prot · GG091 · 1992-10-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:1Tisdagen den 6 oktoberKl. 11.00--11.121 § VälkomstordAnf. 1 TALMANNEN:Ärade kammarledamöter! Jag hälsar er alla varmtvälkomna till detta viktiga arbetsår.2 § LedigheterTalmannen meddelade att (fp), PärGranstedt (c), (), (), (), (),(m), (), NilsNordh (s), (-), (),(), (),(), (), BengtDalström (nyd), (), (), (), (), (), (-) ochUlla Orring (fp) beviljats ledighet från dagenssammanträde.3 § UppropFöretogs upprop av kammarens ledamöter.4 § Kammarens sammansättningKammaren hade denna dag följandesammansättning:BänknrLedamotStockholms kommun1Oskar ()2Lars ()3Sten i (s)4Filip ()5Anita ()6Mats ()7Maj Britt ()8Christina ()(ersättare för miljöminister )9Hadar ()10Ulf ()(ersättare för utrikesminister afUgglas)11Elisabeth ()12Peeter Luksep (m)(ersättare för statsminister )13Anita ()14Lotta ()(ersättare för kulturminister )15Barbro Evermo Palmerlund (s)16Göran ()17Barbro ()18Charlotte ()19Kent ()20Jerzy ()21Bo G Jenevall (nyd)22Birgitta ()23Eva ()24Henrik S Järrel (m)25Mikael ()26Dan i (nyd)län27Alf Wennerfors (m)28Ingvar ()29Thage G ()30Pär ()31Lars ()32Lars ()33Knut ()34Anita ()35Ylva ()36Daniel Tarschys (fp)37Sören Lekberg (s)38Hans Göran ()39Björn ()40Gunnar ()41Mona ()42Inger ()43Carl B ()(ersättare för socialminister )44Karin ()(ersättare för finansminister )45Eva ()46Jerry ()47Lars ()48Jan ()49Ingela ()50Gudrun ()51Annika ()52Ines Uusmann (s)53Stig Rindborg (m)54Ian (nyd)55Pierre ()56Harriet (nyd)57Göran Lennmarker (m)58Margareta ()(ersättare för civilminister )59Lennart ()60Ingvar ()(ersättare för kommunikationsminister )61John (nyd)62Chris Heister (m)63Fredrik ()län64Birgitta ()65Lennart ()(ersättare för talmannen)66Gunnar ()67Rosa Östh (c)68Ingrid ()69Berith ()70Håkan ()71Björn Kaaling (s)72Gustaf ()73Lars Svensk (kds)74Robert Jousma (nyd)län75Maj-Lis Lööw (s)76Larz ()77Anita ()78Björn von der Esch (m)(ersättare för näringsminister )79Kjell ()80Reynoldh Furustrand (s)81Göran ()82Alf Egnerfors (s)83Liisa Rulander (kds)84Anne (nyd)85Henrik ()län86Mona ()87Birger Hagård (m)88Ingvar ()89Inge ()90Berit ()91Karl-Göran Biörsmark (fp)92Viola Furubjelke (s)93Carl G ()94Roland ()95Elisabeth ()96Sonia ()97Maj-Inger ()98Pehr Löfgreen (m)99Bert (nyd)100Dan i (kds)101Lars ()län102Åke ()103 ()(ersättare för försvarsminister )104Catarina Rönnung (s)105Martin ()106Nils ()107Göte ()108Rune ()109Carl-Johan ()110Märtha ()(ersättare för statsrådet )111Allan ()112Göran ()113Richard Ulfvengren (nyd)län114Kjell ()115Lars ()116Anders G Högmark (m)117Stina ()118Charlotte ()119Harald ()120Sten (-)121Monica Widnemark (s)122Jan-Olof ()p6p > län123förste vice talman ()124Birger Rosqvist (s)125Lena ()126Bertil ()127Agne ()128Bengt Kronblad (s)129Marianne ()130Leif ()131Christer ()132Christer Windén (nyd)133Chatrine ()län134Gunhild ()135Ulla ()län136Hans Gustafsson ()137Christer ()138Yvonne ()139Karl-Gösta ()140Jan ()141Sven-Olof ()län142Börje ()143Wiggo Komstedt (m)144Maud ()(ersättare för statsrådet )145Ingvar ()146Maja ()147Ingbritt Irhammar (c)(ersättare för jordbruksminister )148Bengt ()149Kaj ()150Johnny ()151Kenneth Attefors (nyd)152Tuve Skånberg (kds)Fyrstadskretsen153Rolf Clarkson (m)154Ulla ()155Kurt ()156Rune ()157Lars-Erik ()158Margit ()159Nils T ()160Bo Nilsson ()161Sten i (m)162Birthe Sörestedt (s)163Margitta ()164Bertil ()165Rolf L ()166Jan ()167Jan ()168Kenneth ()169Bo Bernhardsson ()170Olle ()171Peter Kling (nyd)län172tredje vice talman ()173Knut ()174Per ()175Bengt Silfverstrand (s)176Per Stenmarck (m)177Gunnar ()178Siw ()179Karin Wegestål (s)180Anita ()181Bo Arvidson ()182Inga Berggren ()183Alwa Wennerlund (kds)184Claus Zaar (nyd)län185Owe ()186Ivar ()187andre vice talman ()188Alf ()189Nic ()190Ingegerd ()191Bengt Dalström (nyd)192Harry ()193Liselotte Wågö (m)194 ()kommun195Doris ()196Jan ()197Sonja Rembo (m)198Hugo Hegeland (m)199Sten ()200Inga-Britt ()201Erling ()202Marianne ()203Rune ()204Torgny ()205Ingela ()206Tom ()207Ingrid ()208Johan (nyd)209Johan ()210My ()211Lennart ()()213Lennart ()214Kenth Skårvik (fp)215Lisbet Calner (s)216Elving ()217Sverre ()218Lars ()219Stig Grauers (m)220Inger ()221Leif (nyd)222Kent ()223Åke Carnerö (kds)läns norra224Arne ()225Elver ()226Rune ()227Ingvar ()228Marianne ()229Stig ()230Britt ()231Laila (nyd)232Fanny ()233Lena Klevenås (s)läns södra234Hans Nyhage (m)235Lennart Brunander (c)236Lahja Exner (s)237Lars ()238Arne Kjörnsberg (s)239Berndt ()240Kjell Eldensjö (kds)241Lars ()län242Sven-Gösta ()243Bengt Kindbom (c)244Sten ()245Birgitta ()246Jan ()247Anders ()248Ivar Virgin (m)249Bengt ()250Lars Moquist (nyd)251Birgitta ()252Holger ()län253Magnus ()254Göthe ()255Gullan ()256Bo Finnkvist (s)257Björn ()258Jarl ()259Kristina ()260Isa ()261Lisbeth Staaf-Igelström (s)262Kjell ()263Arne (nyd)264Roland Lében (kds)län265Sture ()266Håkan ()267Ann-Cathrine ()268Bengt Wittbom (m)269Maud Björnemalm (s)270Gudrun ()271Anders ()272Karl-Erik ()273Inger ()274Rose-Marie Frebran (kds)275Hans Karlsson ()276Lars (-)län277Lena ()278Roland ()279Hugo ()280Berit ()281Margareta ()282Göran ()283Karin Falkmer (m)284Birgit ()285Birger ()286Carl ()287Max Montalvo (nyd)län288Birgitta ()289Hans Andersson ()290Margareta ()291Inger Hestvik (s)292Iréne Vestlund (s)293Bengt-Ola ()294Leo ()295Odd ()296Christel ()297Ulf ()298Stefan (nyd)299Lennart Fremling (fp)län300Bertil Måbrink (v)301Karin ()302Axel ()303Rolf ()304Hans Lindblad ()305Sigrid Bolkéus (s)306Karl ()307Sinikka ()308Pontus ()309Patrik ()310Ulf (nyd)311Widar ()312Ulrica ()län313Bo Forslund ()314Sven ()315Per-Richard Molén (m)316Britta ()317Sigge Godin (fp)318Tage ()(ersättare för statsrådet )319Bo Holmberg ()320Jan Jennehag (v)321Karl (nyd)322Hans Stenberg ()323Elvy ()324Jan ()län325Nils-Olof ()326Margareta ()327Ingrid ()328Stina ()329Berit Andnor (s)län330Georg ()331Karin ()(ersättare för arbetsmarknadsminister )332Ulla Orring (fp)333John ()334Hans Dau ()335Mats ()336Rinaldo ()337Lena ()338Carin ()339Stefan Attefall (kds)län340Sten-Ove ()341Bruno Poromaa (s)342Åke Selberg (s)343Per-Ola ()344Britta Bjelle (fp)345Leif ()346Monica ()347Ewa Hedkvist ()348Bengt ()349Olle ()5 § Anmälan om ny vice ordförande ikulturutskottetTalmannen anmälde att kulturutskottet till ny viceordförande efter utsettCharlotte ().6 § AvsägelserTalmannen meddelade att () anhållitom att fr.o.m. bli entledigadfrån uppdraget som riksdagsledamot.Kammaren biföll denna framställning.Talmannen meddelade att () anhållitom att fr.o.m. bli entledigadfrån uppdraget som riksdagsledamot.Kammaren biföll denna framställning.Talmannen meddelade att ,anhållit om att bli entledigad frånuppdraget som ersättare för ledamot av riksdagen.Kammaren biföll denna framställning.7 § Meddelande om information frånregeringenAnf. 2 TALMANNEN:Vid kammarens sammanträde torsdagen den 8oktober lämnas information dels avstatsrådet och aktuella europeiskaintegrationsfrågor dels av kulturminister om invandrarfrågor.8 § Meddelande om kammarens arbeteAnf. 3 TALMANNEN:I morgon blir det partiledardebatt.Överenskomna debattregler har delats ut tillledamöterna.Anmälan till den allmänpolitiska debatten den 14oktober skall göras till kammarkansliet kl. 11.00.9 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:1 Universitet och högskolor -- frihet förkvalitet1992/93:2 Vissa organisatoriska frågor inomtrafiksäkerhetsområdet1992/93:4 Villkorlig frigivning, m.m.1992/93:5 tillträde till arrestkonventionen1992/93:6 Grannelagsrätt och tomträtt1992/93:8 Den svenska trafikskadelagensanpassning till m.m.1992/93:9 Inlandsbanan1992/93:11 Ändring i lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa fall1992/93:12 Ändring i kreditupplysningslagen(1973:1173)1992/93:14 Skolskjuts m.m.1992/93:19 Upphävande av vissa lagar om ettkontobaserat penningmarknadssystem m.m.1992/93:26 Fortsatt giltighet av 1952 årstvångsmedelslag1992/93:35 Immunitet och privilegier förministerrådsmöten ochämbetsmannakommittémöten inom Konferensenom säkerhet och samarbete i (ESK)1992/93:36 Vissa frågor om den kommunalaekonomin1992/93:38 Ändring i produktansvarslagen(1992:18) m.m.1992/93:49 Förlängd trafik på inlandsbananSkrivelse1992/93:39 Återkallelse av proposition 1991/92:141om upphävande av lagen (1986:1242) omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt,m.m.10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 1 oktober1992/93:1 av () tillutrikesministern om dispenser från svenskasanktioner mot Sydafrika:Socialdemokraterna och regeringspartierna enadesi våras om en gemensam linje om hur de svenskasanktionerna mot skulle avskaffas.Kriterierna var tydliga. Det var den politiskautvecklingen i ansträngningarna att avskaffaapartheid som var avgörande. De svenskahandelssanktionerna skulle bestå till dess att ettavtal undertecknats om en övergångsregering somskall styra landet fram till dess att en nydemokratisk konstitution utarbetats av en folkvaldförsamling. Det svenska investeringsförbudetskulle vara kvar fram till dess attövergångsregeringen kommit till makten.Regeringens proposition 1991/92:146 byggde tillstor del på den rapport som överlämnats avden svenska parlamentariska delegationen sombesökte i vintras.I propositionen och parlamentarikerdelegationensrapport förs ett resonemang om undantag fråninvesteringsförbudet mellan det attett avtal undertecknats om en övergångsregeringoch till dess att det träder i kraft.I utrikesutskottets betänkande 1991/92 UU13 den19 maj enades den socialdemokratiskaoppositionen med regeringspartierna om enprecisering och skärpning av kriterierna fördispensgivning ''Dispenserna skall självklart integes i avsikt att kringgå investeringsförbudet sålänge de politiska förhållandena i landet motiveraren restriktiv tolkning. ''Även om vissa frågor nu tycks vara lösta mellanANC och regeringen för att få igångförhandlingarna, står utvecklingen i stortfortfarande kvar där den befann sig i våras.Riksdagens riktmärken i utvecklingsprocessen --avtal om övergångsregering och dennas tillträde --är långt ifrån klart i Sydafrika.Det har i efterhand klarlagts att densydafrikanska regeringen tidigare försökt förhalaprocessen och de har makten att göra det.Det var vid förhandlingsforum CODESAs möte imaj, som förhoppningarna var som störst om att ettavtal om övergångsregering skulle kunnaundertecknas.Den sydafrikanska regeringen insisterade då på ettavtal med parterna om att det framtida parlamentetskulle ha två kamrar. Det var ett parlament med ensenat där ''minoritetspartier'' skulle få en vetoroll.Det rörde sig om en position från regeringen somstoppade CODESA-samtalen ochförhandlingarna.Efter och senastefter massakern i hemlandet Ciskei, ställde ANCmycket bestämda krav på regeringen. Omregeringen inte använder sig av regeringsmaktenför att stoppa våldet är det lönlöst att förhandla,förklarade ANC då.Det är glädjande att se att den sydafrikanskaregeringen nu lovat att ta vissa steg för att försökahindra våldet. Men det innebär inte att frågan omen övergångsregering och fria val till engrundlagskrivande församling är lösta. På denvägen återstår ännu många hinder.Det svenska företaget har den 31 juli1992 ansökt om en generell dispens frånhandelslagstiftningen. Företaget hänvisar till attkonkurrentländers företag tar över Copcosmarknad. En liknande ansökan nekades av densocialdemokratiska regeringen . I dennuvarande ansökan anges inte vilken tidsperiodansökan gäller, inte heller vilka varor eller vilkabelopp som gäller.Handelslagstiftningen innehåller ingen text om''generell dispens'', som kan åberopas.Under våren har en rad olika företag sökt dispensfrån handelsförbudet, regeringen har bifallit en delav dessa ansökningar om att skicka varuprover tillSydafrika. Ett av dessa företag andPaper AB fick tillstånd att exportera 10 tonpapper utan kostnad till . harföretaget ansökt att få leverera papper tillsamma mottagare för -- som uppges varavaruprov.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande frågor till utrikesministern:1. I vilken utsträckning har dispensgivningförekommit och på vilka grunder?2. Avser regeringen ta upp dessa principiella frågorom dispenser från Sydafrikasanktionerna församtal i utrikesnämnden?1992/93:2 av () tillsocialministern om det växande antalet vräkningar:Antalet vräkningar har ökat kraftigt under desenaste åren. Det rör sig om en tjugoprocentigökning . De viktigaste orsakerna tillökningen är kraftigt höjda hyror samt växandeekonomiska och sociala svårigheter.Den ekonomiska krisen kommer av allt att dömaatt förvärra situationen under den närmaste tiden.Antalet vräkningar kommer enligt beräkningar attuppgå till ca 6 300 . Ungefär lika mångaflyttar frivilligt inför hotet om avhysning genomkronofogden.Samarbetet mellan myndigheterna fungerar intesällan otillfredsställande.Hyreslagstiftningen behöver reformeras. Men detär de ekonomiska och sociala problemen somskapar de största svårigheterna. Det behövs snara åtgärder.Kunskapen om vad som händer med de vräkta ärotillräcklig.I anledning av det anförda får jag fråga vicestatsministern och socialministern följande:1. Har regeringen tillräcklig kunskap om vilkapersoner som vräks, vad som händer dem samt hurdet samhälleliga stödet fungerar eller behövsytterligare undersökning?2. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attminska antalet vräkningar samt för att förbättrastödet till de drabbade?1992/93:3 av i (m) tilljustitieministern om kriminalvården:Undertecknad har följt debatten omkriminalvården. Av detta skäl ''pryade'' jag någradagar vid ett fängelse . Härvidframkom att teori och praktik är två vitt skilda ting.Jag hävdar att svensk kriminalvård är ettmisslyckande!Teoretiskt tal om knarkfria fängelser är inget annatän just teori, utan kontakt med verkligheten!Narkotika flödar på fängelserna och distribuerasdär med stor finess av de intagna. Provokativt meninte helt utan grund kan det sägas att de intagnabestämmer på våra fängelser! Vem tar innarkotikan? Är det endast besökare ochpermittenter?Vid en anstalt där tillgången på narkotika är godråder som regel ett lugn som försvinner dåtillgången minskar.Det verkar som om man från myndighetens sidagivit upp hoppet om att narkotikabefriafängelserna. Man satsar i stället mer på att stopparymningsförsök.Dessutom är möjligheten att komma till rätta medintagna som ''strular'' begränsad på ett närmastlöjligt vis. Vid en anstalt beslöt en chef att TV-apparaten i cellen skulle tillfälligt tas ifrån''strulande'' intagna. Detta blev stoppat avKriminalvårdsstyrelsen!Vidare är det ytterst tveksamt att dömda för grovavåldsbrott skall tillåtas bli änstarkare genom att bygga upp sig fysiskt iavancerade och dyra bodybuildningsmaskiner.Efter detta behöver man inte slå på ett offer utandet räcker att brottslingen ''tappar handen''.Är statsrådet medveten om den storanarkotikahantering som pågår vid landetsfängelser och vilka åtgärder är att förvänta?Är statsrådet beredd medverka till att förändragällande bestämmelser så att anställda vidfängelserna kan ingripa effektivt?1992/93:4 av () tilljustitieministern om offentlighetsprincipen ochEG-förhandlingarna:EG-kommissionen säger i sin avi till regeringen, attden stått i nära kontakt med svenska myndigheteroch erhållit en mängd information inför sittställningstagande till ansökan ommedlemskap i bad ta fram bådefrågorna från och de svenskamyndigheternas svar. Från UD svarade man attdetta klassats som internt arbetsmaterial ochsåledes inte är offentligt, eftersom det är fråga omen pågående process.Innebär detta att den svenskaoffentlighetsprincipen är satt ur spel ? Kommer allmänheten attenbart få tillgång till den information somregeringen väljer att offentliggöra? Är det EG somkräver att vi hemlighåller vilka förhållanden i vårtland de vill ha information om?Under de år regeringen förhandlade med om följdes sammamönster. Myndigheternas synpunkter på huravtalet skulle påverka deras arbetsområdehemligstämplades, eftersom förhandlingar pågick.Det har blivit känt att det fanns många kritiskasynpunkter och redovisningar av problem med EESi myndigheternas svar. Dessa är veterligtfortfarande hemligstämplade.Sveriges offentlighetsprincip är unik och av stortvärde för demokratin. För att en allmän debatt,byggd på fakta skall kunna vägleda i vårtbeslut om hur relationer till EG bäst skallutformas, måste förhandlingarna kunna följaskontinuerligt, också när problem uppstår.Efter kritiken mot ärdiskussionen nu livlig inom hurbyråkrater och politiker skall bättre kunnaförankra sina beslut hos allmänheten. Det har visatsig att trots stor enighet i de beslutandeförsamlingarna finns en djupgåendemisstänksamhet hos stora delar av folket. I ställetför att inskränka vår offentlighetsprincip borde vikunna rekommendera den i EG.Jag ber att får rikta följande frågor tilljustitieministern:1. Ämnar regeringen nu lyfta hemligstämpeln påalla EES-handlingar?2. Vill statsrådet verka för att full offentlig insynkommer att tillåtas i medlemskapsförhandlingarnamed EG/EU, när det gäller våra egna förhållandenoch ställningstaganden?3. Vill statsrådet arbeta för attoffentlighetsprincipen blir accepterad också förEG?11 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 31 augusti1992/93:1 av () till statsrådetBo Könberg om anslutning av naprapater tillförsäkringskassan:Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att snarastbereda naprapater möjlighet att anslutas tillförsäkringskassan?den 1 september1992/93:2 av (nyd) till statsrådetAlf om rationalisering av SIDA:sbiståndskontor:Svenska staten hade , 52 personeranställda i . Sju avlönas avbyggnadsstyrelsen och övriga av UD eller i har totalt 37 anställda.Dessa fördelar sig på följande verksamheter:t11,,2 > tBiståndskontorspersonalt 8ttKontraktsanställd personalt26ttMultilaterala biträdande expertert 2tVilka åtgärder avser regeringen vidta för attrationalisera denna verksamhet så attbiståndspengarna kommer människor till hjälp ochinte försvinner i SIDA:s byråkrati?den 29 september1992/93:3 av () till statsrådet om legitimation för naprapater:Frågan om legitimation av naprapater harbehandlats av vid ett flertal tillfällen.Riksdagen har uttalat sig för legitimation avnaprapater så snart det föreligger ett tillräckligtunderlag för ett ställningstagande.Fråga:Avser regeringen ta några initiativ för attnaprapaterna skall kunna erhålla legitimation?den 1 oktober1992/93:4 av () till justitieministernom mutbrott:Under den senaste tiden har många i massmediatagit till orda om problemet med att mutor somsynes bli allt vanligare. Det gäller inte bara inäringslivet utan risken finns också att mutsystempå sikt kan uppkomma i den offentligaförvaltningen. Oavsett var mutor förekommer finnsdet anledning att snabbt reagera.Inom den privata sfären så lägger mutor hinder ivägen för marknadsekonomin. Uppstår mutor i denoffentliga förvaltningen så är det ett hot moträttsäkerhet och demokrati.Med anledning härav vill jag frågajustitieministern:Avser regeringen att vidta åtgärder för attmotverka en utveckling mot ett alltmer utbrettmutsystem?den 5 oktober1992/93:5 av () tillförsvarsministern om ubåtsjakten utanförOxelösund:Hur blev det med vapeninsatserna mot denfrämmande ubåten utanför i början avseptember? Enligt den 3 oktoberfanns det en enda målsökande torped tillgänglig viddenna ubåtsjakt. Denna ''rikets torped'' lär haavskjutits men sedan inte hörts av. Den order ÖBgav om verkanseld (skarpa skott) utan förvarninglär också ha kommit bort i hanteringen.Allmänheten undrar.Vid ett par tillfällen har det från kustflottan hävdatsatt de vapen man har att tillgå i ubåtsjakten är mereller mindre odugliga. Detta förvånar säkert mångamedborgare som följt debatten om ökadeubåtsjaktresurser och fått intrycket att marinen istort sett fått de vapen man själv prioriterat. Fråganman nu ställer sig är vilka nya vapen som marinen anser är nödvändiga för att kunna oskadliggöraen främmande ubåt -- i den händelse man fårtillstånd att skjuta skarpt.Vilka åtgärder är försvarsministern beredd vidtaför att ubåtsjaktstyrkan skall få de vapen och deeldtillstånd som behövs för att öka chanserna tillframgång i jakten på främmandeundervattensverksamhet?1992/93:6 av () tillfinansministern om avgiften för tillstånd att hållatorgmöte:Ett häpnadsväckande påbud har utgått frånRiksrevisionsverket: Ett polistillstånd för ett heltvanligt politiskt torgmöte kan kosta . !Yttrandefriheten blir således mycket dyrbar.Hittills har ett torgmöte inte behövt kosta mer änsju kr. Den absurda höjningen gjordes undersommaren. Den vanligaste tolkningen av den nyaförordningen om polismyndigheters avgiftsuttagvad gäller torgmötestillstånd innebär att det kostarden sökande (exempelvis en partiförening ellerFrälsningsarmén) . att söka tillståndet.Även ett nej kostar . Söker man för etttraditionellt politiskt torgmöte kan det bliytterligare . för högtalare samt därtill 400 kr.för flygbladsutdelning och/eller bokbord vid mötet.Tidigare har det kostat . allt som allt förtorgmötestillstånd och då har man fått boka in upptill tio möten vid olika tillfällen på samma plats. Jämför med 1 200 kr.enligt den nya taxan!Vad gör finansministern för att stoppa dettaorimliga avgiftsuttag som i praktiken innebär attyttrandefriheten inskränkes?1992/93:7 av i (m) tillarbetsmarknadsministern om förslaget omminskade semesterdagar:I det s.k. krispaketet mellan regeringen ochsocialdemokraterna finns ett inslag som talar om attsemesterledigheten skall minskas med två dagar.Detta måste i nu rådande läge accepteras omåtgärden vore generell, vilket den tyvärr inte är.Stora grupper på arbetsmarknaden kommer inte attdrabbas då deras semester är avtalsreglerad. Omovan nämnda reducering skall genomföras böringen grupp undantagas!Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidtaga föratt reduceringen av semesterdagarna generelltkommer att gälla hela arbetsmarknaden?1992/93:8 av i (m) tillkommunikationsministern om högsta tillåtnahastighet på motorvägar m.m.:För inte så länge sedan föreslog ett enhälligttrafikutskott att de motorvägs- ochmotortrafikleder som påtvingats sänkning avhögsta hastighet skulleåtergå till tidigare gällande förhållanden.Riksdagen beslöt också i enlighet med utskottetsförslag.Trafiksäkerhetsverket som skulle effektuerabeslutet saknade dock det kurage som krävs för attfölja ett enhälligt riksdagsbeslut och överlät i ställettill berörda länsstyrelser att besluta omhastighetsgränser. Detta innebar praktiskt att TSVsom myndighet uppenbart agerade i strid motriksdagens beslut.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attett enhälligt riksdagsbeslut avseende högsta tillåtnahastighet på motorvägar och motortrafikledereffektueras?1992/93:9 av i (m) tillkulturministern om asylpolitiken:I december 1989 beslutade den socialdemokratiskaregeringen att asyl i huvudsak endast skulle beviljaspersoner som var att anse som flyktingar enligtGenèvekonventionens definition. Orsaken varfrämst att ett stort antal utlänningar sökt asyl iSverige utan politiska skäl. Efter valet 1991beslutade den nuvarande borgerliga regeringen attbeslutet skulle upphävas och en återgång skulle sketill liberalaste asylpolitik.Med tanke på i och för sig nödvändiga ''krispaket''vilka drabbar många i och att antaletasylsökande nu vida överstiger vad som gällde 1989vill jag ställa följande fråga:Är statsrådet beredd verka för en asylpolitik därasyl endast beviljas utlänningar vilka kan åberopaflyktingskäl enligt Genèvekonventionensdefinition?12 § Kammaren åtskildes kl. 11.12.Förhandlingarna leddes av talmannen.