd att riva upp det och återställa det tillgrusvägar. Man har alltså inte tillräckligt medmedel. Jag instämmer i tidigare talares fråga: Vadkommer kommunikationsministern att göra åt detstora problemet? Det är hög tid att någonting görs.Vi hade faktiskt väntat oss ordentliga satsningar.Anf. 88 ():Herr talman! Även jag tackarkommunikationsministern för svaret, som gör miglika besviken som det gjort mina länskamrater ochövriga talare här.Vi har ett mycket besvärligt arbetsmarknadsläge iVästernorrland. Tillsammans med harvi nu den högsta arbetslösheten i landet. Det somär mest oroande är att väldigt många ungdomar gårarbetslösa -- det är också de som svarar för denstörsta andelen långtidsarbetslöshet. Vi räknar medatt ha arbetslösa. Det är dåmänniskor som inte är föremål förarbetsmarknadsåtgärder utan som skulle kunna taett arbete i morgon.Prognoserna för framtiden är inte heller specielltljusa. Som vi hörde räknar länsarbetsnämndenmed en arbetslöshet på 1993. Den härsommaren räknar man med att arbetslösheten ilänet kan komma att uppgå till 6 %.Vi hade hoppats få del av de här satsningarna, skulle kunna komma i gång med en delvägprojekt. Det finns ändå ett stort antal projekt ilänet som man kan starta med mycket kort varsel.Det finns också ett mycket stort behov avupprustning av vägnätet -- det hoppas jag attkommunikationsministern själv kunde konstateravid sitt besök. Det finns alltså en lång lista medstartklara projekt, och jag hade hoppats att vi isvaret skulle kunna få i varje fall en liten vink omnär vi kan få ytterligare medel till Västernorrland.Jag tänker då bl.a. på E 4-an genom länet, som äri mycket dåligt skick. Jag tänker på , påSundsvall Syd med överfarten över fjärden medÅsbergstunneln och med miljövägen i Timrå.Vad tänker kommunikationsministern göra åt dethär?Anf. 89 ():Herr talman! Jag vill i likhet med de tidigare talarnatacka för svaret, även om jag tolkar det så attmottot ''Hela ska leva'' inte längre gäller --snarare verkar det vara så att hela skall vetaatt man lever. Den tolkningen gör jag av det beskedvi fått när det gäller just satsningen på Vedabron.Jag kan använda just de argument som ministernhar anfört i sitt svar -- meningen med de pengar somden förra, socialdemokratiska regeringen tog framvar att de skulle användas för just satsningar på E 4och järnvägssatsningar inom stomnätet. Eftersomministern nu har varit i ochÖrnsköldsvik borde ministern vara väl medvetenom att faktiskt går över Ångermanälvenefter just E 4-an.En ny bro över är en av deviktigaste infrastrukturella satsningarna i Norrland.Det är samtliga kommuner i enigaom men också kommunerna i övre , iVästerbotten och i . Den gamla utgör enmycket besvärande flaskhals för vår industri. I ochmed att den satsningen är en viktig och riktigsatsning för är den, vill jag påstå, ocksåen viktig och riktig satsning för Sverige.Jag tyckte att det kändes något besynnerligt attefter ministerns besök kunna läsa ett uttalande iÖrnsköldsviks Allehanda, där han sade att det intevar någon idé att anslå pengar till en bro överÅngermanälven vid , eftersom den inte ärfärdigprojekterad.Jag vill då informera om att projekteringen harkommit mycket långt. Man planerar att kunnaställa ut handlingarna . Man kan inte tadetta så lättvindigt -- det är viktigt att pengarnafinns när bron blir färdigprojekterad, så attprojektet kan komma i gång, just av detskäl som flera av talarna har nämnt, nämligen denhöga arbetslöshet som vi har blandbyggnadsarbetarna.Anf. 90 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är naturligtvis en någotövermäktig uppgift att svara på alla dessa inlägg.Jag beklagar att frågorna har klumpats ihop på dethär viset; jag har själv inte medverkat till det menborde ha försökt dela upp svaret -- det erkännerjag. (vice talmannen: Jag kan medge attanförandet drar något över tiden. )Det tackar jag för. Jag tror att vi trots allt gör entidsbesparing med den här arbetsordningen.Först och främst vill jag säga något om K1-anslaget.De flesta av er som sitter här, kära ledamöter ochtrevliga vänner, är socialdemokrater -- låt vara attOlle är folkpartist; han är välkommen, hanockså. Ni har själva varit med och beslutat om derestriktioner som gäller för K1-anslaget. Det ärdärför pengarna inte kan användas till grusvägnäteti inland. Jag talar nu om derestriktioner som har ålagt regeringenvid användandet av dessa medel. De gör att det ipraktiken handlar om E 3, E 4, E 6 och E 18.Vi kan då naturligtvis gå till och begäranya pengar, och det kommer vi att göra framöver --det kan ni vara helt övertygade om!När talade påminde det om sagan omden lille mannen som gick till skräddaren med etttygstycke, och det krympte och det krympte. Detblev ingenting, sade . Det är väl ändålitet magstarkt, herr talman. Vi har projekt somstartar i och med -- de har alltså ännuinte kommit i gång -- för . Debörjar nu och har igångsättning fram t.o.m. marsmånad 1993. Är detta ingenting? Jag är besvikenöver den typen av uttalanden. Jag medger att detblev alldeles för litet. Det hade behövts betydligtmer pengar, och vi arbetar på att ta fram merpengar.När det gäller Bothniabanan vill jag säga att den ärmycket intressant. första studie visaratt det finns en potential. skall det göras enfördjupningsstudie, där man något fördjupat skalltitta på de samhällsekonomiska vinsterna. Är dåockså denna positiv kommer det att gå till enförprojektering. Att börja med en förprojekteringär på något sätt att hoppa bock över ett mycketviktigt led, nämligen genomförandet avfördjupningsstudien.Om infrastrukturinvesteringar som lösningar påarbetslöshetsproblemen vill jag säga att det äralldeles riktigt att infrastrukturinvesteringar ärlivsnödvändiga för att skall varakonkurrenskraftigt gentemot resten av medtanke på vårt perifera geografiska läge, osv. Men dekommer aldrig att ens påverkaarbetslöshetsstatistikens procenttal.Varför? Jo, därför att varje arbetstillfälle iväginvesteringar kostar 1 milj.kr. Härtalades om att 40 000 stod utanförarbetsmarknaden -- jag tror att det var i . Dåkan räkna ut hur mycket det blir. Detskulle bli , om man skullesysselsätta dem med infrastrukturinvesteringar. Ärdet fråga om järnvägsinvesteringar ökar siffran till1 . per manår.Infrastrukturinvesteringar är friskvård för att göraSverige konkurrenskraftigt, för att vi skall få brakommunikationer. För akutsjukvården på grund avarbetsmarknadssituationen måste det till helt andrasaker -- framför allt måste vi få fart på Sverigesekonomi igen, få ekonomin i balans.Anf. 91 HANS ():Herr talman! Kommunikationsministern är litetbesviken över att vi inte förstår hur anslagenfördelas och de restriktioner som finns. Nog förstårvi det, men det är inte konstigt att vi blir besviknanär kommunikationsministern själv går ut ochblåser upp enorma förväntningar och talar omgigantiska satsningar på infrastrukturen och detsedan visar sig att det inte finns en krona utöver vadden tidigare socialdemokratiska regeringen haranslagit.Kommunikationsministern säger också att vi intekan få något anslag till grusvägnätet iVästernorrland. Jag vill då påpeka attarbetsmarknadsläget har förändrats radikalt sedanden socialdemokratiska riksdagsmajoritetenbeslutade om dessa restriktioner. Det är nu hög tidatt se över detta och att försöka få fram friskapengar till infrastrukturen. Det finns dessutom ettflertal stora infrastrukturprojekt som väl passarinom ramen för de här restriktionerna, exempelvisVedabron. Men inte heller för detta har vi fåttnågra pengar.Jag föreslår att regeringen tänker om i den härfrågan och ser till att vi får anslag tillVästernorrlands vägar.Anf. 92 ():Herr talman! Jag instämmer i Hans Stenbergsbeskrivning av de här infrastrukturpengarna. Vihade av det stora utspelet förväntat oss att detskulle vara något mer. säger att hankommer att återkomma till i den härfrågan. När kommer till föratt begära pengar för de här satsningarna?I vårt län har man tagit fram en lista på ett antalprojekt, framför allt i inlandet, som kan sättas igång . Kostnaden för detta skullebli 242 milj.kr., och projekten ger 40 000dagsverken.Jag vill fråga : Har rest påinlandsvägnätet i ? Om han inte hargjort det inbjuder jag honom att komma mitt undertjällossningen. Jag skall se till att det blir en verkligupplevelse. 93 ():Herr talman! Jag konstaterar attkommunikationsministern inte hann med attkommentera just projektet . Jag hoppasatt han återkommer till det, och jag vill därför ställaytterligare en fråga. När bedömerkommunikationsministern att skallkomma i gång? De restriktionerkommunikationsministern pekar på att riksdagenskulle ha satt upp gör det ju faktiskt möjligt att satsapå . Det är nämligen en satsning påEuropavägen, en av de största. Jag vill därför i dagha ett svar på min fråga: När bedömerkommunikationsministern att projektet skallkomma i gång?Anf. 94 ():Herr talman! Kommunikationsministern ärunderstundom en ganska rolig debattör, men jagmåste säga att jag inte begärde 40 miljarder -- jagbegärde något, och vad vi fick var intet. Skillnadenär måhända därför något överdriven.Vad vi från vår del av landet säger är att vi vill havår del. Såvitt jag förstår måste väl ändåkommunikationsministern ha rest på några störreEuropavägar. Sådana finns i . I och iMalmöhus län finns även järnvägar som tillhörstomnätet.Det finns en intressant artikel av . Han säger precis samma saksom vi och också regeringen säger, nämligen att detär nu satsningarna skall göras, att det är nu debehövs. Jag förväntar mig att regeringenåterkommer i det här ärendet. Vi är ju,kommunikationsministern, helt överens om attdessa satsningar behövs, men jag vill återigen varnaregeringen för att helt glömma bort när mandiskuterar de här projekten. Det gick som sagtväldigt dåligt för den förra regeringen när mangjorde det. Låt inte mig få skämmas när jagkommer hem till mitt hemlän. börheller inte låta sina partikamrater skämmas. Tänkpå dem också!Anf. 95 ():Herr talman! Det finns flera aspekter på den härtypen av satsningar, när man gör satsningar i enregion. En aspekt är att man gör något konkret, tillför ekonomiska resurser och minskararbetslösheten. En annan aspekt skulle kunnakallas psykologisk. Man visar att man bryr sig omockså den regionen.Vi kan konstatera att den nuvarande regeringentydligen inte bryr sig om . Jag kan förstå attdet kan låta exotiskt när i Malmöhuslän vill ha pengar till en ny väg mellan Klörup ochAggarp. Det kanske är dålig marknadsföring att taupp det som ett av de viktigaste projekten. BananMalmö----är däremot enframtidssatsning. Det är friskvård. Den satsningenuppfyller alla de krav som ställde på envettig investering.Anf. 96 BO ():Herr talman! var förundrad över att jagvar besviken när detta presenterades, men jag varju inte ensam om att efter utspelförvänta mig att regeringen skulle satsa mer. Omjag minns rätt från kvällstidningarna skulle det blifråga om 36 000 jobb. Det kan ju hända att det stodfel, men om jag minns rätt skulle satsningen vara iden storleksordningen. Sedan kom den härsatsningen.Mats säger också att man inte klararsysselsättningen med infrastruktursatsningar, menredan i kommunikationsministerns uttalande låg ettsamband, nämligen att satsningen skulle ge 36 000jobb. Alla ekonomiska bedömare är på detklara med att det är helt felaktigt av regeringen attinte nu i denna lågkonjunktur gå in och göra storasatsningar på infrastrukturen. Den är ju djupteftersatt i . Det rår inte enbart dennuvarande kommunikationsministern för, utan detär gamla försyndelser. Men alla är på det klara medatt det behövs stora insatser. Varför kommer deinte?Positivt i vad kommunikationsministern sade varatt han skulle återkomma och vad han sade omBothniabanan. Jag tackar för det.Anf. 97 ():Herr talman! Det råder enighet om attinfrastruktursatsningar är väldigt bra, eftersom detär en av de viktigaste komponenterna när det gällerregional utveckling. Jag anser att Västernorrlandväl uppfyller de kriterier som ställs för att man skallfå del av dessa satsningar.Jag vill ställa en fråga som har ställts redan tidigarei debatten: Hur stor skall arbetslösheten i vårt länvara för att vi skall få vara med om satsningarna?Jag skulle också vilja ta fasta påkommunikationsministerns löfte om nya pengar.Kommer att uppfylla de kriteriersom är nödvändiga för att vi skall få vara med dengången?Anf. 98 ():Herr talman! Kommunikationsministern viftar bortsysselsättningsargumentet som skäl för starka ochkraftiga infrastruktursatsningar. Jag vill då erinraom kommunikationsministerns svar. Där säger hanavslutningsvis: ''Regeringen följer utvecklingen påarbetsmarknaden, och med hänsyn till denna fårregeringen bedöma om och när det är erforderligtmed ytterligare insatser. ''Det är uppenbarligen arbetsmarknadssituationensom är styrande för regeringens bedömningar. Jagmenar att regeringen redan nu har klara belägg ochett klart sakunderlag för att mycket kraftfullare änhittills gå in med infrastruktursatsningar. Sätt er neroch gå igenom situationen och studerabyggprognoserna! Ni kommer då att komma framtill att det i kommer attfinnas en byggarbetslöshet på 30 %.Kommunikationsministern bör också begrundaytterligare ett skäl. Jag tycker, med tanke på destora projekt som ligger framför oss när det gällerÖresundsförbindelserna, attkommunikationsministern skall känna stor oro förden utarmning av kompetens och numerär som skeri fråga om byggarbetskåren i Skåne.Anf. 99 ():Herr talman! Beträffande debattens uppläggningkan jag konstatera att regeringen tycker omkollektiva lösningar. Jag hoppas att sådana nåsockså på trafiksystemets område.Vad gäller det geografiska täckandet kan mankonstatera att det skall finnas ett nationellt väg- ochtrafiknät. Det finns riksdagsbeslut om detta. Dåkan man inte utesluta en hel landsdel, där ocksåEuropavägar ingår i de projekt som har föreslagitsi de olika regionerna.I tidningen säger manatt det var med blandade känslor som branschensparter tog emot ministerns senaste paket. Mansäger där att det finns en stor oro ,eftersom inte en enda krona har tillförts utan ävenframtida medel har tagits i anspråk. Detta kan ledatill ett tvärstopp i byggandet inom ett år.Detta är mycket allvarligt, och det är därför jagåterigen vill fråga: Vilken var bakgrunden till attKalmar län inte fick några medel till detta? Jagställer frågan, eftersom detta är viktigt försysselsättningen, för trafiken och med tanke på atthela landet skall leva också trafikmässigt.Anf. 100 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag skall börja med det sista. I Kalmarlän finns inga av utpekade vägstråk.När det gäller har för väg E 4endast två startklara objekt redovisats. Det ena ärVedabron. Det projektet låg så sent attvi sade att det var bättre att nu använda depengarna till projekt som kan komma i gång.Dessa pengar har hamnat huvudsakligen iGävleborgs län, till en utbyggnad av E 4.Vedabron återkommer vi till.Det som är nytt är att vi förbrukar de pengar denförra anslog mycket snabbare än det vartänkt.