prot · GF0959 · 1992-02-06 00:00:00 — Det förvånarfaktiskt mest, också med tanke på det somframhölls av de borgerliga partierna undervalrörelsen, då vi stred hårt för en ökad frihet ietern. Det skulle vara klädsamt om kulturministernville ta några förnämliga initiativ på det härområdet.Själv är jag av den uppfattningen att publicservice-verksamheten behöver ses över. Är det så säkert attSveriges Radios organisation skall vara sådan denär ? Behöver vi två rikstäckande TV-kanalersom finansieras på det sätt som sker ? Behövervi fyra publicservice-radiokanaler, som ocksåfinansieras via TV-avgiften, vilket sker ?Med hänsyn till att tekniken breder ut sig och attandra aktörer får möjligheter att dela etern, bordedet vara en självklarhet -- och jag tror att det ocksåär ofrånkomligt, -- att vi ser överpublicservice-verksamhetens struktur. Vad vill viha ut av en publicservice-verksamhet? Vad skallden stå för? Vad kan andra aktörer klara lika braoch kanske t.o.m. bättre än ?Det är viktigt med en bra publicservice-verksamhet, men skall den för alltid vara gjuten isamma form som ? Jag sätter ett stortfrågetecken för det och skulle välkomna omkulturministern tog ett initativ till en översyn avpublicservice-verksamhetens struktur,organisation, ägarbild och hur man skall reglerapublicservice-verksamheten . Skall detske genom ett avtal med programbolagen eller skalldet ske genom lagstiftning? Det finns mycket somtalar för en lagstiftningsreglering snarare än enavtalsreglering. Vi kan återkomma till det i annatsammanhang. Skall verksamheten finansierasgenom allmän licens, som egentligen är enapparatskatt, eller skall den finansieras genom envanlig skatt över inkomsten? Det är också en frågasom man bör diskutera.Herr talman! Jag vill med detta inlägg bara säga attjag tycker att kulturministern skall ta ett rejält tag ide här frågorna. Hon bör bidra till att skapa enstörre frihet i etern och även göra en god översyn avpublicservice-verksamheten. Som en följd av dettakanske också avtalsperioden för skall begränsas från normalt , somdet har varit, till . Vi bör få god tid på oss attbegrunda hur vi vill ha publicservice-organisationen i framtiden.Anf. 11 Kulturminister ():Herr talman! Jag är glad över den brådska somplötsligen har kommit över vissa partier i den härkammaren. Här har gått åratal dåsocialdemokraterna inte har kunnat bestämma sigför om man i vårt land över huvud taget skall kunnafinansiera radio och TV med reklam. Det betyderatt när vi nu har fått en ny regering, som är besjäladav att verkligen se till att vi får en vidgadyttrandefrihet och nya möjligheter till frihet överhuvud taget för radio och TV, finns det inget somhelst underlag så att man kan gå fram med de olikaförslagen. Hade vi inte några som helst tekniskabegränsningar, vore det här en lätt fråga. Då kundeman i stort sett med ett penndrag ta fram förslagen.Men i och med att det finns tekniska begränsningar,i varje fall just , måste det finnas några regler omhur koncessionsgivningen skall gå till, vilka somskall få använda den ökade friheten i etern.Det sägs att det inte görs någonting. Det är intesant. Jag har skrivit i mitt svar att vi håller på att tafram en promemoria som skall gå ut på remissganska snart, så att det finns något underlag och såatt vi kan få en offentlig diskussion om vilka reglersom skall gälla. Sedan skall den parlamentariskaberedningen komma till.Dessutom har vi faktiskt gjort en del. Redan ihöstas fick ett förslag om möjligheter attfinansiera kabel-TV och kabel-radio med reklam.När jag kom in på departementet fanns det ettförslag framarbetat av socialdemokraterna sominnebar fortsatt förbud mot reklam från den 1januari 1992, trots att det skulle strida motyttrandefrihetsgrundlagen. Bara på ett par dagarfick vi skriva om hela den propositionen. Den hannockså behandlas i . Här är det verkligeninte fråga om någon snigelfart, utan det är en försvenska förhållanden ovanligt snabb behandling.Socialdemokraterna förstår jag över huvud tagetinte. De har haft årtionden på sig att försöka göranågonting, men har avstått från det. Det är vi frånden borgerliga sidan som har stått på gator och torgoch, som var inne på, vänt oss tillbl.a. ungdomar, som inte begriper varför man skallha dessa begränsningar i etern.Ulf tog upp frågan om analog ochdigital teknik. ger den digitala teknikenännu större möjligheter till ännu fler kanaler. Dettaär en avvägning att göra: Vill vi ge hela utrymmettill det analoga och därmed omöjliggöra att detfinns ett litet utrymme kvar för att pröva för detdigitala och kanske gå över till det digitala om detdär skulle visa sig vara en ganska snabb utveckling,eller skall vi stänga för denna möjlighet och utnyttjaallt nu? Det är en fråga som jag tycker det ärlämpligt att diskutera just i en parlamentariskutredning. Det handlar om att väga framtiden motnutiden och uppnå maximal yttrandefrihet i etern.Det är, som jag sade i mitt interpellationssvar,viktigt att vi når så breda överenskommelser sommöjligt, men det kan inte ske på bekostnad av enuppluckring av monopolet och en ökad frihet ietern. Där är inriktningen helt klar. Men det kanfinnas tekniska detaljer som behöver diskuteras.Catarina Rönnung frågar om den tilltagandekoncentrationen, som hon påstår finns, när detgäller medierna över huvud taget inklusive press.Uppriktigt sagt begriper jag ibland inte dennadiskussion. Här pågår en verksamhet för att luckraupp och ta bort monopol, och då börjar mandiskutera ökad monopolisering och ökadkoncentration. Den här frågan kommer dock attberöras i departementspromemorian. Det kommerockså att finnas möjlighet för den parlamentariskaberedningen att diskutera frågan. Tyvärr är mintaletid ute, så jag kan inte besvara von derEschs frågor, men jag återkommer.Anf. 12 ():Herr talman! tycker att hon ärsnabb i behandlingen, och jag tycker att hon ärlångsam i behandlingen av dessa frågor. Om dettakan man naturligtvis tycka olika. Jag tycker bara attdet är så påtagligt att regeringen i denna fråga ijämförelse med andra fögderier och frågor nästaninte gjort någonting och framför allt inte visatengagemang för att vilja komma fram någonstansnär det gäller fri radio och TV. Det tycker jag ärkonstigt. När det gäller den saken är jag besviken.Sedan tar kulturmininstern upp detta med tekniskabegränsningar. Självklart är det de tekniskabegränsningarna som ligger till grund för mininterpellation. Det är insikten om dessa problemsom ligger till grund för de frågor som jag har ställtoch som jag tycker att kulturministern inte harbesvarat.Den utredning som kulturministern hänvisar tillflera gånger skisserar i huvudsak tre olikaalternativ, varav två innebär klara begränsningarför framtida reklamfinansierad analog radio. Dettredje alternativet innebär betydande utökningarav utrymmet för traditionell radio till ganska lågakostnader som skulle kunna vara kommersiell,medan det inte innebär sämre förutsättningar förintroduktion av digitalradio, eftersom det finnsandra band som används i andra länder som skullekunna användas även i . Jag tycker inte attdet här är en fråga i första hand för remisser ochpolitiska breda lösningar. undrar jag: Vadtycker kulturministern själv egentligen? Har hon enegen uppfattning, eller är allting fråga omremissinstansernas uppfattning?Anf. 13 ():Herr talman! Det är gott och väl att en beredningnu kommer till stånd. Men vi har naturligtvis rättatt vara upprörda över den långa höstens kompaktatystnad. En sådan här parlamentarisk beredningskulle givetvis ha diskuterat åsiktsreklam ochreklam riktad till barn i radiomediet. I stället valdeBirgit att i lokal-TV-propositionen smygain åsiktsreklamfrågan och den reklam till barn somvi har varit motståndare till. Det här är alltså viktigaprincipiella frågor, lika väl somkoncentrationstendensfrågorna, som vi måste fågrundligt belysta och diskuterade i en beredning.Här tycker jag att regeringen har brustit i ansvar.Anf. 14 ():Herr talman! Att inte begripersocialdemokraterna lär väl jag inte kunna göranågonting åt. Däremot är det möjligt att vi har varitunderlåtenhetssyndare, även om jag för min delinte tror på arvssynden. diskuterar vi faktisktregeringens ansvar i detta sammanhang.Jag blir bekymrad när jag hör om vi behöver två TV-kanaler, om vibehöver de sändningar på radion som vi har ,om vi skall se över struktur ochavtalet över huvud taget och om vi skallskattefinansiera i stället för att låta TV-avgiftenfinansiera det hela. Detta, , äroerhört utmanande av den anledningen attriksdagen beslöt så sent som för ett drygt halvårsedan i stort sett enhälligt, inkl. , attställa sig bakom riktlinjerna för Radio-koncernens fortsatta verksamhet. I den propositionbakom vilken en så gott som enhällig riksdag ställdesig -- kanske den t.o.m. var helt enhällig -- stod detbl.a. att för verksamheten bör Radiodisponera fyra rikstäckande sändarnät för ljudradiooch två rikstäckande sändarnät för TV samt attprogramverksamheten bör förutom avUtbildningsradion handhas av ett programbolag förTV och ett för ljudradion. Vidare är det ensjälvklarhet i propositionen att vi skall ha ettföretag som heter i , som äransvarigt för att ta in TV-avgifterna. Dettaifrågasätts inte bara av utan ocksåav partisekreterare.Jag tycker att de anställda på ,svenska folket, lyssnarna och tittarna har rätt att nufå veta om regeringen tänker att frångå det beslutsom med en så bred politisk enighetfattade . Tänker regeringen göra detta, ärdet en allvarlig stridssignal. Då kan det aldrig bli talom breda lösningar. Då är det inte särskiltförvånande att regeringen, för att tala utrikiska, isplendid -- det kan ju vara hur som helst med det --isolation sitter och förbereder det nya avtalet. Jagvill ha klart besked från kulturministern: denuppgörelsen, som antog , somregeringens proposition 149 låg till grund för?Anf. 15 (m):Herr talman! Jag är inte förvånad över att lyssnatill farhågor när vi från en del avden moderata rörelsen, kanske även från andrahåll, ifrågasätter om struktur äroch skall bli sakrosankt . Mycket harju hänt på medieområdet. Jag har försökt skisseradet i korta ordalag i mitt förra inlägg. Vi har fåttflera kanaler, och vi har flera som står och knackarpå dörren både på radiosidan och faktiskt också påTV-sidan för att få sin röst hörd. slår ÅkeGustavsson som vanligt vakt om monopolet. Ävenom egentligen inte faktiskt har ettmonopol, är det inget tvivel om att Radiohar en allt framgent dominerande ställning somradio- och TV-producent i landet.Mitt ifrågasättande grundar sig på huruvida denövriga medieutvecklingen ger vid handen attkonstruktionen av på något sätt börses över med tanke på att så mycket annat har hänt.Hur länge vill tittarna betala en högre TV-licens närett ökat alternativfinansierat TV- och radioutbudstår för dörren och finns tillgängligt? Den frågankan man ställa sig. Och när kommer upproret fråntittarna?Jag medger att görmycket bra radio- och TV-program. Det är ju minakolleger, jag har själv varit anställd där. Jag ärfortfarande själv en anhängare av en bra publicservice-verksamhet, men jag ifrågasätter om denmåste ha den storlek och betydelse och dra dekostnader som den gör . Finns det andraaktörer till vilka man kan överlåta att sköta en delav verksamhet , mot kanskelägre TV-avgift rent av och framför allt till priset aven ännu mer vidgad yttrandefrihet?Jag tycker mig förstå att vill slåvakt om de rikstäckande kanalerna och inte gärnasläppa in andra aktörer annat än på mikroplanet,på närradioplanet. Jag är inte alldeles övertygadom att det är den rätta medicinen. Vi måste ocksåtillåta rikssändande aktörer vid sidan av SverigesRadio att få göra sin stämma hörd.Låt mig till kulturministern säga att jag också skullevilja ha ett svar på frågan om regeringen motbakgrund av medieutvecklingen överväger attfaktiskt se över : struktur,ägarbild, regleringsformer, finansieringsformerosv.Anf. 16 Kulturminister ():Herr talman! Det är naturligtvis alldelesutomordentligt att vi kan ha en fri diskussion om delångsiktiga förhållandena också när det gällerSveriges Radios organisation, struktur och uppgift.Men det är en självklarhet att deöverenskommelser som har träffats mellanpartierna och som sedan utgjorde grunden förpropositionen ligger fast. Det betyderatt i huvudsak kommer förslaget till nytt avtal förSveriges Radio att utgå från de uttalanden somriksdagen gjorde och de riktlinjer somdå angavs.Nu är det en sak vad gäller t.ex.ägandeförhållandena som framträtt allt tydligareunder hösten och som innebär att det måste ske enfördjupning när det gäller de här frågorna. Deriktlinjer som angav varheller inte så tydliga som en del ibland vill göragällande. säger att det är ensjälvklarhet att man skall få slå ihopnyhetsredaktionerna på därför attdetta leder de uttalanden fram till som gjordes förravåren. Bakgrunden är ju den att har gjortuttalanden tidigare, där man säger attyttrandefriheten och bredden på nyhetsutbudetbäst hävdas genom att TV har två från varandrafristående nyhetsredaktioner. Det är det som gälleri dag.Sedan får det bli en annan ordning om mankommer fram till någonting annat här i riksdagen.Men de uttalanden som gjordes berördeöver huvud taget inte nyhetsutbudet, utan det sadesatt man allmänt sett skulle ge något friare formerför . Den frågan kommernaturligtvis att beröras i kammaren då avtalet närdet gäller kommer upp tillbehandling. Det är som går ut medprivata uppfattningar om hur det skall vara iframtiden. har gjort sina uttalanden,och så länge inte har ändrat sinauttalanden så gäller dessa. Det tycker jag attrespekten för kräver.Så till von der Esch: Grundlag är grundlag,och de bestämmelser som finns i grundlagen står försig själva. Jag hade gärna sett att det inte funnitsnågon möjlighet att över huvud taget begränsafrågan om reklam. När det gäller om SverigesRadio skall vara ett public service-företag utanreklam skulle det naturligtvis föreligga en möjlighetför att själv välja, dvs. att riksdagensom den som styr uttalar att mankan göra valet själv. har vi de bestämmelser somvi har, och då skall naturligtvis dessa följas till dessatt vi åstadkommer en ändring.Jag hade gärna sett att det varit möjligt attomedelbart fatta beslut som innebar att vi skullekunna finansiera radiosändningar med reklam.Ingen kan vara betjänt av den nuvarandesituationen, med olika piratradioföretag somnaturligtvis främst skaffar sig marknadsfördelarframför andra företag, som respekterarbestämmelserna. Men problemet är ju att vitidigare haft en regering som varit motståndare tillden här verksamheten och inte tagit fram material,så att vi snabbt kunde fatta beslut. Den nuvaranderegeringen satte i gång med att ta fram material såfort det över huvud taget var möjligt, och om någraveckor kommer det att föreligga ett underlag, enstruktur för hur en fri radio skall kunna se ut, så attvi åtminstone kan ha någon offentlig diskussion häri landet om denna viktiga fråga och så att man intebara kör över dem som har kunskap om ochintresse för frågan.Kristersson tycker att här skall det vara fritt fram,och man skall se till att det blir så många analogaradiosändare som över huvud taget är möjligt. Ja,jag respekterar en sådan inställning, men det kan juinte vara förbjudet att föra en diskussion, om detkommer en ny teknik som på relativt kort sikt kange oss ännu fler radiokanaler och ännu större frihetsamt då göra en avvägning. Han frågar efter minpersonliga uppfattning. Det intressanta är ju vadregeringen sammantaget kan komma fram till föruppfattning, men det kan inte vara förbjudet attdiskutera denna tekniska fråga. Vi politikerhandhar ju en verklighet som ibland just innehållerfrågor om prioriteringar, och det kan finnas behovav att visa på vad det är för typ av prioriteringarsom gäller för att man skall nå det mål som är detviktiga, nämligen så mycket frihet som det överhuvud taget är möjligt att åstadkomma, både påkort och på litet längre sikt.Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 17 ():Herr talman! Jag tycker det är bra att BirgitFriggebo visar en öppen attityd till reklam iSveriges radio. Jag tror att den nuvarandekoncessionsavgiften -- vi behandlar ju förnärvarande frågan i -- i detlång loppet är en ganska omöjligpolitikerkonstruktion, inte minst urgrundlagssynpunkt. Så jag tyckte att det var enpositiv deklaration som gjorde.Anf. 18 ESCH (m):Herr talman! Jag tackar för svaret frånkulturministern som säger att grundlag är grundlag,men vi har bestämmelser -- och så hörde jag interiktigt resten. Finessen med grundlagen äremellertid att man inte får lov att ha bestämmelsersom strider mot grundlagen. Därför vidhåller jagmina slutsatser, att det är grundlagsstridigt attförbjuda reklamsändningar i närradio.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringarPå förslag av förste vice talmannen beslötkammaren att ajournera förhandlingarnaunder , då statsrådet anlända till kammaren för att lämna svarpå interpellation 84.Förhandlingarna återupptogs ochajournerades ånyo 5 minuter.Förhandlingarna återupptogs , men dåstatsrådet ännu ej infunnit sig ikammaren, ajournerades förhandlingarna ånyo tillkl. 14.30.Förste vice talmannen anmälde att interpellation 84skulle besvaras efter den särskilda debatt somanordnades kl. 14.30.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.3 § AktuelltAnf. 19 TALMANNEN:Förhandlingarna kommer att börja med en debattom principerna för regeringensprivatiseringspolitik och handläggningen av Volvo-Procordiaaffären.Det är första gången vi prövar denna form av endebatt, där ett parti som anmäler en fråga av högaktualitet kan få en debatttill stånd redan på torsdagens eftermiddag.Efter att denna debatt är avslutad följer svar påHarald interpellation ominterkommunal ersättning.Debatt om principerna för regeringensprivatiseringspolitik och handläggningen av Volvo-ProcordiaaffärenAnf. 20 Näringsminister ():Fru talman! bud på har med allrätt väckt ett betydande rabalder, inte bara i svenskpress utan även i viss utländsk press.För vår del började denna historia redan underhösten. Jag har fått information om olika typer avaffärer som planerat. Där har bl.a.Procordia-Volvo nämnts. Jag vill betona att jagaldrig i något sammanhang förnekat detta. Jag hartillstått att sådan information lämnats i olikasammanhang.Det har huvudsakligen gällt . Jag har ställtbetydande frågor hur olika typer av affärer ochrelationer kan vara möjliga att genomföra. Iegenskap av näringsminister är det min absolutaskyldighet att se till att regeringen den dag ettbeslut kan komma att fattas har det bästa tänkbarabeslutsunderlag, och att jag själv kan svara på defrågor som med viss rätt kan ställas om hur olikatyper av affärer kan tänkas ske.Jag har redan från första mötet uttryckligen klarlagtatt det beslutsunderlag vi tar fram också kommeratt gälla en strikt kommersiell-industriell prövning.Jag har mött en mycket stor positiv förståelse för attvi inte skall göra en kommersiell-industriellprövning i regeringen. En sådan skall göras avmänniskor med kompetens och bred erfarenhet påområdet. Jag har också mött mycket stor positivrespons på att staten skall privatisera sitt ägande iProcordia. Jag har även blivit erbjuden hjälp medfrågan hur detta skulle kunna gå till och hur manskulle kunna få fram köpare för att kunna göra enså smidig och bra privatisering av sommöjligt.Under dessa informationssamtal har jag även möttbetydande positiv förståelse för att vi skulle ha eninternationell rådgivare för att kunna göra enerforderlig och riktig utvärdering av det somkomma skulle, om det skulle komma i ena ellerandra riktningen.Vi har gjort precis som vi har sagt. När vi har fåttinformation har vi försökt att utvärdera. Vi hartillsatt en internationell rådgivare, en av världensabsolut främsta på detta område, som dessutomVolvo ansett vara en av de mest kompetenta somfinns att uppbringa.Vi har gjort de utvärderingar som behöver göras.Det var alldeles uppenbart, enligt alla referat frånalla olika håll, att man från Volvo-Procordias sidanågon gång fick en ganska klar uppfattningom att det var ganska sannolikt att regeringenskulle komma att säga nej om man valde att låtaProcordia köpa Volvo.I det läget har man uppenbart försökt förankra ettbud hos den socialdemokratiska oppositionen.Något dygn senare har man tagit kontakt medopolitiska tjänstemän på föratt överlämna en form av information. Ytterligarenågot dygn senare, ,preciseras på en direkt fråga om det är ett bud, attdet inte är ett bud, utan en budliknandeinformation. Detta sker sedan två ledandeinformatörer från varit uppe och fört dennatyp av diskussion.Det fanns fortfarande inget bud förepresskonferensen. Jag ville inte ha någratidsfördröjningar i beslutsprocessen, utan villeskynda på så snabbt som möjligt. Därför ringde jagpå direkt upp ordföranden iProcordia. Då fick jag besked att det var ett bud.Vi informerade våra rådgivare ochbegärde ett utlåtande om hur de skulle se på attProcordia köpte på de villkor som framförts.Allt som sedan hänt är väl känt.Jag kan bara dra en slutsats av skeendet ochbeteendet. Sedan man fått klart för sig attsannolikheten var stor att regeringen -- efter att hagjort en industriell-kommersiell prövning -- skullekomma att säga nej till att köpte ,valde man att i stället förankra sig hos oppositioneni första hand och sedan försöka ställa den sittanderegeringen inför ett fullbordat faktum.Man frågar sig då -- som socialdemokraternauttrycker det -- vad som skulle kunna vara detprincipiellt riktiga i denna affär. Vi har fått mycketklart för oss att alla berörda parter säger att det intefinns några samordningsvinster isammanläggningen mellan och Procordia.Om det inte finns några samordningsvinster finnsheller inga möjligheter att betala ett överpris påVolvos aktier. Det är samordningsvinsten sommotiverar det överpriset.Det finns heller inga möjligheter för att köpaProcordia i den motsatta affären. är barahälften så stort som . Dessutom ärProcordias balansräkning för tunn och innehålleralldeles för mycket good--will-värden. Det är ennärmast omöjlig affär att genomföra.Vad skall då vara den principiellt riktiga affären?Jag har inte kunnat få ett besked om detta. Trotsihärdigt sökande och frågande från dem som bordeveta går det inte att få fram något annat än attmöjligen penningplaceringar i skullekunna vara en bra affär på sikt.Jag tycker i en debattartikel i uttryckte synpunkternamycket tydligt: Storleken skulle avgöra det. Manskulle få riskspridning. Han drog det hela till sinspets: Skulle man verkligen få riskspridning i detläget, då skulle man i princip göra ett enda bolag avalla bolag i . Då skulle man få bästa möjligariskspridning och därmed också få största möjligastyrka.Vi har velat särskilja statens två roller: rollen somuppsättare av reglerna för hur marknaderna skallfungera och rollen som ägare, där vi skall ha erfarnaoch kompetenta rådgivare.Det är att märka att våra rådgivare har enbedövande enighet med nästan varenda analytikersom finns på marknaden: Detta var bådeprismässigt och industriellt en helt galen affär.Vårt resultat var entydigt. Vi har försökt arbetaprofessionellt för att skapa största möjligaförutsättningar för en bra prövning under formersom gynnar samtliga parter.Jag vill markera att det inte är aktuellt för den härregeringen att återuppta industristödspolitiken ochsälja statens egendom till underpris till andraföretag och på det sättet sätta i gång gigantiskaindustristöd på många miljarder kronor.Vi har klart sagt att vi skall privatisera de statligaföretagen för att få till stånd ägandespridning ochseparera statens olika roller samt se till att bolagenfår största möjliga utvecklingskraft och möjligheteratt utvecklas. Dessutom skulle man få loss pengarsom staten kan satsa i infrastruktur och därmedhöja vår nationella konkurrenskraft.Vi är väl medvetna om att den situation som --utan vår förskyllan -- har uppkommit är olycklig. Viär självfallet beredda att föra diskussioner för att fåen lösning som är bra för skattebetalarna ochsjälvfallet även kan tillgodose ochVolvos intressen.