prot · GF0983 · 1992-03-24 00:00:00 — Det ärviktigt att man har en ram som gäller för landet somhelhet.Det är inte svårt för mig att sätta mig in i deadministrativa och organisatoriska problemen,eftersom jag har erfarenhet själv. Menjag tycker inte man skall överdriva svårigheterna,vilket jag ibland har en känsla av attsocialdemokraterna vill göra.Jag delar uppfattningen att vi har haft för mångadebatter om ekonomi och organisation iutbildningspolitiken och för få debatter ominnehållet. Men den här typen av frågor handlar juom organisation och inte så mycket om vad vi skallundervisa i och på vilket sätt. Det är faktisktnågonting som regeringen nu har tagit itu med. Viför en intensiv diskussion om läroplansarbetet justnu, vilket jag tycker är väldigt positivt.Anf. 247 ():Herr talman! När jag vill att skolministern skallsätta sig in i vilka konsekvenserna blir, handlar detinte om administrativa och ekonomiska bekymmer.Det handlar om vilka konsekvenser det kan få förde elever som har problem i skolan och som harspeciella behov. Det handlar om konsekvensernaför glesbygdsskolor; vilka elever det är somverkligen får välja och om det kan skapassegregation. Alla dessa bekymmer tycker jag det ärväldigt viktigt att föra en diskussion om. Det ärdärför jag är så mån om att få reda på närpropositionen kommer. Jag upplever att den harvarit aviserad . Vi har på alla möjligasätt försökt få reda på när den kommer. Vi har ställtfrågor till skolministern och till departementet,men vi får inga besked. Vi hörde enregeringsföreträdare säga att den skall komma i år.Vi läser i tidningarna att det är problem iregeringen att komma överens om skolavgifter. Alltdetta gör att man som riksdagspolitiker naturligtvisgärna skulle vilja se vad det är för förslag somregeringen kommer med. Vi vill gärna ha enproposition så att vi kan vara med och diskutera.Anf. 248 (m):Herr talman! Jag kan försäkra att närregeringen kommer med en proposition skall viockså få tid att diskutera den. När man skall ändraså radikalt som vi är på väg att göra när det gällerfördelningen av ekonomiska medel till utbildning,är det bra om regeringen ägnar de olikaprincipfrågorna ett intresse. Det finns inte ettsjälvklart svar på varje fråga. Det visar också vårdiskussion här.Därför lägger vi ner möda och omsorg på detta. Jagtörs som sagt inte svara på hur det tar att blifärdig med det.Vi kommer med ett förslag, och då skall visjälvfallet diskutera alla de olika delarna ochaspekterna bl.a. här i riksdagen.Anf. 249 ():Herr talman! Det är bra att få höra att vi snartkommer att få propositionen till , så att vihär kan vara med och diskutera. Då kan vidiskutera vilka motiv som finns för att eventuelltändra på hur pengarna skall gå mellan olika skolor,vilka motiv som finns för att stimulera privataskolor, och vi kan som opposition redovisa vårståndpunkt.Jag vet också att det gäller många principfrågor. Jaghar förstått av debatten i tidningarna och av olikauttalanden att det i regeringen finns delademeningar om t.ex. avgifter. Vad jag har förstått ärdet en av de frågor man har fastnat på. Det voreintressant om man som socialdemokrat hademöjlighet att få lägga fram synpunkter på dessafrågor. Jag hoppas att inte beslutsvåndan iregeringen och behandlingen av dessa principfrågorskall ta alltför , utan att vi snart skall ha ettförslag här i kammaren, så att vi kan föra en politiskdiskussion om dessa mycket viktiga frågor.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1991/92:499 om optiskluftbevakningAnf. 250 Försvarsminister ():Herr talman! i har frågatmig vilka åtgärder som planeras för att säkra attoptisk luftbevakning kan användas i ett läge dåradarsystemet eller delar av det har slagits ut.Regeringen har i försvarsbeslutspropositionen(prop. 1991/92:102) godtagit överbefälhavarensförslag att av besparingsskäl successivt avveckladen nuvarande optiska luftbevakningen.Investeringar i och underhåll av systemet bör därföravbrytas den 1 juli 1992.Regeringen anser emellertid att en enklare form avoptisk luftbevakning bör övervägas. Regeringenhar därför planeringsanvisningar -- vilkabeslutades -- uppdragit åtöverbefälhavaren att redovisa möjligheterna attskapa ett förenklat system och organisation föroptisk underrättelseinhämtning m.m.Anf. 251 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag tycker attÖB:s förslag är dåligt. Vi vet alla att radarsystemetär ytterst effektivt. Men i en situation där det ärutslaget helt eller delvis har vi ingenting, om manskulle följa ÖB:s förslag att ta bort investeringar ioch underhåll av den optiska luftbevakningen.Jag är därför mycket tacksam för det som sägs i sistastycket i statsrådets svar. Han säger där attregeringen har beslutat uppdra åt ÖB att redovisamöjligheterna att skapa ett förenklat system, somkanske inte kostar så mycket pengar.Jag vet att försvarsministern känner till attradarsystemet har slagits ut vid ett antal tillfällen desenaste åren. Då har det inte funnits någonting, ochdet har varit fritt fram. Det läget vill jag inte att detsvenska försvaret skall hamna i.Herr talman! vill jag ställa en fråga tillförsvarsministern. Med utgångspunkt iplaneringsanvisningarna, hur stor del av dagensoptiska luftbevakningssystem beräknarförsvarsministern skall kunna vara kvar iframtiden?Anf. 252 Försvarsminister ():Herr talman! Får jag först säga att systemet medoptiskt underrättelseinhämtning som princip är ettbra system. Det innebär att man kan rapporterainte bara flygrörelser utan också flygplanstyp,luftlandsättningar, bränder, explosioner och en radandra saker. Kostnaderna är emellertid höga. Jagvill upplysa om att kostnaden för att behålla detnuvaranda systemet skulle bli 290 milj.kr., utöverkostnaderna för försvarsbeslutspropositionen föråren 1992--1997, alltså den tid som försvarsbeslutetavser omfatta. Det är pengar som dess värre intefinns till förfogande.Det är nu överbefälhavarens och chefens förflygvapnet sak att lägga fram ett förslag om hur ettnytt system skall se ut. Jag kan därför inte ge någonexakt bild av vad som kan bli möjligt. Man kantänka sig att det blir något mindre omfattande ändagens system och att det i än högre grad kommeratt bygga på frivilliginsatser. Den optiskaluftbevakningen är ju flygvapnets i särklass störstafrivilligrörelse. Jag hoppas att vi skall kunna hittaett system, som i princip klarar av det som denoptiska luftbevakningen gör men blir billigareoch än mer tar i anspråk den frivillighet som finns.Anf. 253 i (m):Herr talman! Jag är tacksam och glad för detsenaste beskedet som försvarsministern lämnade.Det är bra om vi kan få en idealitet kring detta ochfå människor engagerade till samma kostnad som som vi uppnår effektivitet. Dettakostar mycket pengar. Men den dag vi inte harnågot radarsystem har vi ingenting, om vi inte haroptisk luftbevakning.Jag tackar än en gång för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1991/92:498 om statsbidragettill kommunAnf. 254 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att utbetala ett visst statsbidragtill kommun även om kommunen blirfälld för brott mot vattenlagen viddomstolsprövning.Eftersom det har blivit ett komplicerat ärendemåste tyvärr mitt svar bli ganska långt.Kommunen ansökte om extraskatteutjämningsbidrag till förebyggande åtgärdermot översvämningar genom schaktningar vidBrattströmmen, . Regeringen beslutade iseptember 1989 att preliminärt bevilja kommunen3 . under förutsättning attkommunfullmäktige beslutade att vidta de enligtansökningen planerade åtgärderna. Ett sådantbeslut fattades också av kommunen.I bakgrundsbeskrivningen till frågan säger att dåvarande finansministern våren1990 beslöt att inte bevilja kommunensstatsbidragsansökan efter att fråga ombrottsmisstanke tagits upp i . Jagförmodar att syftar på detuttalande finansministern gjorde ,när han besvarade en fråga liknande den som nuhar ställts till mig. Han uttalade då att regeringenskulle avvakta tillståndsprövningenligt naturvårdslagen innan slutlig ställning togs ibidragsärendet. Ministern sade också att''brofrågan'' inte omfattades av bidragsansökan ochdärför inte skulle påverka tidpunkten förregeringens beslut. Det var alltså inte så attbidragsansökan avslogs.Eftersom oklarhet har rått beträffande projektetsgenomförande och omfattning har både denförutvarande och den nuvarande regeringenavvaktat med sitt slutliga ställningstagande ibidragsärendet. Några av anledningarna till attärendet har dragit ut är att projektetkräver tillstånd enligt såväl vattenlagen somnaturvårdslagen, och att kommunen har vidtagitåtgärder utan att ha behövliga tillstånd.Genom dom i den 7 februari 1990har kommunen fått tillstånd enligt vattenlagen attutföra projektet med undantag av en provisorisköverfart över . Tillståndet får tas ianspråk utan hinder av att domen ej vunnit lagakraft. Domen har överklagats hosvattenöverdomstolen, som i särskilt beslut avslagitklagandens yrkande om att tillståndet inte skall fåutnyttjas förrän domen har vunnit laga kraft.Vattenöverdomstolen har ännu inte slutligt avgjortärendet, men det av beviljadetillståndet gäller alltså och får, enligt bådadomstolarnas beslut, utnyttjas.Genom lagakraftvunnet beslut av regeringen den 7februari 1991 har kommunen, efter det attschaktningsarbetena hade påbörjats, fått tillståndenligt naturvårdslagen att vidta förebyggandeåtgärder mot översvämningar. ändrade villkor för schaktningsarbetena,jämfört med kommunens ursprungliga planer. Avbeslutet framgår vidare att kommunskall i samråd med ochnaturvårdsverket utarbeta en plan angåendeiordningställande och underhåll av det schaktadeområdet. Regeringen har överlämnat åtlänsstyrelsen att övervaka att planen utarbetas ochefterföljs. Enligt uppgift från har denbegärda planen upprättats och besiktningargenomförs kontinuerligt.Även om bron över inte ingår ibidragsansökan, kan jag upplysningsvis nämna attvattendomstolen i en lagakraftvunnen dom den 17september 1990 sedermera lagligförklarat bron.Riksåklagaren har beslutat att uppdraåt regionåklagarmyndigheten i att väcka åtalmot företrädare för kommun för brottmot vattenlagen, därför att kommunen någon gångunder låtit anlägga bron över tillstånd. Oavsett vad en domstolsprövningleder till, påverkas inte regeringens bedömning ibidragsfrågan, eftersom bron, som nämnts, inteingår i bidragsunderlaget.Älvdalens kommun har i en skrivelse den 13februari 1992 hemställt att regeringen delsförordnar om omedelbar utbetalning av detpreliminärt beviljade bidraget om ,dels beviljar kommunen ytterligare extraskatteutjämningsbidrag motsvarande de faktiskakostnaderna. Dessa uppges till drygt 7 milj.kr.Statens räddningsverk har tillstyrkt att kommunenerhåller det preliminärt beviljade beloppet ochanser att frågan om eventuellt ytterligare bidrag fårprövas . Enligt uppgift från ärarbetena så gott som slutförda och har genomförtsinom ramen för beviljade tillstånd.Mot bakgrund av vad jag nu har sagt har regeringengjort bedömningen att kommunen har uppfyllt dekrav som rimligen kan ställas för att erhålla detpreliminärt beviljade bidraget. Regeringen hardärför beslutat att slutligt bevilja kommunen3 . och att frågan om eventuelltytterligare bidrag får prövas tillsammans medövriga kommuners framställningar avseendebidragsåret 1993.Mitt svar på fråga är attbidraget kommer att betalas ut i juni 1992.Anf. 255 ():Herr talman! Jag får tacka finansministern för detganska utförliga svaret. Det handlar, somfinansministern har redogjort för, omBrattströmmen, som är skyddad enligtnaturresurslagen.Man kan säga att kommunen har vidtagit åtgärderutan att ha lagligt tillstånd och likaså förgripit sig påett biflöde. handlar det om ifall staten skall gestatsbidrag eller inte och vilka krav som skall varauppfyllda. Jag anser att regeringen här kommermed en undanflykt som kan liknas vid hårklyveriereller spetsfundigheter.Det sägs i svaret att biflödet inte ingår ibidragsunderlaget. Nej, tacka för det! Detta var enskandal. Förutsättningen för att arbeta iBrattströmmen var att man gjorde denna väg överbiflödet, att man gjorde detta ingrepp. villriksåklagaren väcka åtal mot det. Tacka för att detinte utgör något bidragsunderlag! Jag skulle viljaställa en principiell fråga till regeringen: Ombiflödet ingick i bidragsunderlaget, skulle dåregeringen betala ut bidraget? Frågan är om detinte ingår i projektet.Finansministern säger också att kommunen haruppfyllt de krav som rimligen kan ställas för atterhålla det preliminärt beviljade bidraget.Kommunen har satt i gång för tidigt, utan attinvänta de tillstånd som krävs. Kommunen haranlagt en bro över ett särskilt biflöde, något somkan leda till åtal. Kommunen har dessutom islutändan fått ändra sina planer, somfinansministern har redogjort för. Och skall detändå leda till att regeringen beviljar bidrag. Mankan säga som representanter för harsagt: Det är inte meningsfullt att hålla på meddetta, när kommuner kan få bete sig i stort sett hursom helst och förgripa sig på naturen. Kommunenär den som tjänar på tilltaget.Anf. 256 Finansminister ():Herr talman! Jag skall inte upprepa hela det långasvaret. Det har jag sannolikt inte tid till. Jag kanändå konstatera att vi tycks vara överens om attbron inte ingår i bidragsärendet.Av den tidigare behandlingen av ärendet framgåratt regeringen skulle avvakta länsstyrelsenstillståndsprövning enligt naturvårdslagen. finnsett sådant tillstånd. Kommunen har upprättat denaktuella planen och den har följts. Det harövervakats ganska noga. Pengarna kommer attutbetalas i juni i år.Anf. 257 ():Herr talman! I så fall fortsätter jag att ställa frågan.Om denna å hade ingått i bidragsunderlaget, haderegeringen då betalat ut bidraget? Naturligtvisingår den inte i underlaget. Det handlar här om ettbrott, ett tilltag, som kommunen har gjort för attåstadkomma det som man fick tillstånd för. Och detär det som man blir åtalad för.I sin spetsfundighet säger regeringen att bron inteingick i bidragsansökan och därför betalar vi utbidraget för utförda arbeten. Jag menar att det helaär en enda handläggning.Det är egentligen litet tråkigt att just finansministerAnne , som företrädare för älvräddarpartietFolkpartiet, på något vis legaliserar ensocialdemokratisk betongpolitik, som innebär attmiljön skövlas hur som helst framöver. Attfinansministern nu får lov att bevilja stöd tillnaturskövling tycker jag är beklagligt.Anf. 258 Finansminister ():Herr talman! Det är ytterst olämpligt att besvaraden typ av hypotetiska frågor som Lars-OveHagberg ställer. Jag konstaterar endast att dennabro inte ingår i bidragsunderlaget och att pengarnakommer att betalas ut.Anf. 259 ():Herr talman! Med den inställning som man har ochmed den tolkning som man gör från statsmaktenssida legaliserar man kommunernas agerande ochuppmuntrar kommunerna till brott motvattenlagen, naturvårdslagen ochnaturresurslagen.Det budskap som finansministern tydligen ger tillalla dem som håller på med dessa frågor måstealltså vara: Kör i gång bara, se bara till att det intefinns med i bidragsunderlaget till staten. Dessafrågor är mycket känsliga, omfattande och svåra atthantera, eftersom man har med betongpolitikeroch hänsynslösa naturskövlare att göra.Anf. 260 Finansminister ():Herr talman! Jag vill å det bestämdaste förneka attregeringen genom detta beslut på något sätt skulleuppmuntra till brott. Det är ett ovärdigt uttalandehär i kammaren.Anf. 261 ():Herr talman! Ovärdigt eller inte, kontentan är attunder den socialdemokratiska regeringens tidhände ingenting med detta bidrag, trots att ensocialdemokratisk majoritet i skötte omdet hela, drev på och åstadkom det här brottet --som jag och även riksåklagaren anser att dethandlar om i det här fallet. sägerfinansministern att den väg och den bro som varförutsättningen för att få statsbidrag inte ingår iunderlaget och att det är anledningen till att manfår bidraget från staten.Jag kan inte tolka det annorlunda än att dennahandling innebär uppmuntran för kommunerna iden här ställningen, nämligen att det är fritt framatt handla ganska vårdslöst i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1991/92:519 om ökademöjligheter för folkrörelser att hyra statligalokalerAnf. 262 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att ge folkrörelsernaökade möjligheter att hyra statliga lokaler för sinverksamhet.Staten utformar lokalerna för myndigheternas egnabehov.Det kan säkert finnas statliga lokaler som stårtomma under icke kontorstid. Iersättningsförordningen (1991:354) som trädde ikraft anges att om det ligger inomramen för en myndighets uppgift enligt lag ellerenligt instruktion eller annan förordning, fårmyndigheten mot ersättning upplåta lokaler ombyggnadsstyrelsen har medgett det. Denna typ avtjänst får tillhandahållas andra än statligamyndigheter om verksamheten är av tillfällig natureller av mindre omfattning.Denna förordning medger möjlighet förmyndigheterna att hyra ut sina lokaler efterförfrågan från folkrörelserna och andraintresserade.För att myndigheterna skall kunna hyra ut sinalokaler måste bl.a. frågan om tillträdesskydd lösas.Det kan innebära att t.ex. vissa delar avmyndightens lokaler måste stängas av och attbevakning erfordras. Det kan ibland vara bådepraktiskt svårt och kostsamt.Eftersom förordningen endast har gällt sedan den 1juli 1991 är det möjligt att myndigheterna intekänner till den här befogenheten.För närvarande avser jag inte att vidta någraytterligare åtgärder i frågan.Anf. 263 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret.Bakgrunden till min fråga är dels att vi harregeringsförklaringens ord som uttryckligen sägeratt bl.a. idrottsrörelsen spelar en ovärderlig roll i ettgott samhälle -- vi har många barn och ungdomarsom behöver sysselsättning och det är envärdefull insats som dessa folkrörelser gör --, delsatt det har kommit till min kännedom att det finnsfina lokaler vilka kan utnyttjas.I ett speciellt fall handlar det om en gymnastiksal.Det finns föreningar som t.o.m. är beredda attbetala ganska mycket för att få tillgång till den, menman har ingen möjlighet att få tillgång till lokalen,trots att den står tom.Med utgångspunkt i det svar som jag har fått skullejag vilja ställa en kompletterande fråga. Finns detnågra centrala direktiv, eller några allmännarekommendationer, från regering eller riksdag närdet gäller just att få utnyttja statliga lokaler?Anf. 264 Finansminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningatt det skulle vara utomordentligt bra om de härstatliga lokalerna kunde utnyttjas även närordinarie arbetskraft inte arbetar i byggnaden.Detta har också blivit lättare att förverkliga tackvare den förordning som trädde i kraft så sent somi somras. Myndigheterna får faktiskt också behållainkomsterna från uthyrningen. Det borde därförfinnas ett intresse från myndigheternas sida atttillgodose önskemål om att få hyra ifrågavarandelokal.I en del fall kan det naturligtvis innebära betydandepraktiska problem, som att kontorsrum och andrarum måste stängas av och bevakas. I praktiken kandet bli så pass dyrt att en del föreningar därmed inteär intresserade. Det vore emellertid bra ommyndigheterna utnyttjade den här möjligheten,som redan finns, och jag hoppas att nämndaförordning, med den möjlighet som den erbjuder,har blivit mer känd för myndigheterna tack vareden fråga som nu har ställt.Anf. 265 ():Herr talman! Jag är medveten om att det kaninnebära kostnader i vissa fall. I det relateradefallet skulle det faktiskt bli en kostnad.Kan statsrådet t.ex. tänka sig att regeringenavsätter medel, i samverkan med organisationeroch kommuner, för att lösa det hela på ett enkeltsätt? Naturligtvis får det i så fall röra sig om smärreförändringar i en byggnad, i syfte att stödja enfolkrörelse.Detta är ett sätt att underlätta folkrörelsernasarbete, i stället för att ge direkta bidrag, och detmedför att lokalens användning blir mer flexibel.Anf. 266 Finansminister ():Herr talman! Jag tycker i och för sig att det är bästom folkrörelserna och föreningarna själva förvaltarsina pengar och själva avgör på vilket sätt de villandvända sina medel. Det vore kanske mindreändamålsenligt att försöka hjälpa folkrörelserna viasubventioner till myndigheterna. Det skulle kunnastyra folkrörelsernas användning av lokaler tillvissa typer av byggnader, vilka kanske intesammanfaller med deras egna önskemål. Denlösningen förefaller faktiskt mindre användbar.Jag tror att detta mycket handlar om att upplysabåde myndigheter och föreningar om att dennamöjlighet finns. För alla statliga lokaler finns det juinte hårda krav på bevakning och avstängning, utandet kan finnas lokaler som dessa krav inte gäller för.Anf. Om det nu är så som statsrådet sägeratt informationen inte har gått fram, tar jag det somett löfte om att regeringen kan tänka sig att såsmåningom och på ett bättre sätt upplysa om dennauthyrningsmöjlighet. Jag känner inte till om det rörsig om brist på information i nämnda fall.Anf. 268 Finansminister ():Herr talman! Jag tror att alla myndigheter ärmycket väl medvetna om existensen av dennaförordningen.I praktiken kan det emellertid vara på det sättet attförordningen inte har börjat tillämpas, eftersomden är relativt ny. Många lokaler utnyttjasperiodvis, framför allt på vårkanten, ochförordningen har ännu inte varit giltig i sambandmed vår eller sommar.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på frågorna 1991/92:540, 541, 542,544, 545 och 548 om miljökrav på biltrafikenAnf. 269 Miljöminister talman! har frågat mig vilkenstrategi jag har för att förverkliga ett förbud motbensindrivna bilar från år 2000.Lena Klevenås har frågat mig vilken tidsgräns jagkommer att sätta för bilindustrin ochdrivmedelsbranschen när det gäller att introducerarena fordon och rena bränslen.Berndt har frågat mig vilken strategi jaghar inför medlemskapsförhandlingarna med EGnär det gäller framtida avgasbestämmelser.Margareta har frågat mig vilka initiativ jaghar tagit för att redan nu förbereda nästa steg imiljöklassindelningen av fordon.Inga-Britt har frågat mig på vilket sättjag förbereder nästa steg i utvecklingen av renafordonsbränslen.Kent har frågat mig vilka ytterligareinitiativ jag avser att ta för att förändrastorstädernas trafiksystem så, att inte människoroch miljö tar skada.Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang.En snabb introduktion av renare fordon ochbränslen är en avgörande förutsättning för atttrafiken skall kunna bidra till att miljömålenuppnås.Beträffande fråga om avgaskravenoch EG vill jag säga följande. har merlångtgående avgaskrav i fråga om personbilar änvad man har inom EG. kommer Sverigesoch EG:s avgaskrav för både tunga och lätta fordonatt ligga på liknande nivå. Vissa skillnader kvarstårdock när det gäller kravens konstruktion ochsystem för fordonskontroll. Inför ett närmande tillEG utarbetas inom EFTA:s ram enredovisning av vilka punkter man anser vara viktigaatt beakta inför framtida eventuella gemensammaeuropeiska krav. De punkter som har diskuterats idetta sammanhang handlar om att åstadkomma etteffektivt system för kontroll av fordon,hållbarhetskrav riktade mot tillverkaren,kravnivåer för utsläpp av koloxid, kolväten,kväveoxider och partiklar, användning avekonomiska styrmedel för att påskyndaintroduktionen av renare fordon samt åtgärder föratt minska koldioxidutsläppen. Kravnivåerna börvara baserade på bästa tillgängliga teknik. Förmitten av 90-talet motsvaras det av de krav somtillämpas i och som kommer att införasfederalt i 1994. Enligt min mening bör dettavara utgångspunkt för diskussionen med EG omkommande gemensamma krav med sikte på år1996. Vid mina kontakter med miljö- ochtrafikansvariga inom har jaginte funnit anledning att ändra dessa ambitioner,utan jag förväntar mig att de skall kunna uppnås isamverkan med EG.Beträffande fråga vill jag sägaatt miljöklassning av fordon i kombination medekonomiska styrmedel är ett effektivt sätt attpåskynda introduktionen av renare fordon.Effekten kan förstärkas av den höjdaskrotningspremien. Miljöklassning ger viktigasignaler till både tillverkare och bilägare om vilkakrav som kan förväntas bli obligatoriska längrefram i tiden.