prot · GF0999 · 1992-04-23 00:00:00 — 162 (nyd) :Herr talman! Jag skall tala litet om Ny demokratissyn på alkoholen.Till att börja med vill jag tala litet om förmynderiet.Vi från Ny demokrati vill inte bedriva förmynderiöver medborgarna när det gälleralkoholproblematiken. Vi anser att alla vuxnasvenska människor är vuxna och kan ta hand om sigsjälva. De är inga treåringar som behöver gå iledband och hållas i handen.Jag skall nu tala om vad vi vill göra och hur vi villutforma alkoholpolitiken.Vi har i vår motion föreslagit att det så snart sommöjligt skall bli tillåtet att sälja öl och vin ilivsmedelsbutiker, bensinstationer m.m. Detstatliga försäljningsmonopolet, Systembolaget,skall avvecklas , dvs. före inträdet i EG.Vi vill ha öppet på Systembolaget på lördagarnatills vi avvecklar Systembolaget.Lägsta ålder för inköp skall vara . Vid ärman myndig här i . Man kan t.o.m. blistatsminister det året om man har bra tur. Då börman också vara så pass myndig att man kan handlapå Systembolaget.Vi anser att servering av alkoholhaltiga drycker inteskall vara kopplad till mattvång, och attrestauranger skall kunna hålla öppet i förhållandetill efterfrågan och inte ha regleradestängningstider som beslutas av myndigheter ochpolitiker.Ansökan att servera alkohol skall ges generellt tillalla, om inte särskilda skäl talar emot detta.Kommunerna skall vara tillståndsmyndigheter.Indragning av tillstånd för restauranger och andrautskänkningslokaler skall vara tidsbegränsat tillhögst . Dock skall möjlighet finnas attvid upprepade överträdelser dra in tillståndetpermanent.Det är i stort sett vad vi säger i vår motion. Jag vetatt av svenska folket står bakom detta. här kammaren är däremot emotdetta. Det är synnerligen märkligt eftersom vi idenna kammare skall representera folket och inteoss själva.Herr talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall tillmotion So249 yrkande 6 under mom. 70 och tillmotion So209 yrkande 1, 2, 3 och 8 under moment72, samt till motion So249 yrkande 9--13 undermoment 74.Anf. 163 () replik:Herr talman! Ny demokrati är verkligenhistorielöst när det gäller alkoholområdet ochvarför vi har de alkoholrestriktioner vi har i dag.Restriktionerna är naturligtvis tillskapade som enkompromiss mellan individuell frihet ochsolidariteten med dem som hamnat i ett missbrukeller är på väg dit, och med deras anhöriga.Det gjordes försök med försäljning av starköl ilivsmedelsbutiker på för ett antal årsedan. Det tog en ände med förskräckelse, vilketinnebar att man avbröt försöket på grund avde missbruksbekymmer och skadeverkningar somdär dök upp.Lördagsstängningen är också baserad på försöksom visade att med lördagsstängt på Systemetminskade våldet mot kvinnor och barn pålördagskvällarna. Det fanns helt klara belägg fördet.Då tyckte vi som var med om besluten i början av1980-talet att bekvämligheten fick stå tillbaka försolidariteten med dem som drabbades på det härviset.Det är sådant som ligger bakom den alkoholpolitiksom vi har varit överens om här i riksdag.Nu skall alkoholkommissionen se överbestämmelserna. Vi skall naturligtvis inte hameningslösa restriktioner. Men de här två som jaghar tagit upp är ganska nya, och där finns klarabelägg för de positiva effekter de har.Sedan till Systembolaget. Jag vet att Ny demokratihar irriterats på köerna och har räknat ut att detkostade 300, eller var det 500 miljoner att stå i ködär. Detta skall ställas mot de 100 miljarder somalkoholskadorna kostar det här landet varje år.Kunde vi minska de skadorna med bara en procentskulle mycket vara vunnet både i pengar ochmänskligt lidande.Anf. 164 (nyd) replik:Herr talman! Enligt vår syn att se på saken, BarbroWesterholm, kan vi inte få neralkoholkonsumtionen genom att ''låsa in''alkoholen och ta oerhörda priser för den. Däremottror vi att vi kan få ner alkoholkonsumtionengenom tre åtgärder: För det första genom en kraftigupplysning till ungdomar om att alkoholen ärskadlig. För det andra genom enupplysningskampanj om att alkoholen kostarsamhället . För det tredje skallvi politiker framför allt, när vi har talat om de härtvå sakerna för svenska folket, säga till dem -- de ärnämligen absolut kapabla att klara av att ta emot ensådan upplysning -- att det nu är upp till dem självaatt välja hur de skall göra. Vi har också i vår motionsagt detta. Det glömde jag tyvärr att påpeka.Många undersökningar säger att mörkertalet liggerpå 15--. Om man lever ute bland folk inserman att det måste vara helt fel. Det ligger nogsnarare på uppemot 35--40 %.Hur skall vi göra när vi går med i EG och allting blirfritt? måste ju förstå att alla dåkommer att göra precis som man gör i ,nämligen handla sitt öl utomlands.Vi måste ju anpassa oss, och någongång måste vi faktiskt bemyndiga svensken.Anf. 165 () replik:Herr talman! Vi är överens om att det behövskraftiga upplysningskampanjer, men det behövsockså kontinuerlig upplysning riktad till ungdomaroch deras föräldrar. Föräldrar är nämligenungdomarnas främsta föredömen. Det handlardärför också om föräldrarnas alkoholvanor ochderas syn på alkoholen.Naturligtvis handlar det också om kostnaderna,men tillgängligheten har i både internationella ochsvenska studier visat sig ha betydelse. Detillgänglighetsbegränsningar vi har i Sverigepåverkar konsumtionen nedåt.Det är väl ingen som vet precis vilket som är detsanna mörkertalet.När det gäller EG-anslutningen kan vi få problem.Jag håller med om att upplysning, information,attitydförändringar och opinionsbildning är väldigtviktiga innan vi går med i EG -- vilket jag hoppas vigör -- för att så att säga vaccinera svensk befolkningmot en förändrad exponering för alkohol. Vi skallockså komma ihåg att det finns som villdriva samma politik som vi. Engelsmän, danskaroch irländare ser med förväntan på att vi skallkomma med i EG, så att vi kan göra gemensam saknär det gäller att utnyttja de mer restriktivainstrumenten och prisinstrumentet.Anf. 166 (nyd) replik:Herr talman! måste ju ändåinse att hembränningen har ökat kraftigt under desenaste tio åren, även om inte undersökningarnasäger det. Jag kände en, kanske tvåpersoner som sysslade med detta. säger jag häratt jag känner folk som bedriver brottsligverksamhet, men jag känner också personer somgår mot rött ljus och sådana som kör för fort, såkom nu inte med några argument runt det! I dagkänner jag, indirekt eller direkt, 10--15 människorsom bränner hemma själva. Visst har detta ökat.Jag är ute bland byggnadsarbetare, jag är ute blandindustriarbetare, och jag är ute bland chefer, ochjag vet själv att det har ökat markant. Det är baraatt öppna ögonen och se ut i samhället.Att reglera alkoholkonsumtionen genomexempelvis prisökningar fungerar inte när vi gårmed i EG, och det vet mycketväl. Då kommer vi att få en mycket kraftig importgenom privatpersoner. Man kommer att ta in 10--i formar bl.a. öl. Vi kommer att få precissamma problem som danskarna har.Jag tror personligen, och jag tror att också de flestasvenska tror och vet och känner att det är rätt, attdet enda som hjälper är att upplysa folk om att detär problem med alkohol, att det leder till storaskadeverkningar i samhället och att det kostarmycket pengar för samhället. Titta bara vad somhände när vi hade en kraftig kampanj motrökningen. Vad hände då, ? Jo,rökningen minskade markant. Så slutadeupplysningskampanjen, och då har rökningen ökatigen.Vad vi skall göra är att avdramatisera alkohol. Detskall inte vara något hysch-hysch runt den, utansläpp den fri, och lär svenskarna attumgås med den på ett vettigt sätt genom att vi självatar ansvaret för alkoholkonsumtionen! Det är denenda chansen att få ned konsumtionen.Anf. 167 ():Herr talman! Debattordningen är litet märklig. Jagåtergår till sjukvården.Sjukvården har problem i alla världens länder.Kostnaderna är höga och har överallt varit kraftigtstigande under det senastr decenniet.I går vi ungefär tilldoktorn, och det är egentligen inte särskilt mycketmed tanke på allt vi betalar för vår sjukvård. IKuwait är siffran sju besök . I Tysklandligger den på strax över elva. I gårman , och i går manfemton gånger till doktorn. Det som ärgemensamt för de här länderna är att de har kö tillsjukvården.Man kan konstatera att konsumtionen av sjukvårdär om inte omättlig så i varje fall omätlig. Detär viktigt att komma ihåg att efterfrågan och behovnär det gäller sjukvård inte alls är samma sak.Konsumtionen eller efterfrågan styrs av behovet,priset, avståndet, förväntan och utbudet.Här i har Socialdemokraterna konsekventvalt att använda utbudet för att styrakonsumtionen, dvs. man styr med köbildning. Deandra faktorerna -- priset, avståndet, förväntan --har vi styrt närmast för att maximera efterfrågan.Det problem som då uppstår är att styrning medköer inte är optimalt, även om man kan hävda attdet är rättvist att alla står i samma kö. försökerman också avskaffa köerna, och då tappar manfullständigt kontrollen över både konsumtionenoch kostnadsutvecklingen.Landstingen hade 1986 14 miljarder i reserver, ochnu växer skuldsättningen snabbt. De olikalandstingen ägnar sig åt desperata ochokoordinerade åtstramnings- ochbesparingsförslag, olika överallt, och röran ökar.Vi kan inte längre betala själva för vården. Den harblivit för dyr när den behövs på allvar för denenskilde, och dessa kostnader måste utjämnasmellan olika individer. Vi får då en mellanhand --det kan vara staten, det kan vara ellerett försäkringsbolag -- som betalar huvuddelen avsjukvården, och så är det i nästan alla länder.När man har ett försäkringssystem villförsäkringstagarna ha ut maximalt av systemet, ochpatienten vill alltså ha ut så mycket vård sommöjligt för sina försäkringspengar. villvårdproducenten naturligtvis också ha ut maximaltur systemet, antingen som lön eller till bättreresurser. Man får på så sätt en systematiskmjölkning från båda hållen. Betalar man frånförsäkringssystemet för besök eller för åtgärder, fårman många besök eller omfattande åtgärder, ocheftersom de flesta besök är återbesök kanvårdproducenterna styra konsumtionensynnerligen effektivt.Det är faktiskt inte produktivitet utan det äreffektivitet som vi behöver. I det sammanhangetskiljer sig sjukvården från de vanligaföretagsschablonerna, och de sedvanligaföretagsekonomiska lösningarna passar inte. Vibehöver skapa marknadsekonomiska spelreglersom stimulerar till effektivitet och inte tillproduktivitet, för det är väldigt lätt attåstadkomma.Samtidigt vill vi ha en solidarisk betalning efterförmåga, och vi sitter dessutom i den sitsen att vihar en snabbt åldrande befolkning, och vi vet attkostnaderna för en 80-åring är 16 gånger högre änför en 60-åring. Det kräver lösningar som gör detmöjligt för oss att leva upp till dessa de mestutsattas behov.Vi väntar på en utredning, och jag vill ge någrapersonliga reflektioner om hur jag tror att manmåste gå fram för att uppnå ett vettigt system. Jagtror att man måste gå över till ett capiteringssystem,litet av det man har i , där man betalar perår och inte per besök. Då blir det intressant medfärre besök och ett helt annat intresse förförebyggande åtgärder. Egentligen tycker jag attdet gamla kinesiska systemet, där man betalardoktorn när man är frisk men inte när man är sjuk,är det suveräna. Sjukhusvården måste få mer avköpar- och säljarsystem, där patienten och hansläkare väljer vården där den är bäst och billigastbland konkurrerande sjukhus. ser jag gärnaockså olika ägarstrukturer. Det är inte säkert attalla åtgärder skall vara billiga. Fettsugning i ställetför bantning är inte nödvändigtvis ettsamhällsansvar.HMO- och DRG-system har diskuterats mycket påsenare tid och prövats på många håll. De harpåtagliga fördelar, men de är manipulerbara, vilketvi ser alltmer av.Det finns inget annat land i denna värld som harfunnit ett optimalt sjukvårdsfinansieringssystem,men politikerstyrningen är det som är svårast attanpassa till förändringar i vårdpanoramat. Detfungerar långsamt, och det är lätt att manipulera förkravmaskinerna. Därför har få länder valt detsystemet.Det är viktigt att patienten åter får makten översjukvården, genom att han får makten överpengarna. Vi måste ha ett sjukförsäkringssystemsom är allmänt och obligatoriskt, så att ingenramlar ut, men som innehållerkostnadsbegränsande funktioner -- i ungefär dentappning som jag har skisserat.Jag välkomnar att utredningen tillsätts och tar tag iproblemen och att vi får ett annat och bättresjukvårdsfinansieringssystem. Jag kan inte se att vikan hitta något optimalt sådant, men jag tror att vikan göra mycket för att få det att fungera. Riktigtrygghet får vi först när de svårast sjuka,handikappade och invalida är säkra på att de fården vård de behöver. Då måste det finnas pengarsom räcker, och då måste vi ha ettfinansieringssystem som gör det möjligt att ha depengarna till de mest utsatta.Anf. 168 i (m):Herr talman! Tre motioner som jag har väcktbehandlas i detta betänkande. Två av dem har jagskrivit tillsammans med , och dehandlar om att vi vill få en utredning till ståndangående något som vi kallar för ett livstestamente.Vetenskapen i allmänhet och läkarvetenskapen isynnerhet har gjort stora framsteg -- det skall vi intebetvivla -- men har det inneburit attmänniskor i livets slutskede hamnar i en situationsom de, om de hade varit vid medvetande, ickehade velat befinna sig i.Om jag ligger på sjukhus och är vid medvetandekan jag, såvitt jag förstår, säga till doktorn att hanskall sluta att behandla mig, och då skall doktornfölja den rekommendationen. Om jag däremot inteär vid medvetande men har skrivit på ett pappersom är undertecknat där det står, att om jag hamnari en sådan situation där jag inte längre, baserat påvetenskaplig expertis, förmodas bli kontaktbar villjag inte ha någon livsuppehållande behandling --jag vill inte sluta mina dagar förnedrad som ettkolli -- får läkaren inte ta hänsyn till detta.Men även här finns undantag. sedanhände ett tragiskt överfall i . En kvinna irullstol blev nedslagen, förlorade medvetandet ochavled . I hennes journal stod det att hontillhörde en religiös sekt och att man i denna sektförbjöds att ta emot blod, och det respekteradeläkaren. Det är litet egendomligt att man gör det idet ena fallet men inte i det andra.För inte så länge sedan presenterades enundersökning, där det visade sig att en stormajoritet av svenska folket tyckte att man skulle harättigheten att själv bestämma hur man ville slutasitt liv. En del länder i , t.ex. , haraccepterat det systemet.Nu finns det en lång text i betänkandet medanledning av dessa motioner, och tydligen är en nyutredning på gång. Jag är alltså nöjd med detsvaret.Däremot, herr talman, är jag inte nöjd med det svarsom gäller min motion angående myndigamänniskors rätt att köpa alkohol på Systembolaget.Det förs i en egendomlig debatt, ochdetta betänkande har inte gjort debatten merlättförståelig. Jag tillhör dem som påstår attalkoholen förvisso skapar en del problem, men detgör säkert också dagens svenska alkoholpolitik. Jagskall ta några exempel.Det finns motioner där det krävs att man på teaternskall ha rätt att servera vin under pausen. Det sägerutskottet nej till. Då tycker jag att vi i riksdagenskall vara konsekventa. Vi har faktiskt varit bjudnapå teaterbesök och fått vin i pausen, och när det bliraktuellt nästa gång bör t.ex. talmannen säga ifrån,att vi inte skall bli bjudna på den drycken. Om intesvenska folket kan hantera den, hur skall då vikunna göra det?På flera ställen runt om i världen kan man i daghandla taxfree sprit när man kommer tillbaka tillhemlandet, och det fungerar utmärkt. Det skullekunna gå i också, men icke. Man kan köpasprit på flygplanet från ett annat land, men inte närman har landat. Det är praktiskt att kunna göra det,även när man kommer hem till eller tillSturup.Något som också är förvånansvärt är öppettidernaoch serveringstiderna. Kl. 9.30 kan A-laget hängapå dörren till Systembolaget på , menden som skall bjuda en affärsbekant på ett glas vintill lunch på en restaurang får vänta till kl. 12.Konsekvensen och logiken är inte helt glasklar.Herr talman! Om ett politiskt parti i något av EG:snuvarande medlemsländer skulle gå till val på enalkoholpolitik som den vi har i , är jagövertygad om att dess inflytande kraftigt skulleminimeras.Det har ändå skett en viss tillnyktring i debatten.För drygt hade jag en debatt medsocialminister angående mörkertaletvad gäller den svenska alkoholkonsumtionen. Jagrefererade då till en organisation, och jag fickomedelbart beskedet att den inte var seriös, utanatt den var en partsorganisation. , när sammaämne behandlas i detta betänkande, refererarutskottet plötsligt till exakt samma organisation.Gracerna och insikterna skiftar tydligen ganskasnabbt.Min motion handlar alltså om att människor som ärmyndiga skall få köpa alkohol på Systembolaget.Jag visste helt klart att motionen skulle avstyrkas avutskottet. Man refererar, egendomligt nog, tillCAN:s , men det står inte ett ord omvad CAN menar och vad CAN har kommit fram tilli rapporten. Det hade varit rätt så klädsamt om enutomstående hade begripit varför utskottetavstyrker en motion med stöd av en rapport somman inte talar om vad det står i.Jag tror att det var som sadenågonting om att en del moderater anslöt sig till denlinje som omfattades av Ny demokrati. Det tror jagsäkert. Men jag är lika säker på en annan sak, ochdet är att många av de väljare som har gett JanAndersson mandat att sitta i ställer upppå de uppfattningarna.Jag skall gärna göra omprioriteringar i minalmanacka och gå ut på en del verkstäder, företagoch industrier i tillsammansmed för att få höra hans väljares synpå den här saken. Jag är inte helt säker på att hankommer att vara positiv efter ett sådant besök.Herr talman! Som sagts kan man alltsåkomma in i riksdag fr.o.m. det år då manfyller . Man kan då komma in i socialutskotteteller bli invald i skatteutskottet och få vara med ochbesluta om den övergripande alkoholpolitiken.Man kan bli invald i kommunfullmäktige och varamed och bestämma om den eller den krogen skallha tillstånd att servera sprit eller ej. Men vill manköpa en flaska lättvin på Systembolaget blir detnobben.Låt oss säga att det kommer in en ung moderat iriksdagen 1994. Då kan jag fullt lagligt bjuda denpersonen på ett glas vin på mitt rum. Det liggerinom lagens ramar. Men antag att den pojken ellerflickan skulle säga till mig: , jag har ettutskottsarbete som tar så jag hinner inte gåbort och köpa en flaska lättvin. Vill du göra mig dentjänsten? Gör jag då det är jag kriminell. Det är dåalltså kriminellt att köpa en flaska lättvin till enperson som är ledamot av riksdag. Inteheller här är logiken glasklar.Vid ålder får man ta körkort, och det klararförvisso de flesta. Att få det stora ansvaret innebäratt framföra ett fordon i dagens alltmer intensivatrafik. Men man får inte köpa en flaska lättvin påSystemet innan man fyller 20.Vid den åldern får man göra inköp om man haregna pengar. Man kan köpa en dyr bil, man kanköpa ett hus, men att köpa en flaska lättvin för38 kr. Det skulle vara mycketintressant att höra någon som kunde förklara dennatingens ordning.Man får t.o.m. -- det kan inte ens riksdagenförbjuda -- skaffa barn innan man fyller . Mankan också gifta sig, men köpa en flaska lättvin föratt fira det egna barnets dop är ''forbidden area'' --det får man inte göra.Herr talman! Låt mig säga att jag ännu aldrig harhört en trovärdig förklaring till att vi har detkineseri som vi har kring åldersgränsen och sominnebär att man omyndigförklarar myndiga svenskamedborgare. Det är min och mångas bestämdauppfattning att är man myndig skall man varamyndig fullt ut. Jag tycker att utskottet i den härdelen av betänkandet omsorgsfullt soparproblemen under mattan.Anf. 169 () replik:Herr talman! Det blir flera inlägg i den häralkoholdebatten.Jag vill först understryka att jag inte är nykterist,men jag vill att man skall visa respekt för alkoholensom den vanebildande drog den faktiskt är.När det gäller åldersgränsen vill jag säga att detfaktiskt finns djurförsök som tydligt visaråldersfaktorns betydelse i det här sammanhangetför hur stor risk man löper att bli beroende. Det kankopplas till erfarenheter också på människa: Jutidigare man börjar, desto större är risken förberoende, risken att de här nervbanorna --beroendesystemen -- präglas att söka alkohol igen;man fastnar lättare i ett beroende.I finns det stater som har satt en åldersgränspå . Vidare finns det motioner i omatt höja åldern för att bli serverad alkohol pårestaurang. Bakom det ligger de här fynden.Det blåser nu en alkoholliberal vind över --det har det gjort av och till i vårt land hundratals årtillbaka; det går i vågor. När den vinden blåser i släptåg ett ökat bruk och ett ökat antal skador.Man förhärligar också situationen internationellt.Vi har internationellt sett låg frekvens kroniskaskador jämfört med , därhälsovårdsmyndigheterna är djupt oroade över detskademönster man har och över att franskaungdomar börjar ta efter svenska ungdomar i sittdrykesmönster och dricka sig berusade. Man äralltså orolig för att inte bara få de kroniskaskadorna av alkohol utan också de akuta i sambandmed våldsbrott.Det är mycket sådant som man måste ta ibeaktande när man diskuterar alkoholpolitiken,inte minst inför ett eventuellt EG-inträde. Det finnsfaktiskt inom EG krafter som önskar striktareformer för umgänget med alkoholen för att minskaskadorna.Anf. 170 i (m)replik:Herr talman! Man skall ju inte ironisera i en så härallvarlig fråga, men det är tydligen bevisat påmöss -- det är det menar -- att omvi sänker åldern från till så klarar mansig, men sänker vi åldern till utfaller det enligtmustesten inte lika positivt.Fru refererade till . Det är lätt atthitta ett exempel i varje land, men i stort kan väl inte vara någotföredöme för ; det har jag svårt atttänka mig.Herr talman! Om man liberaliserartillståndsgivningen och låter en myndig person,som får göra så mycket annat, handla en flaskalättvin på Systembolaget tror jag inte att Sverigeskulle rasa för det. När man hör på den svenskaalkoholdebatten blir man förvånad över attindustriell, kulturell, social eller ekonomiskverksamhet över huvud taget förekommer iländerna i EG, där i stort sett hela i dagkämpar för att bli medlemmar -- dit vill vi ju alla.Jag bor i nära . I har maninte problem med danska ungdomar -- man harproblem med svenska ungdomar, på grund av denmiljö kring alkoholen som de lever i: allt somsmakar förbjuden frukt skall man prova. Det är desom missköter sig i och inte danskaungdomar.Anf.171 () replik:Herr talman! Danskarna har också sinaalkoholskador och sina alkoholproblem -- det ärbara att lyssna på hälso- och sjukvårdsfolket där. Viskall inte förhärliga deras situation. Sedan är detbeklagligt att svenska ungdomar inte uppför sig iDanmark.Peter Kling och jag var i vår debatt inne på attityderoch opinionsbildning, och det är den viktigastedelen av alkoholpolitiken. Men då handlar det intebara om information om alkoholensskadeverkningar och om hur mycket man skalldricka, osv., utan det handlar om de signaler somsänds ut. En signal är just åldersgränsen: Du löperstörre risk om du börjar dricka tidigare.Jag gjorde den vetenskapliga utläggningen väldigtkortfattad -- det finns inte tid att breda ut sig omdet här i kammaren, men det kan jag göra i annatsammanhang. lyser lampan i bänken rött -- tackför mig.Anf. 172 i (m)replik:Herr talman! Jag är väl medveten om behovet avinformation. Men om man informerar om en sakoch talar om varför man vill att det skall vara si ellerså skadar det inte med en liten gnutta logik, så attfolk förstår sammanhangen. Man informerar i daginte om logiken kring många av de bestämmelsersom finns när det gäller bruket av alkohol.Sedan gäller det att få folk att respektera besluten.Jag tror inte att det finns någon svensklagstiftning -- utom möjligen förbudet att gå motröd gubbe -- som folk så totalt struntar i och skrattaråt som den svenska alkohollagstiftningen.Jag skulle vilja se den person på ett företag som förpolisen anmäler t.ex. att en arbetskamrat sålthembränd sprit. Skulle någon bli mobbad, skulledet i varje fall inte vara den som sålde den härspriten.