prot · GG0931 · 1992-11-25 00:00:00 — Men jag tycker att det var välkraftigt att ge bankerna hela skulden för vadmäklare och fastighetsvärderare har åstadkommit.Jag konstaterar bara att det är påfastighetsvärderarnas grund som bankerna beviljarkrediter. Det räcker, tror jag, att konstatera det ochatt sedan se i backspegeln när det gäller den delen.Men detta är egentligen inte grundfrågan, utan denär på vilket sätt man vid lantmäteriet å ena sidankan bedöma ett rätt värde på en fastighet vid enförrättning och å andra sidan hur värdet bedöms ien domstol. Vad har då för belägg föratt man inte skulle klara av det i en myndighet somständigt arbetar ute på fältet med dessa frågor?Skulle de vara sämre att klara detta än en domstolmed jurister och domare? Jag har svårt att första attlantmäteriet skulle kunna göra den bedömningenbättre. Vid en jämförelse av dessa båda möjligheterhar jag inte hört något motiv för att det skulle varaförklenande att välja förrättningsförfarandet.Anf. 145 i (nyd):Herr talman! Det är riktigt att debatten inte gällerfastighetskraschen. Den kan vi återkomma till vidett senare tillfälle.En fastighetsvärderares uppgift är att värdera enfastighet. Det är sedan upp till banken att bedömasäkerheter och hur stor del av värdet som man ärberedd att låna ut pengar på.Vi har uppenbart olika åsikter om rättssäkerhet.För egen del är jag livrädd för att ta ned detta påmyndighetsnivå. I förlängningen skulle man kunnagöra detta på ytterligare områden. Jag tror inte attvi behöver en sämre rättssäkerhet. Vi behöver enbättre.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )26 § Vissa renhållningsfrågorFöredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU2 Vissa renhållningsfrågor.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )27 § Den regionala indelningenFöredrogsbostadsutskottets betänkande1992/93:BoU3 Den regionala indelningen.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )28 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:42 Förstärkning av den grundläggandehögskoleutbildningen m.m.1992/93:143 Ändring i lagen (1973:1199) omersättning från den internationella oljeskadefonden1992/93:144 Medlemsantalet i ekonomiskaföreningar och bostadsrättsföreningarMotionernamed anledning av prop. 1992/93:75Satellitsändningar av TV-program1992/93:K19 av von der Esch (m)1992/93:K20 av (nyd)1992/93:K21 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1992/93:122 Vissa frågorinför allmänna fastighetstaxering, m.m.1992/93:Sk7 av m.fl. (s)1992/93:Sk8 av och iStockholm (nyd)med anledning av prop. 1992:93:133 Avbrytande avdet pensionsanknutna premiegrundandeallemanssparandet1992/93:Fi88 av (-)1992/93:Fi89 av m.fl. (v)29 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 24 november1992/93:48 av Per Stenmarck (m) till statsrådetReidunn om ochoffentlighetsprincipen:I massmedia, debattartiklar och propaganda hardet framställts som att och ett svensktEG-medlemskap skulle utgöra hot mot den svenskaoffentlighetsprincipen.Sverige och har haft offentlighet tillallmänna handlingar som gammal och invandprincip. I är offentlighetsprincipengrundlagsfäst i tryckfrihetsförordningen.Även om vi nu kan finna att även länder inom EGhar tillägnat sig vårt synsätt, t.ex. ,och , har man fortfarandei flertalet länder i en helt annan traditionvad gäller insyn i myndigheternas arbete och ihandlingar som förvaras hos dem.Trots att det finns enskilda där man haren lagfäst rätt till insyn, gäller inte detta för EG somorganisation.Kritik har riktats mot regeringen, för att den skulleha förhållit sig passiv gentemot EG, när det gällt attförsvara denna i svensk rättstradition så djuptförankrade princip. Det har i vissa fall ävenfelaktigt framställts som att i samband medett närmande till EG skulle tvingas att övergeoffentlighetsprincipen.Som exempel på argument som framförts, kan ettcitat anföras ur tidningen ''Kristdemokraten'' somupplåtit spaltutrymme både för ''Ja till '' och''Nej till EG'' till att svara på frågor frånläsekretsen. Citatet är hämtat ur ''Nej till EG'':ssvar på frågan ''Uppfyller den nuvarande de normala kraven för endemokratisk organisation? ''''Ett presenterat förslag från går tvärt emot svenska regler.Upplysningar som kan 'skada Gemenskapernas ochmedlemsstaternsa gemensamma intressen' vill kunna stämpla som 'ytterst EG-hemligt', 'EG-hemligt' och 'EG-förtroligt'.Hemligstämplat skall övervakas avsäkerhetstjänstemän, samordnas på specialkontoroch kombineras med personregistrering ochangiveri. ''Offentlighetsprincipen berörs av EES-avtaletgenom ändringar som kan behöva göras isekreetesslagen. En undersökning pågår inomregeringskansliet. När undersökningen är klar,avser enligt propositionen attlägga fram de erforderliga förslagen i endepartementspromemoria.Vad har regeringen gjort för att värna om densvenska offentlighetsprincipen i samband medEES-förhandlingarna? Hur avser regeringen attfortsätta att värna om offentlighetsprincipen i dekommande medlemsförhandlingarna? Uppfattarregeringen den svenska offentlighetsprincipen somhotad genom närmandet till de EuropeiskaGemenskaperna?30 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 24 november1992/93:229 avKenneth Attefors (nyd) tillkommunikationsministern om en samordnadinvesteringsplanering för transporter:Den 2 juni 1992 beslöt att vi skall ha ensamordnad investeringsplanering för transporter(förslag till 1991/92:18). Ny demokratihar i en motion beskrivit en samordnad planeringså, att skattebetalarnas pengar under normalaförhållanden kommer till mest nytta. I affärs- ochindustrivärlden bör man genomföra beslut inom entremånadersperiod. Fråga:Hur långt har Kommunikationsdepartementetkommit i detta ärende med anledning avtillkännagivandet?Anmäldes att följande fråga framställts osv.31 § Kammaren åtskildes kl. 19.45.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 21 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 51(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 56(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 78(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. beslutetom samlad votering före 13 §,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf.118 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen och av tredje vicetalmannen därefter till sammanträdets slut.