prot · GG0946 · 1992-12-16 00:00:00 — Det finns åtminstoneett parti som svävar på målet - - ochsom har argumenterat 2010 inte är ettheligt årtal, utan att man mycket väl kan tänka sigfortsatt drift. och haruttalat en sådan uppfattning.Eftersom de beslut som är fattade tydligen inte ärtillräckliga för att de stora elproducenterna skall tadem på riktigt allvar, menar jag och ett antalmotionärer från andra partier att man får ett bättreskydd för och en starkare markering avkärnkraftsavvecklingen och att det är allvar genomen lagstiftning som förbjuder tillstånd att drivakärnkraftsanläggningar . Vi föreslår ettsådant tillägg till kärntekniklagen.De s.k. ersättningsinvesteringarna har debatteratstidigare. Med ersättningsinvesteringar menaskostnadskrävande och omfattande investeringar ibefintliga kärnkraftsanläggningar. Investeringarnahar karaktären av om- eller nybyggnadinnanför skalet på ett existerande kärnkraftverk.Det är en brist att det inte finns ett förbud motsådana omfattande investeringar. Frågan harutretts och avvisats av utredaren. avvisarutskottet en sådan lösning.Jag erkänner att det kan vara tekniskt kompliceratatt avgöra vilka investeringar som görs av renadriftsäkerhetsskäl och vilka som ärersättningsinvesteringar. Jag tror inte att det äromöjligt att lösa det problemet. Avremissinstanserna har bl.a. visat att ensådan lösning är tekniskt möjlig.Frågan om export av kärnteknisk utrustning harvarit föremål för debatt i många sammanhang.Anledningen till att en majoritet i riksdaghar beslutat att den svenska kärnkraften skallavvecklas är att man inte bedömer att det är möjligtatt driva kärnkraft på ett säkert sätt längre än till år2010. Jag menar att en logisk konsekvens av dettaär att vi från svensk sida inte skall exporterakärnkrafsteknologi till andra länder. Vi skall alltsåinte exportera en teknik för att producera energi,som vi själva inte tror kan fungera på ett säkert ochtillfredsställande sätt.Jag är medveten om att man kan hamna isituationer då det är rimligt att exportera. gälla åtgärder för att öka säkerheten ianläggningar som är undermåliga och där detföreligger en uppenbar risk för miljön och denkringboende befolkningen, men också förbefolkningen i andra länder. Jag tänker på enmängd dåliga anläggningar i östeuropeiska länder.Det är möjligt att det finns sådana anläggningaräven i västeuropeiska länder. bör i så fall,som en del i ett internationellt samarbete, hamöjlighet att exportera sitt kunnande. I vissa fallkan det kanske gälla teknik, men det gäller framförallt det säkerhetskunnande som vi har i landet.I dag är fem kärnkraftverk avstängda i Sverigesedan den 17 september. De är avstängda därför har kommit underfund med nya och oväntadebrister i säkerheten. Man bör tolka detta som att vikan komma att råka ut för ''nya'' brister. Vi kanhamna i ett läge, där svagheterna i säkerheten är såomfattande att det inte går att drivakärnkraftverken vidare. Scenariot med en snabbavveckling av kärnkraften är inte orimligt. Detbetyder att man måste avsätta medel för eneventuell snabbavveckling. Ägarna avkärnkraftverken bör redovisa hur de skall kunnaklara kostnaderna för olika avvecklingsalternativ,även för ett alternativ med snabb avveckling. Dettaär något som tar upp i en motion,som jag har ställt mig bakom i min meningsyttringtill näringsutskottet.Med detta vill jag yrka bifall till meningsyttringenpå alla punkter.Anf. 128 (nyd)replik:Herr talman! Det var litet väntade kommentarerfrån när det gäller Ny demokratisinställning till kärnkraften. Den gillar hanuppenbarligen inte, och det visste vi ju förut.Jag är visserligen långbent, men jag är ingen struts.I motsats till tror jag påmarknadskrafterna när jag påstår att svenskkärnkraftsindustri kan beräknas producerael till halva kostnaden jämfört med . Dettamåste på ett eller annat sätt vara positivt för svenskindustri och för , oavsett om vi kan ochbehöver använda kraften i eller om vi villutnyttja den som en exportvara. Jag har därförsvårt att förstå resonemang i detavseendet. Men det ligger förmodligen enideologisk värdering i det.Jag är ganska säker på att man måste ompröva detgällande beslutet om avvecklingsplanen med år2010. Tiden får utvisa om man har rätt i detpåståendet och hur det blir framöver.Anf. 129 () replik:Herr talman! Problemet när det gällerkärnkraftsindustrin och kärnkraftsproduktionen äratt marknadskrafterna här inte får verka. Jag hadevarit glad om de hade fått göra det, dvs. omkärnkraften hade fått bära alla sina kostnader.Kärnkraften har varit subventionerad under sittuppbyggnadsskede, och den är framför alltsubventionerad genom att den till skillnad från allannan farlig verksamhet slipper bära hela sinaförsäkringskostnader.Vad alla kärnkraftsmotståndare önskar sig är ensituation med en rättvis marknad förkärnkraftselen, eftersom det skulle innebära ensnabbare avveckling av kärnkraften.Det är mycket möjligt att vi får ompröva 2010, menjag tror inte att det kommer att ske i den riktningsom hoppas. Förmodligen får vigöra omprövningen i en annan riktning. Vad somoroar mig mycket är att den ekonomiska ochtekniskt-praktiska beredskapen att klara enavveckling , om en sådan skulle blinödvändig, är så låg, bl.a. därför attsubventioneringen av kärnkraftselen inte har gettalternativen en chans att komma in på marknaden.Anf. 130 (nyd)replik:Herr talman. sade tidigare att vi i Nydemokrati inte hade någon förankring iverkligheten. Men trots den upphaussning avkraven på kärnkraftssäkerhet som förekommit iseminarier samt i press, radio och TV har vi i dagmajoriteten av det svenska folket bakom oss i våruppfattning att kärnkraften skall bibehållas till år2010 och även framöver. Jag tror inte att vi kommeratt tappa mark, utan jag förlitar mig på vår syn påvad som kommer att hända år 2010.Anf. 131 () replik:Herr talman! Frågan om kärnkraftens säkerhet äralldeles för allvarlig för att göras till föremål förnågot slags Sifo-politik - att ställningstagandet i denfrågan skall svänga efter skiftningar i opinionen.Jag har inte låtit mitt arbete påverkas när detfunnits en betryggande opinion för en avveckling avsvensk kärnkraft. Man kan inte låta tillfälligastämningar i opinionen påverka omfattandeinvesteringar i ur folkförsörjningssynpunkt såstrategiska sektorer av ekonomin, utan sådanainvesteringar måste grundas på sakliga skäl.Hade kärnkraften varit en ren och säkerenergikälla, så hade vi välkomnat den, och denhade fått utnyttjas i det oändliga. Men problemetär - vilket många inser - att detta är ensvårhanterlig energikälla. Det är myckettvivelaktigt om man över huvud taget kan göra denså säker, att den blir acceptabel. Jag tror inte kan göra det eller att vi framöver kommer attfå en teknik som gör det möjligt att hanterakärnkraften på ett säkert sätt. Här uppstårkomplicerade relationer mellan teknik ochmänniskor i förhållande till de ''möjliga'' olyckorsom kan uppstå och som helt enkelt är oacceptabla.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 132 ():Herr talman! Till grund för näringsutskottetsbetänkande ligger regeringens proposition omändring i kärntekniklagen. Den ändring somföreslås innebär att det införs förbud mot attslutförvara utländskt kärnavfall i Sverige.Det har rått en osäkerhet och en oro för att Sverigeinte skulle kunna förhindra att utländskt kärnavfalldeponeras och slutförvaras i vårt land. Även omandra lagar reglerar markanvändning ochtillståndsgivning - främst genomplanlagstiftningen - kunde det inte uteslutas att detfanns ett reellt innehåll i de framförda farhågorna.I och med den nu föreslagna lagändringen täpperman till varje lucka som skulle kunna göra Sverigetill förvaringsplats för andra länders kärnavfall. Detfinns numera en uttalad avsikt från allakärnkraftsnationer att varje land skall ta hand omsitt eget avfall. Mot den bakgrunden ligger denföreslagna lagskärpningen väl i linje med vad somallmänt händer ute i Europa.Med anledning av propositionen har det väcktsmotioner som inte alls har med den föreslagnalagändringen att göra. Den fråga som då uppstår ärhuruvida och i vilken omfattning och form utskottetskall detaljbehandla dessa motioner. har detagits upp och behandlats i vederbörlig ordning,och i vederbörlig ordning har de också avstyrkts.Vänsterpartiets motioner har sina utgångspunkter iett uttalat kärnkraftsmotstånd. Det är i och för sigföljdriktigt att partiet tar varje tillfälle i akt att förafram sina åsikter. Det gäller förslag om en lag förtidpunkten för när kärnkraften skall varaavvecklad, förbud mot ersättningsinvesteringar ochförbud mot export av kärnteknisk utrustning.Annika har i sin motion framfört krav påen alternativ modell för finansiering av en förtidaavveckling.I likhet med tidigare ställningstaganden avstyrkerutskottet dessa motionskrav, eftersom de har sinutgångspunkt i och vill framtvinga en förtidaavveckling. Eftersom en sådan inte är aktuellt,finns det ingen anledning att bifalla motionerna.Det har väckts två andra motioner - från Moderatasamlingspartiet respektive Ny demokrati - om attriksdagen skall upphäva 6 § i kärntekniklagen, dens.k. tankeförbudslagen.Denna paragraf har varit och är fortfarandeomstridd. Från moderat- och folkpartisthåll anservi fortfarande att paragrafen bör utmönstras urlagen. Emellertid finns det inte nu anledning attdriva frågan vidare. Propositionens huvudinnehållär att förhindra slutförvar av utländskt kärnavfall iSverige, och i propositionen berörs över huvudtaget inte frågan om 6 §. Jag anser att denna frågabör tas upp och lösas i vidare perspektiv, varför jagstöder utskottets hemställan om avslag på dessamotioner.Herr talman! Jag vill så göra några kommentarer tillvad som sagts i denna debatt.Bengt Dalström pläderade självfallet för motionenmed förslag om att 6 § skall mönstras ut ur lagen.Jag vill göra ett beriktigande av vad BengtDalström sade om säkerhetsfrågorna. Han hävdadeatt denna paragraf i sig skulle utgöra ett hot motsäkerheten i våra kärnkraftverk. Så är det sjävfalletinte. De bedömningar man gör när det gällersäkerheten skall vara och är helt oberoende av allannan lagstiftning. Vi har högt ställda krav påsäkerheten i våra kärnkraftverk. Den får inte varaoch är inte beroende av denna paragraf.Jag kan inte hålla med när hanjämställer utvecklandet av kärnteknik ochtankeverksamhet i det avseendet med bankrån. Jagvet inte vilken rättsuppfattning iövrigt har, men i det hänseendet tycker jag att hanär helt fel ute.I frågan om vad vi skall ta upp och penetrera i ettbetänkande av detta slag kan vi konstatera att detfinns partier som uttalar åsikten att man kan tänkasig att kärnkraften bibehålls än vad somär angivet.Det finns andra partier som vill att vi skall avvecklabetydligt tidigare. Det finns emellertid ingenanledning att nu ta upp en stor och genomgripandeenergipolitisk debatt om de frågorna. Detbetänkande vi debatterar handlar ju trots allt om enförändring i kärntekniklagen, och syftet är därmedett helt annat. Det finns ingen anledning att drivaenskilda frågor i det hänseendet, och jag tyckerockså att vi skall avstå från att nu ta upp alla deolika motstående intressena och driva dem vidare.Det får vi faktiskt, som jag nämnde, övervägai ett vidare perspektiv.Rolf L påstår att ett investeringsförbud skallinföras. Jag vill då ändå hävda att det nog i vissalägen är ur säkerhetssynpunkt fördelaktigt om manhar den möjlighet som finns.Ånggeneratorbytena i är inte bara enekonomisk-teknisk fråga, utan det är också ensäkerhetsfråga. Med utgångspunktskulle dessa byten inte vara möjliga. Jag tror att viskall låta den möjligheten finnas kvar ävenframöver.Herr talman! Det var några kommentarer till vadsom har sagts.Med det anförda vill jag yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna.Anf. 133 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är rätt logiskt att idet här sammanhanget ta upp förbudet mot nyatillstånd att driva kärnkraftsanläggningar efter2010, eftersom just tillståndsfrågan regleras ikärntekniklagen. Jag vill upprepa mitt argumentför ett förbud.Elproducenternas sammanslutning Kraftsam harhävdat att man inte kommer att vidta någraåtgärder för att genomföra en avveckling avkärnkraften så länge det inte finns någonlagstiftning om en kärnkraftsavveckling. Detinnebär i klartext att Kraftsam inte tror på det härbeslutet. Jag tycker att beslut skall fattas genom lagoch inte genom allmänna proklamationer frånriksdag, regering, politiska partier eller ministrar.Jag föreslår därför, tillsammans med motionärerfrån andra partier, att en sådan paragraf förs in därden hör hemma, nämligen i kärntekniklagen.Också frågan om ersättningsinvesteringar hörhemma i kärntekniklagen. Den frågan var föremålför utredning av utredaren . Han harkommenterat detta och i sin utredning avvisat detsom tekniskt svårt att genomföra. Jag menar inte behöver falla undan för de tekniskasvårigheterna. Kammarrätten i ochGreenpeace har visat på möjligheterna att lösadetta tekniskt. Frågan är då om man anser det varalämpligt eller ej. Jag anser det vara lämpligt attlagreglera ersättningsinvesteringarna.Anf. 134 ()replik:Herr talman! Jag delar inte uppfattningen att manpå grund av att det sker en förändring i en lagtextskall kunna ta upp varje fråga som över huvud kanha någon beröringspunkt med lagen och att detskulle vara möjligt att få till stånd en så omfattandeförändring som tycks vara intresseradav. Skulle vi tillämpa den metoden generellt iriksdagen, skulle det bli ganska omöjligt att hanterafrågorna.Rolf L hyser alltså ganska dålig tilltro till vadriksdagen har uttalat. Det tycker jag äranmärkningsvärt. Ett riksdagsuttalande är ju trotsallt betydelsefullt och kan inte utan vidare viftasbort.Dessutom kan jag meddela - och det känner givetvis själv till - att åtta av de tolvreaktorerna har ett tidsbegränsat tillstånd. Fyra hardet inte. Merparten har alltså inte ens i dagslägetobegränsat tillstånd.Anf. 135 () replik:Herr talman! Det är klart att man borde kunna litapå vad uttalar. Kommer det an på mig ärdet inget problem, men det kommer ju an på demsom har makt inom det här området. Eftersom deinte tror på, litar till eller rättar sig efter riksdagensbeslut så länge det inte är lagstiftat på området,tycker jag att man skall gå dem till mötes ochlagstifta.Återigen: Det är inte fråga om att ta upp vad somhelst i anslutning till regeringens proposition, utanvi har tagit upp sådant som har ett nära sambandmed förändringar i lagstiftningen.Det är riktigt att driftstillstånden ser litet olika ut.Vissa tillstånd är inte tidsbegränsade, andra är sattatill 2010, och det finns väl några som löper underkortare tid. Det har ju varit så att tidsbegränsadetillstånd har förlängts. Det vi vill undvika är att manhamnar i en situation där man frestas att förlängatillstånden utöver , utan detta sista datum böri stället fungera som en motor för avvecklingen avkärnkraften.Anf. 136 ()replik:Herr talman! Återigen uttalar sinmisstro till tillförlitligheten i ett riksdagsuttalande.Vem sätter sig över det här uttalandet? Inte ens departier som har en annan uppfattning driver nu defrågorna, utan de tar hänsyn till vad harsagt. Det tycker jag tyder på en demokratiskdisciplin som borde ta hänsyn till.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 137 (nyd)replik:Herr talman! framfördeuppfattningen att säkerheten i kärnkraftverken intepåverkas av den här lagstiftningen och 6 §, som vinu diskuterar. Vi hävdar motsatsen och menar attutvecklingen och projekteringen av nya reaktorerhör intimt samman med utvecklingen av enförbättrad säkerhet också i de befintliga verken.Som vi ser det lägger lagen sordin på kreativitetenhos tekniker och andra som arbetar medsäkerhetsaspekten vid våra kärnkraftverk. Ettpositivt tänkande, motivation, genererar positivaresultat, och därför menar vi att det knappast kangagna någon att - litet förenklat uttryckt - sättamunkavle på uppfinningsrikedomen genom attbibehålla 6 §.Anf. 138 ()replik:Herr talman! ger uttryck åt åsiktersom inte på något sätt är belagda eller förankrade iden faktiska verksamhet som har med säkerhetenatt göra. i kan jagförsäkra att man över huvud taget inte gör någraavkall på långt gående säkerhetskrav. Omsäkerheten i våra kärnkraftverk vore beroende avdenna paragraf, då borde man självfallet se över dethär och ta de här synpunkterna till sig. Men så ärinte fallet.Vad som däremot har varit föremålför omfattande diskussion och övervägande frånSKI:s sida är den förtida avveckling som var aktuellför och i vilken utsträckning ochhuruvida man kunde behålla de förträffligatekniker som finns på våra verk, även i ett skededär man var på väg att avveckla verken. blev detaldrig någon fara med detta. Man vidtog åtgärder,och hotet undanröjdes dessutom. I det läget kundeman möjligen diskutera om säkerhetsfrågornabehövde uppmärksammas ytterligare, men inte närdet gäller den här paragrafen. Den paragrafen kanman kritisera från andra utgångspunkter, men intefrån denna.Anf. 139 (nyd)replik:Herr talman! sade i sitthuvudanförande att den fråga som vi diskuterarmed anknytning till 6 § - om forskning ochutveckling - inte hörde hemma här, utan den fråganborde man ta upp och lösa i ett vidare perspektiv.Då vill jag fråga : Vad menas medatt denna fråga skall lösas i ett vidare perspektiv,och när blir det aktuellt?Anf. 140 ()replik:Herr talman! Jag hyser stort förtroende för vårregering. Jag utgår ifrån att regeringen är kapabelatt handlägga dessa frågor. Men jag vänder migemot att man hakar på frågor som har en periferanknytning till den aktuella propositionen. Omenergipolitiken skall förändras, förutsätter jag attregeringen gör ett ordentligt övervägande ochsedan lägger fram en proposition. Det är vad jagmenar med ett vidare perspektiv.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 141 i (kds):Herr talman! beslutade svenska folket i enfolkomröstning med en majoritet på att detsvenska kärnkraftsprogrammet skulle avvecklas.Riksdagen fattade sedan beslut om att enavveckling av kärnkraften skulle genomföras. Tioår senare bekräftades detta genom den s.k.energiuppgörelsen 1991, som innebar att riksdagenuttalade att kärnkraften skulle fasas ut till år 2010.Det finns mycket att säga om den i stora styckenförspillda tid som har gått under detta decennium.Men som sade skall vi ju inte hanågon omfattande energidebatt här . Den härdebatten handlar i stället om möjligheten atttydliggöra det energipolitiska beslutet genom enuppföljande lagstiftning.Det är uppenbarligen så, att en del aktörer påenergimarknaden inte har tilltro till riksdagensbeslut om att kärnkraften skall avvecklas. Manplanerar därför inte med hänsyn till detta. Det är avden anledningen som några ledamöter här iriksdagen från olika partier har väckt en motion isamband med förslaget om en ändring avkärntekniklagen.Förslaget till ny kärntekniklag innebärförbättringar jämfört med nuvarande lagstiftning,och det är bra. Men vi önskade en ytterligareförbättring genom en - som vi ansåg - enkeloperation, nämligen genom att i 5 § införa att driftav kärnkraftsreaktorer inte skall vara tillåten efterår 2010, något som egentligen redan harfattat beslut om. Därför är det inte något direktdramatiskt eller sensationellt förslag. Det liggerinte heller i periferin, som . Förslaget hör samman med denlångsiktiga energipolitiken. Ändå tillstyrker intenäringsutskottet vårt förslag.Utskottet skriver: ''Med hänsyn till de uttalandenom kärnkraften som har gjort finnerutskottet det inte motiverat med ett lagstadgatförbud mot kärnkraftsproduktion efter år 2010.Utskottet ser ingen avgörande skillnad mellan ensådan lagbestämmelse och gällanderiksdagsbeslut i frågan.'' Detta kan tolkas på tvåsätt.En positiv tolkning är att det inte behövs någon lag,eftersom står bakom . Allt är gott. Och det är ju positivt på sittsätt.Den andra tolkningen är att det av någonoutgrundlig anledning finns en ovilja att tillgripalagstiftning i just den här frågan. Det är märkligt attutskottet inte ser någon skillnad mellanriksdagsuttalanden och lagstiftning.Man kan ju också vända på saken och säga: Om detinte är någon skillnad, varför då inte undanröjaeventuella tveksamheter genom att lagstifta?När det gäller förbud mot slutförvaring av utländsktkärnavfall finner utskottet att den frågan, trotstidigare klara ställningstaganden och uttalanden, ärvärd en lagstiftning. Varför inte lagstiftning ocksånär det gäller kärnkraftens slutår?Herr talman! Det är möjligt att kärntekniklageninte är rätt ställe att få in en lagstiftning omkärnkraftens slutår på. Lagen innehåller ju i förstahand bestämmelser om säkerheten i samband medkärnteknisk drift. Den argumentationen hade jagkanske haft en större förståelse för, men jag haringen förståelse för den argumentation somutskottet anför.Det finns all anledning att återkomma till den härfrågan i samband med avstämniningen avenergiprogrammen, något som skall görasoch närmast i samband med regeringensredovisning i den kommande budgetpropositionen.Från sida kommer då återigenfrågan om en parlamentarisk avvecklingskommitte att aktualiseras tillsammans med frågan omlagstiftning eller andra verksamma styrmedel föratt säkerställa att kärnkraften verkligen avvecklastill år 2010.Anf. 142 ()replik:Herr talman! i frågadevarför utskottet och inte tar ställning, närdet nu inte är någon avgörande skillnad mellandessa ståndpunkter. Jag har tidigare i debattenförsökt förklara att utskottet inte har tagit uppsådana frågor som inte har med propositionen attgöra. Man har avstått ifrån att ta det storaenergipolitiska svepet och ge sig in i diskussion ommotioner av olika slag, antingen de kommer frånden ena eller andra kanten. Jag tycker att det är ettrimligt och välavvägt ställningstagande.Anf. 143 i (kds)replik:Herr talman! Då kanske man får göra den positivatolkningen med anledning av det som BengtDanielsson sade. Enligt det riksdagsuttalande somhar gjorts är det en självklarhet att kärnkraftenskall vara avvecklad . Det är det somgäller.Det är inte så länge sedan vi hade en energipolitiskdebatt här i kammaren, då i sinslutreplik uttryckte tveksamhet över attkärnkraften skulle vara avvecklad . Menjag tar ord som en bekräftelse påatt det är detta årtal som gäller.Anf. 144 () replik:Herr talman! Som framgår av det som sagtsär det flera saker som berörs i det ändringsförslagsom nu har kommit från regeringen. Några sakerhar berörts, men inte alla.Det är viktigt att påpeka att förslaget innebär enväsentlig skärpning av kärntekniklagen på fleraolika punkter, bl.a. genom att man har gjort entydlig markering om att förvaring av utländsktkärnbränsle skall förbjudas. Ocksåansvarsfördelningen klargörs väldigt tydligt närdriftansvaret har överlåtits till någon annan äntillståndshavaren. Det är en angelägen förändringsom genom regeringens förslag kommer till stånd.På samma sätt är det med förutsättningarna för attväcka åtal enligt kärntekniklagen. Här blir detockså en skärpning. Det behövs inte en anmälanfrån tillsynsmyndigheten, utan åtal kan väckas påett enklare sätt.På flera olika punkter innebär alltså förslaget entydlig och angelägen skärpning av kärntekniklagen.Jag har naturligtvis full förståelse för att BengtDalström inte riktigt tycker om den härförändringen. utgångspunkt varatt man inte får göra någonting som försvårarforskning om och utveckling av kärnkraften iSverige. Det verkar inte som att ärriktigt medveten om att vi hade en folkomröstningför sedan. Det därpå följanderiksdagsbeslutet innebar just att kärnkraften iSverige inte skulle utvecklas. Vi arbetar på någotsätt med två olika verkligheter. Den verklighet somjag redovisar är den som det svenska folket harställt sig bakom.Bengt Dalström och har enlikartad utgångspunkt i diskussionen när man hyllarmarknadskrafterna, den marknadsekonomi som pånågot sätt skulle vara gynnsam för kärnkraften. Detär inte på det sättet.