prot · GF09107 · 1992-05-07 00:00:00 — Denlinje man har företrätt, när det har gälltinfrastrukturen och de regionala satsningarna, harinte varit till gagn för regionalpolitiken, utansnarare tvärtom. Det har varit de stora satsningarnasom prioriterats.Som jag visat med de korta citaten från s. 30 och 31i betänkandet är vi alltså sams mellanmajoritetspartierna om inriktningen. Och jagbetraktar de här skrivningarna som minst likalångtgående som vad socialdemokraterna presterati reservation 6.Till detta skall läggas det som varinne på tidigare, vad som föreslås ikompletteringspropositionen -- 2,2 miljarder, ihuvudsak specialdestinerade till det mindrevägnätet. Så jag känner mig i gott sällskaptillsammans med de andra partierna i regeringennär det gäller att värna regionalpolitiken ochsatsningarna på infrastruktur för att hela Sverigeskall leva.Anf. 21 BO ():Herr talman! Jag vill bara säga att jag troratt det inte bara gäller regionalpolitiken utanframför allt satsningarna på infrastruktur när deflesta svenskar kommer att få klart för sig att det ärvårt parti som står för framtidstron, att det är vårtparti som är berett att satsa för att skallkomma över lågkonjunkturen. Och jag tror att dendebatt som vi kommer att ha fram till sommarenkommer att visa att jag har rätt och att ElvingAndersson har fel.Anf. 22 ():Herr talman! Jag vill påstå att väljarna redan förrasommaren kom underfund medsocialdemokraternas politik och deras satsningar påregionalpolitik och på infrastruktur. Och det gav deuttryck för i valet i september.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 3 §. )3 § Fast förbindelse över betänkande1991/92:TU16 Fast förbindelse över Öresund.Anf. 23 ():Herr talman! Vi får nu möjlighet att än en gångbehandla en av de större miljöskandalerna i det härlandet. har själv medverkat till den,trots alla stolta trafikpolitiska deklarationer omresursbevarande och hänsyn till miljön.Som jag sade när det gällde det förra betänkandet,är det kraftfulla satsningar på järnväg och sjöfartsom måste vara hörnstenarna i en långsiktigtuthållig transportpolitik. Det betyder ocksååterhållsamhet med nya motorvägar och projektsom Öresundsbron.Vi är inte ensamma om den ståndpunkten iopinionen, även om det råkar vara så att riksdagensmajoritet har lagt sig platt för brofantasterna. Jagvill bara påminna om vad nuvarandemiljöministern skrev i sinpartimotion : ''kan än engång konstatera att det, mot bakgrunden avovanstående beskrivna miljörisker för ,är ytterst oansvarigt och miljöfientligt avregeringen att föreslå ett brobygge. ''Det var miljöministerns ståndpunkt för ett årsedan. har den stronga hållningen från i fjolreducerats till att man i en meningsyttring säger inte motsätter sig att en miljöprövning görs.Hur skulle det ha sett ut, om man hade motsatt sigen miljöprövning. Man kräver inte ens att enjärnvägstunnel skall prövas ordentligt.Enligt vår mening har frågan om en järnvägstunnelaldrig prövats ordentligt. EnligtÖresundsdelegationens egen rapport framgår attett tunnelalternativ inte behöver bli någon dåligaffär. Tekniken för byggande av tunnlar utvecklasockså. Vad jag förstår utesluter inte heller detdanska beslutet ett tunnelalternativ.Det är enligt vår mening också litet patetiskt attgöra en miljökonsekvensutredning efter det att ettfolkrättsligt bindande avtal har slutits. Enmiljökonsekvensutredning för olika alternativborde naturligtvis ha legat på bordet innan avtaletupprättades och besluten fattades.Övriga länder runt har ställt krav på attHelsingforskonventionens stater och relevantaorganisationer runt skulle inbjudas tillatt delta i en expertpanel som skulle vara med ochutforma miljökonsekvensbeskrivningar avbrobygget och alternativen till det.Vad jag förstår blir det konsultföretaget , somsjälv vill vara med och projektera bron, someventuellt kommer att använda sig avinternationella experter som de själva väljer utNär ärendet sedan kommer till regeringarna iSverige och skall ansökan om att få byggaprövas enligt naturresurslagen. Då skall övrigaÖstersjöstater och organisationer få yttra sig i enremissomgång. Men det är den sökanden parten,dvs. brobolaget som skall ansvara för attmiljökonsekvensbeskrivningen är korrekt.Kommer regeringen att låta våra grannländer självaplocka ut de experter som de vill skall yttra sig? Detfinns en klar oro att den svenska och den danskaregeringen själva vill plocka ut de experter somman vill låta yttra sig. Det kunde vara intressant attfå ett klart svar på den frågan här i dag.Det går inte i längden för vissa länder att hålla påmed fasoner och försöka sätta sig på sina grannar.En del miljöaktivister runt har t.o.m.börjat jämföra politiken med den politik somfördes av centralmakten i . Det är intenågot bra tecken.Om regeringen inte är nöjd med den framtidamiljökonsekvensbeskrivningen som konsultenVBB, gör kan den naturligtvis begärakompletteringar. Enligt naturresurslagen är det dåfrämst utnyttjandet av själva marken och vattnetsom skall prövas. Man skall huvudsakligen prövaom naturresurserna kan behövas till något annat änvägar och brofästen.När bron väl godkänts enligt naturresurslagen ärdet, såvitt jag förstår, ganska svårt att stoppaprojektet. Det är bara utformningen som tordekunna påverkas vid prövningen enligtmiljöskyddslagen.Herr talman! Det är naturligtvis orimligt att vi förstskall förbinda oss att kraftigt minska olikaluftföroreningar och sedan dra på med envägtrafikutveckling som obönhörligen kommer attöka utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider, ozon,kolväten och bly. I verkligheten borde dessautsläpp enligt många forskare minska kraftigare änvad de målsättningar som vi har antagit redovisar. > bDen förra regeringen uppskattade biltrafiken påbron till 9 000 . Man kan väl misstänka attden siffran nämndes för att kunna hålla nere denberäknade miljöbelastningen. torde bron inteha en chans att bli lönsam med mindre än attmångdubbelt fler fordon passerar. hari dag ca 12 000 fordon . Detta till en ö med24 000 invånare. En broförbindelse mellan tvåsådana befolkningskoncentrationer som det ärfrågan om här kommer att ha betydligt flertrafikanter. För att få den lönsam räknar man medupp till 50 000 trafikanter . Då kommermiljöbelastningarna att bli annorlunda än vid 9 000fordon per dygn.Många marker i klarar inte denmiljöbelastning som redan nu är för handen. ISkåne får marken ta emot upp till kväve perhektar och år. Vissa lokaler kan få ta emot närmare60 kg. Enligt forskarna borde utsläppen ner till . Forskare från ochSGU menar att omfattande marker i södra inte tål mer än 2--kväve per hektaroch år.Sedan har vi naturligtvis problemet med vad somhänder med lek- och yngelplatser inte bara iÖstersjön utan också i själva sundet när muddringoch sandsugning kör i gång på allvar. Dessamiljöhot har ju vänts ut och in i dennakammare. Vi får hoppas att de också kommer attbehandlas i den s.k. miljökonsekvensbeskrivningsom kommer så småningom.Häromveckan såg vi också på TV desimultanövningar som man nu gör för att fartygskall kunna navigera mellan bropelarna.Vattenströmmar och starka vindar kommer attställa oerhörda krav på lotsningen. Det gällersärskilt vid möten mellan större fartyg. Lotsarkommer kanske också att vägra att lotsa vid dåligtväder och när strömmar och vindar är besvärande.Vi har Tjörnolycken i färskt minne. Då fick ettfartyg fel på sin manöverutrustning och gick in i enbropelare. Våra grannländer är naturligtvis oerhörtintresserade av dessa frågor.Många ställer sig också frågan varför frakter skallgå på en bro när transporter bör vara flexibla.Färjetrafik är mer flexibel än både en tunnel och enbro.Herr talman! Därmed vill jag yrka bifall tillmeningsyttringen.Anf. 24 i (m):Herr talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet om en fast förbindelseöver och avslag på meningsyttringen frånVänsterpartiet.Skälet till det här betänkandet är fem motioner. Itre av dem krävs att man skall utreda mer ellerstoppa projektet. I två av dem krävs att man skallöka takten i projektet.Det är drygt 11 månader sedan godkändeett bindande folkrättsligt avtal mellan Danmarkoch om att en fast förbindelse i form av enkombinerad järnvägs- och bilbro skall byggasmellan och . Det här var ettglädjande beslut för många. Frågan har debatteratsi , och har man äntligen kommit till skott.Bengt talar dels i sin meningsyttring, dels isitt inlägg om en miljöskandal. Allting är relativt,men jag är inte säker på att man skall använda dentonen. Han talar också om att broförbindelsenkommer att kosta . Hanhar givetvis rätt att föra fram den siffran, men detär en siffra som många andra anser vara alldeles förhög.Bengt skall akta sig för att citera. Han tillhördet parti som, om man skulle börja gräva i gamlacitat, befinner sig i en besvärlig situation.Bengt säger att det finns en risk att fartygkommer att kollidera med bron. I finnsden s.k. Flintrännan. Det är en smal djup passage,och det är inte ofta som fartygen missar den rännan.Bron blir betydligt bredare. De problemen är trotsallt hanterbara.Herr talman! Vi känner alla argumenten för ochemot bron i debatten. De har luftats i , ibetänkanden och i interpellationer och frågor tillolika statsråd. Enligt min uppfattning finns detingen anledning att återigen ha en lång, och kanskeuppslitande, debatt.Det går att notera att de partier som genom årenhar stött en fast förbindelse mellan ochKöpenhamn har en stark position i den landsändadär bron är aktuell. Motsatsen gäller för de andrapartierna. Om bron är så betydelsefull, såfantastiskt dålig, t.o.m. en miljöskandal, som detibland hävdas i debatten, varför har inte de partiersom varit emot bron haft en större framgång i denallmänna opinionen?Nu går allt enligt tidsplanerna. Det är tänkt att bron skall invigas påmidsommarafton 1999. Det kanske missar pånågon dag, men tidsramen ligger klar. Beskedet omett brobygge har inneburit ett ökat samarbetemellan t.ex. banker i och . Det ärett samarbete som har startat just tack vare beslutetom bron.Herr talman! Vidare har vi frågan om pengarna.Det sägs i debatten att bron kommer att kosta.Det är inte meningen att bron skall kosta något förskattebetalarna. Bron skall finansieras med hjälpav intäkter från dem som använder bron.Vi har en positiv inställning till järnvägen. Densumma om sammanlagt 300 milj.kr. som skallbetalas av DSB och SJ är mindre än vad det kostaratt bygga anläggningen. Det visar att vi ser positivtpå järnvägen. Vi tror att det kommer att bli enuppgång för järnvägen genom att bron kommer tillstånd.Sist har vi frågan om en tunnel. Det talas ibland omatt ett tunnelalternativ inte har utretts. Visst skalldet finnas en kort tunnel ikomplexet. I vår omvärld pågår det ett storttunnelbygge under Kanalen mellan ochFrankrike och ett stort tunnelbygge under StoraBält. Man skall akta sig för att ta de tvåtunnelbyggena som exempel på att ett tunnelbyggeär bra. De har hitintills utgjort en dålig affär bådenär det gäller pengar och den tid som har åtgått föratt bygga dem.Anf. 25 () replik:Herr talman! i märktetydligen inte att jag ställde en fråga tillregeringspartiets företrädare.Den finska internationellasekreterare säger att ochDanmark gör anspråk på att själva tillsättadelegaterna i den nordiska expertgruppen inomHelcom som skall granska bygget över Öresund.Länderna vill alltså förbehålla sig den rätten iÖstersjösamarbetet.Är dessa uppgifter felaktiga? Kommer regeringenatt se till att våra grannländer själva får tillsätta deexperter som skall få yttra sig? Jag skulle gärna viljaha ett svar på dessa enkla frågor.Anf. 26 i (m) replik:Herr talman! Jag är övertygad om att de svenskaoch danska regeringarna tillsätter de experter somär mest kompetenta att hantera frågan.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag tolkar detta som att närmiljökonsekvensbeskrivningen skickas på remisstill våra grannländer kommer de inte att själva fåutse de personer som skall utforma yttrandena.Anf. 28 ():Herr talman! När sedangodkände avtalet mellan och omen broförbindelse över , var vi frånCenterns sida starkt kritiska mot förfaringssättet.Vi var kritiska mot det sätt miljöfrågorna hadehanterats när det gällde miljön i ochluftsituationen i sydvästra . Vi var starktkritiska mot de ekonomiska beräkningarna förbrobygget, och vi undrade om det över huvud tagetvar en klok transportteknisk lösning för Sverigesförbindelser med kontinenten.När det gäller miljöaspekterna inriktar sig vår kritikpå ungefär samma område som . Beslutet fattades först, ochmiljöutredningarna skulle göras . Vi tyckteatt det hade varit rimligare att hantera frågan i enannan ordning.Vi från sida har i princip inte ändratuppfattning. Men är situationen den den är. Detär ett faktum att en klar riksdagsmajoritet, mot vårvilja, gav klartecken för undertecknande av avtalet.Det är ett folkrättsligt bindande avtal mellan tvåstater, och det är det faktum vi har att leva med.Nu skall miljöprövningen göras,miljökonsekvensbeskrivningarna tas fram ochfrågan prövas enligt gällande lagstiftning. Jag vill dåför min och del säga, att med tanke på destatsråd som innehar taburetternapå , är jag övertygad om attdenna miljöprövning blir både seriös och framförallt mycket grundlig.Anf. 29 ():Herr talman! Intet är som väntans tider, heter detsom bekant i vårdikt. I så fall har vi somvill ha en fått vårt lystmäte stillat. Förväntat har vi. , som iMalmö sade, har frågan stötts och blötts.Så äntligen bestämde sigSveriges riksdag för att en kombinerad väg- ochjärnvägsförbindelse skulle byggas över Öresund.Några månader senare fattade det danskafolketinget ett likalydande beslut. Den så hetteftertraktade kan nu bli verklighet.Den behövs verkligen, i synnerhet nu när Sverigepå allvar vill bli en del i det nya EuropaSom kommunalpolitiker i vet jaghur mycket möda och tid som har lagts ner på attövertyga om det rätta och självklara i att Sverigeoch knyts närmare till och övrigaEuropa. I alltför fick vi tala för döva öron.Mycken värdefull tid har tyvärr gått förlorad.Därför får inte nu det pågående planeringsarbetetytterligare förhalas.Herr talman! Jag måste säga att jag kände en vissoro under regeringsförhandlingarna , menjag blev desto gladare när den nya borgerligaregeringen så tydligt fastslog iregeringsförklaringen att bron skall byggas. Dockhar det kommit en del oroandesignaler från , det måste jagmedge, som skulle kunna tyda på attriksdagsbeslutet till vissa delar var ifrågasatt. Någramotioner till dagens betänkande visar också pådetta. Jag är därför glad över att utskottet så klarttar ställning för bron. Det tycker jag är mycket bra.Från sida vill jag därför entydigtframhålla att vi helt och fullt står fast vid det beslutsom fattat och att vi önskar att arbetetmed byggandet av bron följer den fastställdatidsplanen, dvs. byggstart vid årsskiftet 1993-1994.Såvitt jag förstår av de senaste rapporterna bördetta klaras.Självfallet skall de nödvändiga miljöprövningarnagöras, och många studier har redan gjorts. Totalthandlar det om 130 delundersökningar om hurförbindelsen över påverkar miljön. En avde viktigaste frågorna, som bl.a. har tagits upp idebatten här , är att kraven på attvattenströmningen genom sundet skall tillgodoses,dvs. den s.k. noll-lösningen. Detta är något som vifrån sida speciellt framhöll underriksdagsbehandlingen.Jag är övertygad om att miljökraven kommer attkunna . Dessutom är det ju så, ,att vägtrafiken kommer att subventionerajärnvägen, det är viktigt att poängtera, ochdärigenom om man så vill ett miljövänligareresande.Herr talman! För mig som liberal och vän avinternationella kontakter, ökat samröre övergränser, är byggandet av bron en mycket viktigsymbolfråga inte bara för och definitivt intebara för , utan faktiskt för hela Sverige.Byggandet av en bro över är inte enbarten transportfråga eller en ekonomisk fråga, vilketibland tenderar att vara fallet i debatten, utan detär också en ideologisk fråga. Människor kommer ipraktiken att komma varandra närmare.Skåne knyts samman med . Det är fråga omöver 3 miljoner invånare. Vi får en gemensambostads- och arbetsmarknad. Vi kommer att få ettrikare kulturliv, bättre utbildnings- ochforskningsmöjligheter och tre högkvalitativauniversitet -- , och . Detblir snabbare kommunikationer. Det kommer inteens att ta att resa med tåg mellanMalmö central och huvudbangård.Det handlar också om ett bättre utnyttjande av deflygplatser som finns -- i första hand givetvisCopenhagen Airport, som det numera heter, ochMalmö-Sturup. Både järnvägsnätet och vägnätetkommer att förbättras på båda sidor av sundet.Sedan är det självfallet så, att vi genomÖresundsbron och Stora Bält-förbindelsensnabbare kommer att nå övriga . I nästaskede tror jag säkert att också den fastaförbindelsen över Fehnmarn Bält kommer attbyggas. Då når vi ännu snabbare ner i Europa.Herr talman! Självfallet kommer också självabyggandet av bron att vara mycket stimulerande förnäringslivet, och det kommer att skapa många nyajobb. Jag är övertygad om att det faktum att självaplaneringsarbetet nu på allvar kommit i gång ochatt Öresundskonsortiet är bildat är positivt förSkåne -- ett som, vilket jag tycker att manbör påminna om i den här församlingen, dras medstora problem med hög arbetslöshet ochsvårigheter att få statliga satsningar sig tilldelat. Isynnerhet på byggsektorn är arbetslösheten storoch förväntas bli en av de högsta i landet i slutet avåret. Mot denna bakgrund känns bron änangelägnare både kortsiktigt och långsiktigt.Herr talman! Det är därför min och Folkpartietsförhoppning att den planering som har fastställtsvad gäller bron och de beslut som riksdag ochfolketing har fattat skall fullföljas helt enligtplanerna. Vi har väntat nog i . villvi se att det första spadtaget tas. Jag vill med dettayrka bifall till utskottets hemställan.Anf. 30 ():Herr talman! Man skall bygga broar mellan folk.Öresundsbron har vi skåningar hoppats på, utrettoch planerat för , och syneslösningen äntligen vara på väg. Vi har förvisso iSkåne haft många spännande år bakom oss medbåtarna. Vi har haft massor av konstiga flytetyg.Rederier har kommit och gått, startat ochkonkursat. Vi har t.o.m. haft en skorvsom kostade malmöborna 20 milj.kr.Vi har haft spännande isvintrar där svensk industriinte klarat sina just-in-time-leveranser tillkontinenten och fått intressanta förhandlingar medkunderna. Vi har haft vintrar där vi inte har vetatom det gick att ta sig över eller få tag på enhelikopter för att klara de tillKöpenhamn.Kvällarna har förvisso varit spännande -- skall manbli nerspydd eller skall man bli nedslagen? Man harkunnat ha många spännande vadslagningar.Sverige har en enda stark region med de resursersom krävs för tillväxt, nämligen bra universitet, braflyg och bra kulturliv. Det är axeln ---- med sina två universitet och enflygplats. Det är bra för hela landet att vi kanmjölka så som vi gör. Men detvore bra med fler sådana starka regioner. De är braför hela landet.Vi har i norra ingen stark europeisk regionav de mått vi ser nere på kontinenten, dvs. sådanasom axeln -- -- eller axelnBarcelona -- -- . Men om manknyter ihop regionen vid kan den bli denfemte K-regionen i . Får man sedan enfågelflyktslinje, en bro till , kan man få ettriktigt starkt Nordeuropa.Öresundsregionen har 3,2 miljoner invånare, enstorflygplats och tre universitet. Med Nordtysklandknutet till denna region, eller i nära samverkan,kommer det till ytterligare sex universitet. Det gerfaktiskt rejäla möjligheter att få en styrka i detgamla Hansaområdet.Den kritik som har riktats mot detta harhuvudsakligen grundats på miljöskäl. Först talarman om luftmiljön. Det är framför allt tre faktorersom man diskuterar. Den första är svavlet. Låt migbara konstatera, att svavlet i Skåneluften harminskats till en tredjedel . ärdet av svavlet i Skåneluften som kommerfrån , resten är import söderifrån ochösterifrån. Vi har också lyckats minska kvävet iluften i till hälften . Den tredjefaktorn är koldioxiden. Låt oss då konstatera attkoldioxid som leder till växthuseffekt inte är ettlokalt utan ett globalt problem.Om man är det minsta lilla återhållsam med allakringfartsleder man bygger runt , skaparman rikligt med utrymme för den bro som såväl behöver, för att få litet av den utveckling somsker i Stockholmsregionen.Låt oss också konstatera att de totala utsläppen frånbron blir ungefär hälften så stora som utsläppenfrån de riktiga miljöbovarna, nämligen färjorna.Det är riktigt att man kan ha miljövänligare färjor.Det finns färjor som bara släpper ut hälften såmycket som de nuvarande, dvs. de kommer ner isamma nivå som brolösningen. Man kan också sägaatt tekniken finns. Det finns leksaksbåtar medbatteridrift. Men elfärjor som fungerar finnsförvisso inte.Vattengenomströmningen har tagits upp. När man talar med miljöforskare i Lundsäger de att det allra elegantaste sättet att lösaproblemet med vattengenomströmningen är att tabort den konstgjorda Klagshamnshalvön, dvs.tippen från kalkbrottet i , och att ta bortde konstgjorda forten utanför . Då fårman en alldeles utmärkt genomströmning. Men seKlagshamnsudden och forten, dem villmiljövårdarna miljöskydda.Jag är övertygad om att det går att komma ganskalångt med muddring. Det är inte storavattenkvantiteter det handlar om. Vi har fåttintressanta rapporter i de danska tidningarna frånde primära mätningar som har gjorts avkonsekvenserna av att man bygger i Stora Bält. Detvisade sig nämligen att växtligheten intepåverkades alls. Det visade sig att sälarna simmadebort medan man byggde. var likamånga sälar tillbaka. Ejdrarna flög sin väg medanman byggde, och hade man merejder än innan. Det kan möjligen vara ettmiljöproblem, för de är ju förorenande. Menkonsekvenserna har verkligen inte varitimponerande.Andra aspekter har tagits upp. Det har sagts attFinland behöver få ut sina oljeplattformsbyggen.Det är i och för sig riktigt. Men dem kan man aldrigfå ut genom . Där är det nämligen bara 8meter djupt. Dem måste man ta ut via Bälten, därdet är minst 20 meter.Nya synpunkter kastas in. hävdade attfisken vid Lofoten skulle dö. Tro det, den som vill.Det har sagts att det är stor risk för jordbävningar idenna region. Men om det är någonting som ärtypiskt för en riktig jordbävningsregion, t.ex. SanFransisco, är det just att man bygger broar.Hade det varit skog, berg eller öken, hade vi haften väg mellan och för längesedan. är det grunt vatten, och så finns där ennationsgräns som gör det möjligt för stockholmareatt stoppa den bro som vi har velat ha så länge härnere.Det har talats om en tunnel. I själva verket ger enjärnvägstunnel en mycket smal transportled. Om vivill ha möjlighet att tillägna oss nya, miljövänligare,effektivare och bättre kommunikationer, bör denyta på vilken de skall gå vara rejäl och bred, inteett smalt hål under marken. En järnvägstunnel gerdessutom jättelika rangerytor. Det ger tidsspillan,väntetider, köer och glesa turer. Det finns inget somger så hög turtäthet och regularitet, vilket är det vibehöver, som det broförslag som har lagts fram.Jag har sagt det tidigare och jag säger det gärna engång till: Det är mellan ochKöpenhamn. Det är också mellan Malmöoch . Hade det varit listigt med en tågtunnelför biltåg, hade vi självfallet rivit upp motorvägenmellan och och borrat en tunnel ochkört bilarna på tåget.Skåningarna är välförtjänta av att få sittefterlängtade tillstånd. Det är egentligen bara dettadet handlar om. Vi har väntat på det i över 100 år.Frågan har beretts, och jag tror inte att det finnsnågot projekt på infrastrukturområdet som hargranskats, ältats och diskuterats så . Jagtycker att det är hög tid att vi skyndar på dettabygge.Anf. 31 () replik:Herr talman! försöker resonera bortoch negligera miljöproblemen. Jag konstaterar attfolk som sysslar med detta inomLantbruksuniversitetet och SGU menar attomfattande marker i tål högst 2--kväve per hektar. förekommer i Skåneutsläpp på per hektar, och på vissa håll uppemot . Det problemet tycks inte bekommaBertil Persson.När det gäller koldioxidutsläppen säger att dessa bara är lokala utsläpp och attsådana utsläpp förekommer i hela världen. Menalla utsläpp från trafik över hela världen ärnaturligtvis lokala!