prot · GG0921 · 1992-11-11 00:00:00 — Ni sägeratt om det nu är något problem så skulle välregeringen eller av sig själv tittanärmare på det. Det hade väl varit enklare att nihade givit uttryck för en sådan önskan? Jag harlyssnat till debatten, och om jag har förstått rätttycker ni egentligen att det inte var något större felpå yrkandet.Ni säger, vilket kan låta förståndigt, att det intefanns några preciserade förslag i yrkandet. Detskulle vara skäl för att man ändå lät förhållandenabli vid vad de är. Men ni är ju i jordbruksutskottetinte så rasande främmande för hur man hanterarsådant. Det hade varit utomordentligt lätt att medanledning av motionen ändå göra ett uttalande; nihade inte behövt stöda er på något direkt yrkande imotionen. Jag tycker att ni har varit litet onödigtflata.Nu kommer beslut säkert att bli det nihar föreslagit, men litet mer engagemang skulle seprydligt ut en annan gång.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )12 § Näringsrättslig regleringFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU1 Näringsrättslig reglering.Anf. 104 . ():Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag är litetandfådd -- jag missbedömde vilken tid det skulle taatt behandla jordbruksutskottets betänkande.I näringsutskottets betänkande om näringsrättsligreglering tas det upp en hel del viktiga frågor. Dethandlar för utskottets del om att gå en balansgångmellan att vidta åtgärder som garanterar attnäringslivet fungerar lagenligt och att inte upprättahinder för utvecklingen av näringslivet.Det finns ett antal motioner som innehåller olikaförslag till regleringar, beroende på den rädsla somfinns för och de exempel som finns på attnäringsfriheten missbrukas. Jag tycker att det ärbra att utskottets ledamöter har enats om att avslåflera motioner med motiveringen att man skall varaförsiktig med att reglera näringsverksamhet, mensamtidigt starkt understryker vikten av attstatsmakterna ser till att det finns effektivainstrument för att stävja ekonomisk brottslighet.På ett område har under några årgjort gemensam sak med frånFolkpartiet, nämligen när han har hävdat att detfinns mycket som tyder på att lagstiftningen omnäringsförbud inte tillämpas på det sätt somlagstiftarna har avsett. Han har föreslagit enutredning av tillämpningen och eventuelltförändringar av reglerna om näringsförbud.Vi tycker att hans argument är välgrundade. Detfinns exempel på att man sällan använder sig av denlagstiftningen och att man inte tillser att beslutefterlevs.Jag skall inte bli långrandig utan bara yrka bifall tillmin meningsyttring till betänkandet. Den innebärbifall till två motioner omutvärdering av lagstiftningen om näringsförbud.Anf. 105 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets förslag.Jag vill också framföra några synpunkter påbetänkandet.Jag noterade med tillfredsställelse vad sade i inledningen av sitt anförande. Jag ärövertygad om att en bred utskottsmajoritet ställersig bakom motionärens uppfattning om attnäringsfriheten är en grundpelare i ettmarknadsekonomiskt samhälle.Rolf L. upplever, som majoriteten, att dethandlar om en balansgång mellan frihet ochreglering. Priset för friheten, menar motionären,måste vara att man vid missbruk av friheten förlorardenna genom näringsförbud. Inte heller här råderdet någon åsiktsskillnad.Konkurslagen fastslår att det under konkursautomatiskt råder näringsförbud. Skulle detverkligen vara så att lagen om näringsförbud intetillämpas eller inte kan tillämpas på det sätt som vartänkt, uppstår det naturligtvis vissa problem, ochde problemen skall inte underskattas. Men iutskottets skrivning heter det att ''näringsförbud ärett mycket långtgående ingrepp i näringsfrihetenoch därför -- enligt lagstiftningens intentioner -- börtillgripas endast som yttersta sanktion.'' Tröskelntill näringsförbud måste alltså vara hög. Antaletenligt lagen utfärdade förbud är inte heller ettrelevant mått på dålig efterlevnad av lagen.Jag vidhåller utskottets mening och vill personligenbetona att det begärda utredandet under allaomständigheter inte motsvarar det stora behovetjust i dagens situation. Insolvensutredningenkommer att framlägga sin redovisning,och här kommer med stor sannolikhet en hel del avdagens mer aktuella problem att finnas pådagordningen.Herr talman! I dessa tider av kreditförluster ochsvårigheter i frågor som rör riskkapitalförsörjningtorde företagarnas och därmed samhällets problemsnarare vara av en annan art. Duktiga företagaresom begärts i konkurs på grund av andraomständigheter än egna försummelser harnämligen stora svårigheter att återigen starta enfungerande verksamhet och få tillgång till en rimligfinansiering.Det förefaller vara betydligt viktigare och merangeläget att de rättsvårdande myndigheterna nuser till att i högre grad angripa den ekonomiskabrottsligheten som sådan. Lösningen av många avdagens problem ligger just i den aktuella och viktigafrågan om den ekonomiska brottsligheten. Härfinns en hel del att ta tag i.Herr talman! Beskedet att man nu skall börjagranska bankernas verksamhet under den s.k.champagneyran är mycket välkommet. Det finnstecken som tyder på det riktiga i att granska det somförsiggått i utlåningsärenden, där personer medmycket tvivelaktiga verksamheter figurerat. BRÅhar lämnat viss delrapportering, och ytterligarematerial kommer snart. När BRÅ ochinsolvensutredningen presenterat sinaresultat kommer vi förmodligen att ha anledning attbåde i partigrupper och här i kammaren fortsättadiskussionen i de här frågorna, och då finns ocksåett aktuellt underlag att utgå ifrån.Anf. 106 . ():Herr talman! Jag och tycks göranågot olika bedömningar av behovet av översyn avlagstiftningen om näringsförbud. Jag tycker att deti den aktuella debatten finns så många och såtrovärdiga uppgifter och uppgifter från så mångaolika håll att det är material nog för att kunna taställning för en översyn av lagstiftningen.Det är förödande -- det tycks vi ju vara överensom -- om tilltron till den här typen av lagstiftningundergrävs. Det får som konsekvens, skulle jag tro,att man kommer att behövs vidta åtgärder som ärmycket mer långtgående än vad som egentligenskulle vara motiverat, för att återställa tilltron tillregelverket på näringsfrihetens område.Anf. 107 ():Herr talman! Vi har tydligen litet olikauppfattningar om behovet av en översyn just nu.Om lagstiftningen verkligen inte fungerar uppstårproblem -- det är jag också på det klara med. Denenskilde medborgaren upplever då lagen somtandlös och förlorar tilltron till den grund som lagenbygger på, och det allmänna rättsmedvetandetförsämras då. Det är därför också mycket angelägetatt så långt möjligt verkar för attupprätthålla tilltron till gällande lagstiftning.Näringsidkare får inte villkorslöst bedrivanäringsverksamhet, om det finns risk att fortsattverksamhet orsakar ytterligare skada. Här har vikanske inte samma uppfattning om behovet just ,men jag vill än en gång poängtera att det storabehovet nog är att ta itu med den ekonomiskabrottsligheten och andra tveksamheter i sambandmed näringsutövandet och bristerna i det här.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )13 § betänkande1992/93:NU2 Återvinning.Anf. 108 BO ():Herr talman! I den socialdemokratiska motionenJO612 ställer motionärerna krav på att det förmiljöns skull skall utvecklas nya återvinnings- ochåtertagningssystem. Dessutom krävs andraåtgärder, som genom förändringar av deekomomiska villkoren gör det möjligt för redanexisterande återvinningssystem för papper attöverleva i framtiden.I sak tycks det, att döma av betänkandet, intefinnas några större meningsskiljaktigheter mellanutskottsmajoriteten och socialdemokraterna i dehär frågorna. Utskottsmajoriteten instämmerockså i princip i kraven i den socialdemokratiskamotionen.Det råder inte heller någon brist på faktaunderlagoch idéer på det här området. Vi kan konstatera attfrågorna har behandlats i förpackningsutredningenoch i två olika departementspromemorior. I dessahar problembilden redovisats, och man har kommitmed förslag på konkreta åtgärder. Det handlar bl.a.om att styra via skatter och avgifter, om lagstadgatproducentansvar för uttjänta varor och avfall ochom lagstadgad återtagningsplikt.De politiska skiljelinjerna gäller främst tilltron tillregeringens förmåga och vilja att verkligenpresentera en proposition som föreslår konkretaoch verkningsfulla åtgärder på dessa områden. Detär ingen hemlighet att det råder olika uppfattningarinom regeringen när det gäller den principiellasynen på om och i vilken grad staten och samhälletskall reglera och styra det ekonomiska livet iallmänhet och företagens villkor i synnerhet. Detkan förmodas att detta -- trots stolta deklarationeri regeringsförklaringen på miljöområdet --återspeglas i form av inre slitningar även när detgäller att föreslå nya återvinningssystem. Sådanasystem -- oavsett om det gäller avgifter eller andraregleringar -- innebär ingrepp i den numera såomtalade fria marknaden. I pressen har detspekulerats i att den kommande propositionenkommer att bli ett ganska urvattnat dokument. Detär mot den här bakgrunden somSocialdemokraterna skulle vilja se klara uttalandenfrån om att man förväntar sig attkretsloppspropositionen verkligen kommer attinnehålla konkreta och verkningsfulla åtgärder påde här nämnda områdena.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationernafrån Socialdemokraterna.Anf. 109 ():Herr talman! Avsikten med betänkande NU2 somvi nu skall behandla är att ge underlag för ettriksdagsbeslut om tre motioner som alla är avkaraktären ''att påpeka vikten av att något görs påområden där utveckling redan pågår''.Utskottsbehandlingen har, som Bo Bernhardssonsade, resulterat i två reservationer. Jag vill härkortfattat kommentera dem.Först vill jag dock göra ett principielltställningstagande. Eftersom avfallsåtervinning ärså beroende av medverkan från många människorär det särskilt viktigt att varje nytt inslag förstås ochaccepteras av de allra flesta. Därför måste taktenoch formen för införande av nya regler väljas medspeciell omsorg. Nya idéer kan inte förverkligasomedelbart. måste i alla fall bildligt läggas påsten för att bygget skall hålla. Eftersom ändringarav färdriktningen ofta är förknippade med storakostnader måste besluten hålla för en kritiskgranskning. Berörda parter borde kunna räknamed att de spelregler som har fastställts skall gälla.Inte minst den nu på nytt uppblossade diskussionenom retur-PET-flaskan visar hur viktigt det är attpolitiska beslut i avfallshanteringsfrågor fattas eftermycket moget övervägande. Den moderataståndpunkten att retur-PET-lagen var felaktigredan från början kan visa sig bli även eftervärldensslutliga dom.Återvinninssystem för bilar, freoner och datorernämns i en av de motioner som har föranlettreservation. Den mer traditionellareturpappershanteringen nämns i en annan motion.På alla dessa områden pågår utveckling, iSverige och internationellt. På en ny franskbilåtervinningsanläggning når man enåtervinningsgrad på . Då kan manlägga märke till att när det gäller brännbara delar,plast, gummi och tyg, har man valt att utvinnaenergin genom förbränning.I använder man sig på många håll avfragmentering av bilskrot och kan på så sätt ta handom stora delar av skrotet. Även bildäck kanfragmenteras och delvis återvinnas. Inombranschen finns det anläggningar sompå ett miljömässigt riktigt sätt tar till vara freonet ikylar och frysar. I i harnyligen första miljövänliga datorskrotstartat. Att man med politiska pekpinnar griper in idenna utveckling kan inte gagna någon, allra minstmiljön. Det kunnande som återvinningsbranschenbesitter utnyttjas flitigt och utvecklasständigt.Källsortering av avfall blir allt vanligare i desvenska hushållen. En stark miljömedvetenhet harmedfört att de system för återvinning av t.ex. glas,papper och aluminium som introduceras ibostadsområden runt om i landet fungerar heltefter intentionerna. I några fall har kommunernavalt att lägga in en subvention för dem somkällsorterar, vilket säkert också har bidragit tilldetta.Vad gäller insamling och användning avreturpapper är det min uppfattning att vi måste tamarknadskrafterna till hjälp för att hantera detta. Idagens läge finns det ingen anledning att gå in mednågon ytterligare politisk reglering. I detsammanhanget kan man också påpeka möjlighetenatt använda returpapper av sämre kvalitet somenergiråvara. I ett modernt värmeverk kan mantillgodogöra sig det höga energiinnehållet utan attöverskrida de gränser som miljölagstiftningensätter. Då har det träd som man från början hadetänkt elda upp kommit till ''mellananvändning'' iform av papper innan den slutliga förbränningen.Den riktigt stora återvinningsdebatten fårkammaren möjlighet att delta i när det betänkandesom behandlar den s.k. kretsloppspropositionen,som regeringen aviserat skall komma ,föreligger till behandling. Tills dess yrkar jag bifalltill utskottets hemställan i betänkande NU2 ochavslag på reservationerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )14 § Vissa detaljhandelsfrågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU3 Vissa detaljhandelsfrågor.Anf. 110 ():Herr talman! I betänkande NU3 behandlas enpartimotion på skatteområdet från Vänsterpartiet.I motionen finns ett yrkande som gäller uppföljningav beslutet om sänkt matmoms. harbegärt att effekterna av den sänkta matmomsenskall utredas. Som framgår av utskottets skrivning ibetänkandet har denna begäran uppfyllts. Det kankonstateras att man har följt upp effekterna avsänkningen av matmomsen, och man har entydigtkunnat konstatera att sänkningen har kommitkonsumenterna till godo i form av sänkta matpriser.Jag konstaterar detta med tillfredsställelse och serdärför ingen anledning att yrka bifall tillmotionsyrkandet.I den politiska debatten om detaljhandeln harfrågan om etablering av livsmedelsaffärer ochstormarknader fått ganska stort utrymme undersenare tid. , , harväckt en motion som tar upp en aspekt avstormarknadsetableringar som inte ärtillfredsställande belyst. Det gäller de extrasamhälleliga kostnader som etablering avstormarknader utanför tätortskärnor medför.Motionären begär en utredning av dessa effekteroch förslag på hur dessa effekter skall kunna täckasav någon annan än samhället. Det gäller således hurden som etablerar eller bygger en stormarknadskall fås att själv ta de extra kostnaderna och iförlängningen ta ut dem i konsumentprisledet. Jagdelar motionärens uppfattning attstormarknadsetableringar och inköp påstormarknader, med de negativamiljökonsekvenser det för med sig, blir mindreattraktivt.I min meningsyttring instämmer jag i motionärensbegäran om en utredning om hur man skall kunnafå någon annan än samhället att ta de ökadesamhällskostnaderna. Jag yrkar härmed bifall tillmeningsyttringen.Anf. 111 ():Herr talman! Låt mig inledningsvis konstatera medtillfredsställelse att de två motionsyrkandena omkommunala varuförsörjningsplaner och omuppföljning av priseffekterna av sänktmervärdesskatt på livsmedel, som . ,nämnde, inte har resulterat i några reservationereller särskilda meningsyttringar iutskottsbehandlingen. Det tyder ändock på en vissförståelse för marknadsekonomins självreglerandeförmåga till fromma för konsumenterna och på attde vidtagna åtgärderna, även sedda medvänsterpartistiska ögon, var tillräckliga.Däremot har en tredje motion, med krav på enutredning om samhällets merkostnader för externastormarknadsetableringar föranlett envänsterpartistisk meningsyttring. . Nilsonhar just redovisat sina skäl för denna.Betänkandet redovisar ett antal utredningar om deprivatekonomiska effekterna av stormarknader.Dessa visar att prisnivån på orter med högtkonkurrenstryck -- bl.a. på grund av förekomstenav stormarknader eller andra lågprisalternativ -- ärlägre än på orter där priskonkurrensen är sämre. Ivad mån dessa lägre priser uppvägs av attkonsumenten skattevägen får betala några mereller mindre diffusa samhällsekonomiska kostnaderutreds kanske inte fullt ut i betänkandet. Det finnsdock utredningsresultat som ger vissa indikationer.Låt mig komplettera dem genom att utgå från minaegna erfarenheter från det kommunala fältet -- frånVäla stormaknad utanför , som haråtskilliga år på nacken.Visst åker folk bil dit. Men det minskar trängselnpå stadsgatorna och på innerstadens parkeringar.Det är en inte oväsentlig kommunalekonomiskeffekt. De parkeringar som behövs vidstormarknaderna har butikerna betalat genom sinhyra. Sedan har de i sin tur tagit betalt av kundernagenom att baka in det i priset på sina, ändock,billiga varor.I stadskärnan har hyrorna sjunkit på grund avminskad efterfrågan på lokaler. Det har inneburitökade överlevnadsmöjligheter för mindre butiker iinte alltför lönsamma branscher. De har fått enmöjlighet att hålla, för kunderna, lockande priser.Folk åker också buss till Väla. Det innebär att debusslinjer som passerar Väla får ett ökatpassagerarunderlag och kanske med störreturtäthet kan fortsätta till både ochHasslarp.Ett senare tillkommet bostadsområde pågångavstånd från Väla har all sin närservice inomstormarknaden. Det har förmodligen inneburitstora samhällsekonomiska besparingar.Jämfört med andra kommuner därexternetableringar har motarbetats, kan jag inte seatt skulle ha märkbart högresamhällsekonomiska kostnader.Avsikten med dessa exemplifieringar är att peka påsvårigheten att göra den typ av total kalkyl somRolf L. och motionären efterlyser med allaplus- och minusposter inräknade. Jag tycker inteheller att det är helt klarlagt vad man avser attanvända resultatet till.Jag yrkar bifall till hemställan i betänkande NU3och avslag på . meningsyttring, sominnebär bifall till motion 1991/92:Bo509 yrkande 2.Anf. 112 . ():Herr talman! är glad för att jag intehar följt upp vårt motionsyrkande om uppföljningav matmomsens effekter. Kravet på en utvärderingvar väl grundat. Debatten om huruvidamatmomsen skulle sänkas eller inte handladeväldigt mycket om i vilken utsträckning effekternaav en sänkt matmoms skulle kommakonsumenterna till godo eller om de skulle stanna imellanledet och ätas upp på vägen tillkonsumenterna. visar det sig att vår begäran haruppfyllts på vägen. Som jag sade i mitt anförandeär det ganska klart att sänkningen till övervägandedel kommer konsumenterna till godo. Då behöverman inte av prestigeskäl eller liknande följa upp ettmotionsyrkande, utan kan med glädje konstateraatt den politiska linje vi har drivit under lång tidvarit riktig och att den, när den har genomförts, hargagnat konsumenterna.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande justitieutskottetsbetänkande JuU3, försvarsutskottets betänkandeFöU1, socialutskottets betänkanden SoU1, SoU2,SoU3 och SoU4, jordbruksutskottets betänkandeJoU4 samt näringsutskottets betänkanden NU1,Nu2 och betänkande JuU3Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU1Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU1Mom. 1(legitimation)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 152 röster mot121 för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservationen av m.fl.Mom. 2-6Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU2Rosa Östh hade under överläggningen yrkat attfrågan om prostitution, som behandlades i mom.16, skulle återförvisas till socialutskottet förytterligare beredning. Eftersom betänkandetbehandlade flera var för sig skilda frågor, ansågandre vice talmannen att det inte förelåg någothinder att betrakta frågan om prostitution som ettsärskilt ärende. Ett eventuellt återförvisningsbeslutinnebar därför att betänkandet i övrigt kundeavgöras momentvis i vanlig ordning.Mom. 2 (projektet samhällsnyttan)Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 22för reservationen av . 16 (prostitution)ÅterförvisningsyrkandetDet av under överläggningenframställda yrkandet om återförvisning avmomentet till utskottet för ytterligare beredningbifölls med acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU3Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU4Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU4Mom. 4 (prisutvecklingen på jakträttsupplåtelserm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot123 för reservation 1 av m.fl.Mom. 5 (jakt med stötande hund)Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 27för reservation 2 av momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU1Mom. 2 (utvärdering av lagstiftningen omnäringsförbud)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 12för meningsyttringen av . 1 ledamotavstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU2Mom. 1 (nya återtagnings- och återvinningssystem)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot113 för reservation 1 av Bo Finnkvist m.fl.Mom. 3 (insamling och användning av returpapper)Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot115 för reservation 2 av Bo Finnkvist m.fl. 66ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU3Mom. 2 (samhällsekonomiska kostnader förstormarknadsetableringar)Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 15för meningsyttringen av momentUtskottets hemställan bifölls.15 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 9 november1992/93:36 av () till statsministernom ett bostadsdepartement:Regeringspartierna visade före valet stor optimismbeträffande sina möjligheter att medverka till enpositiv utveckling på hyres- ochbostadsmarknaden. Bl.a. framförde nuvarandestatsministern att han för sin del kunde utlovahyressänkningar i händelse av en borgerligvalseger.I regeringsdeklarationen uttalades att alla skulle harätt till en bra bostad till ett rimligt pris.Trots dessa höga ambitioner beslöt statsministernatt avveckla det särskilda ,och ej heller inrätta en särskild statsrådspost förbostadsfrågorna. I stället delades de frågor dentidigare bostadsministern ansvarat för på sjudepartement. En nyckelroll för utformningen avden framtida bostadspolitiken fickfinansdepartementet och dess skatteminister.Skatteministern har ansvar förskattepolitiken och de mycket komplexa bank- ochkreditfrågan.Bostads- och hyresmarknaden befinner sig förnärvarande i en mycket allvarig kris. Rapporterfrån olika län tyder på att bostadsbyggandetminskar dramatiskt med risk att storadelar av svensk byggindustri slås ut. Samtidigtinnehåller de nya reglerna förbostadsfinansieringen sådana oklarheter ochbestämmelser att många inom bostadssektornbefarar att ombyggnadsverksamheten kan kommaatt avstanna efter årsskiftet.Kommunernas besvärliga ekonomi tillsammansmed avvecklingen av bostadsanvisningslagen ochkommunala bostadsförmedlingar har lett till ettökat antal bostadslösa -- särskilt gäller dettamänniskor med sociala problem och psykiskastörningar. Avvecklingen av all särlagstiftning förallmännyttan bidrar till dess marknadsanpassningoch minskade utrymme för sociala hänsyn tillutsatta grupper.Den pågående hyresförhandlingen visar trots storabesparingar i driftsutgifterna inom allmännyttan påhyreshöjningsbehov om i genomsnitt ca 12 %.Samtidigt förväntas lönerna stå stilla eller öka imycket liten utsträckning. Oron är stor hoslöntagare och pensionärer med små ekonomiskamarginaler. Särskilt utsatta är privata ochallmännyttiga bostadsföretag med hög andelrelativt ny produktion. Detsamma gäller yngrebostadsrättsföreningar och villaägare med nya hus.Såväl välfärds- som sysselsättningshänsyn kräveratt bostadsfrågorna tas på största allvar och attregeringen agerar utifrån djup kunskap om densvåra situationen på bostadsmarknaden.Är statsminisern mot bakgrund av denbekymmersamma situationen på hyres- ochbostadsmarknaden beredd att inrätta ett särskiltbostadsdepartement?16 § Kammaren åtskildes kl. 14.49.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 38 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 74(delvis),av andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.