prot · GG0938 · 1992-12-04 00:00:00 — Omen sådan resignation breder ut sig och omfattas avmånga, innebär det en stor värdeförlust förrättsväsendet och för samhället som helhet. Menmänniskor kan i stället gripas av ett ursinnigthämndbegär, en lust att ta rättvisan i egna händer.Detta stannar dess bättre oftast vid verbala uttryck,men avslöjar ändå en missräkning inför vadsamhället rimligen borde göra.Den tidtabell som justitieministern nämner -- skall framlägga ett förslag --ger en känsla av att man verkligen inser detangelägna i att snabbt få fram en skärpning av denlagstiftning som har avsatt sådana resultatsom dem jag nämnde i min interpellation. Enelvaårig pojke som gick på trottoaren utanför sitthem blev t.ex. påkörd av en rattfyllerist. Det finnstyvärr många liknande exempel.Jag vill understryka att man inte kan ta miste påregeringens insikt om att det nuvarande tillståndetär otillfredsställande och inte heller på regeringensgoda vilja att vidta åtgärder.Man kan ändock inte dölja en liten farhåga. Trotsatt åtgärder vidtas och skärpning sker avlagstiftningen är man ändå litet orolig för att detinte skall bli något synbart resultat ute på fältet.Man måste efterlysa att den skärpning avlagstiftningen som justitieministern aviserar ävenskall medföra en skärpning av tillämpningen.Dessutom måste skärpningen av lagstiftningen ochtillämpningen bli uppmärksammade av presumtivarattfyllerister. De måste få reda på detta. Det måstevara en angelägen förebyggande åtgärd att man iregelbundet återkommande kampanjer framhålleratt här kommer att ske en skärpning och att detkommer att kosta att göra sig skyldig till rattfylleri.Justitieministern nämner det svenska begreppetvållande till annans död i svaret, i samband medhänvisningen till norska förhållanden. Utan att gåin på någon lagteknisk diskussion vill jag fråga ominte detta innebär en mindre rigorös syn.Rattfyllerister som t.ex. kör ihjäl gångtrafikantertilldöms ett straff . Det finnsmånga sådana fall. Jag har refererat till ett sådantfall. Detta är en fråga som jag gärna vill ställa tilljustitieministern.Anf. 66 Justitieminister ():Fru talman! tog upp flera olikafrågor i slutet av sitt anförande som verkligen är välvärda att diskutera.Precis som säger är det viktigt attskärpningen av lagstiftningen även får effekt iverkligheten. En punkt som är väsentlig isammanhanget är risken för upptäckt. Som jag sadei mitt interpellationssvar har bl.a.Trafikpolisutredningen pekat på möjligheterna atti större utsträckning utöva kontroll på våra vägar.Risken för upptäckt är en viktig del.När det gäller den dömande verksamheten ärformuleringen i lagtext och motiv av avgörandebetydelse för vilket genomslag våra tankar bakomlagstiftningen får. Vi har ett avskräckande exempeli den senaste lagstiftningen. Tankarna bakomdenna lagstiftning slog igenom när man utnyttjademöjligheten till villkorlig dom i så stor utsträckning.Sedan till begreppet vållande till annans död. Omman följer debatten i media får man intrycket, somUlla säger, att påföljderna är mycketlåga. gav jag ett uppdrag för att få enöversyn av hur våra domstolar utnyttjar demöjligheter som lagen ger, var man ligger istrafflatituden och om påståendet att man i mycketstor utsträckning utdömer minimistraff är korrekt.Jag tror att vi -- jag vågar inte nämnanågon tidpunkt som jag inte kan stå för -- kommeratt få en sammanställning som professor står bakom. Vi får då generellt se hur våradomstolar dömer och om det finns skäl för oss attgöra höjningar. har vi i stort sett bara dekunskaper som förmedlas genom massmedia. Denmassmediala vinklingen utgår naturligtvis i de flestafall från mera spektakulära inslag.Om kartläggningen visar att man ligger mycket lågti utnyttjandet av strafflatituderna finns detverkligen skäl för oss att se över den lagstiftning vihar.Anf. 67 ():Herr talman! Jag vill också tacka för det härtillägget. Om regeringens avsikt är att skärpalagstiftningen, men skärpningen inte får avsettresultat, med skärpta straff som följd, är det intetillfredsställande. Därför var det somjustitieministern sade om påföljden värdefullt. Detmåste ske en uppföljning ute i lagstiftningensyttersta grenverk.Dessutom noterade jag naturligtvis den glädjandeuppgiften att trafikövervakningen skall skärpas. Enökad satsning förväntas där. Det är naturligtvisockså mycket angeläget.Jag vill än en gång betona att man inte kan ta mistepå justitieministerns vilja att få en ändring tillstånd. Jag vill ändå än en gång understryka att detär viktigt att det som måste göras också görs snabbt.Det måste komma en klar och otvetydig reaktionfrån samhällets sida, som i ord och handling sägeratt priset är högt för den som med vett och vilja,med alkohol i kroppen sätter sig bakom ratten ochkör ihjäl en människa.Jag vill med detta än en gång tacka justitieministernför det utförliga svaret.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag1992/93:RR3 till finansutskottetMotionerna1992/93:N41--N46 till näringsutskottet1992/93:Sk23 och Sk24 till skatteutskottet11 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1992/93:134 Förändringar ide kommunala bostadstilläggen för m.m.1992/93:Sf20 av m.fl. (v)1992/93:Sf21 av m.fl. (s)betänkanden1992/93:KU13 Godkännande av Europarådetskonvention om utlänningars delaktighet isamhällslivet på nivå1992/93:KU14 Vissa kyrkliga frågorSkatteutskottets betänkande1992/93:SkU9 Vissa uppbörds- och indrivnings-frågor, m.m.Lagutskottets betänkanden1992/93:LU14 Ändringar i aktiebolagslagen m.m.1992/93:LU15 Utländska förvärv av fast egendomUtrikesutskottets betänkande1992/93:UU1 betänkande1992/93:FöU5 Väpnad styrka för tjänstgöringutomlandsSocialförsäkringsutskottets betänkanden1992/93:SfU3 Förvar av barn m.m.1992/93:SfU4 Rätten till folkpension m.m.Kulturutskottets betänkande1992/93:KrU7 betänkande1992/93:JoU8 FN:s konferens om miljö ochutveckling betänkanden1992/93:AU2 Lönegarantifonden1992/93:AU05 Semesterlöneförsäkring för småföretag12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 3 december1992/93:59 av () tillsocialministern om den sociala välfärden:Arbetslösheten fortsätter att öka. Allt flerarbetslösa utförsäkras från A-kassorna.Socialbidragen blir en allt tyngre börda förkommunerna. Att arbetslösheten har ytterligarenegativa konsekvenser -- känslan av att inte vara tillnågon nytta, håglöshet, odelaktighet, osv. är kändabegrepp.Självfallet speglar arbetslösheten av sig också påbarnens situation.Det är därför allvarligt när nedskärningar på barnoch ungdomars verksamheter accelererar.För att bara ta några exempel från :-- parklekar i ytterstaden läggs ned-- bidragen till idrottsrörelserna minskar-- bad- och i idrottsanläggningar läggs i ''malpåse''-- ''vår teater'' drabbas av stora sparbeting-- skola och fritidsverksamhet får kraftigtminskade bidrag-- mellanstadieverksamheten avvecklas-- samlings- och föreningslokaler läggs ned.Alla dessa åtgärder får naturligtvis en rad negativakonsekvenser. Barnen kommer att hänvisas tilltomma lägenheter, videotittande eller besök i cityoch på varuhus med allt vad det kan innebära avökat våld, snatteri och allmän rastlöshet.I den första rapporten från beträffandeKONVENTIONEN OM BARNETSRÄTTIGHETER som lämnades den 1 september1992 står det bl.a. i inledningen:''Det är dags att i högre grad än tidigare sättabarnens behov i fokus. Barnperspektivet skallprägla alla de samhällsområden där barns intressenberörs. ''Under avsnittet familjepolitiken och skolan stårdet: ''Barnets bästa är också en utgångspunkt ifamiljepolitiken. Den skall också präglas avvalfrihet för barnfamiljerna och jämställdhetmellan kvinnor och män. ''Det står vidare att ''för att i än högre grad sättabarnens behov i centrum genomförs envalfrihetsrevolution inom barnomsorg,familjepolitik och skola'' osv.Mot bakgrund av verkligheten som den ser ut iStockholm känns ovan nämnda citat mycketavlägsna. En stor del av barn- ochungdomsverksamheterna minskar eller läggs nedhelt. Vart tog alla de vackra orden om valfrihetvägen?I anledning av det anförda får jag ställa följandefrågor till socialminister . Stämmer rapportens inledning överens medverkligheten av ?2. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för attge kommunerna möjlighet att ordna barn- ochungdomsverksamheten på ett bättre sätt?3. Har statsrådet för avsikt att vidtaga extraåtgärder för att underlätta situationen istorstäderna?1992/93:60 av () tillutrikesministern om konventionen om inhumanavapen, m.m.:Minor vållar ett oerhört lidande för miljonermänniskor i tredje världens länder. Rapporternaom hur plastminor som ser ut som leksakerexploderar i händerna på barn, hur kvinnor somsamlar ved och bönder som arbetar på fältenförlorar armar och ben när minor helt utanförvarning exploderar är förfärande. Underlångvariga inbördeskrig i , ,, , , , ,och spreds miljontalsminor. Ofta helt utan kontroll, minkartor och utanhänsyn till civilbefolkningen.Dessa minor ligger kvar långt efter det att krigen ärslut och gör det omöjligt för flyktigen att återvändahem, bonden att bruka jordarna, kvinnan ochbarnet att valla boskapen, samla ved och leka idikeskanterna. Efter vapenstillestånd ligger minorkvar som dödsfällor . I är minrisken den tredje största hälsorisken förbefolkningen efter malaria och TBC. Många stegpå landsbygden i och harblivit minröjningsoperationer.Minorna leder också till stora ekonomiska skadordå man inte kan driva jordbruk och transporter pågrund av minrisken.I dag uppskattar man att det finns över 10 miljonerminor i , kanske lika många iKambodja och över 1 miljon i . I Nicaraguaberäknar man att det finns en mina på var 30:einvånare kvar i terrängen.Många internationella organisationer arbetar medminröjningsarbete och med vård av stympademänniskor i de fattiga länder som lider undermineringens fasor. Som exempel kan nämnas FN,Watch, Röda korset, en rad kyrkligaorganisationer, fredsorganisationer, den tyskamedicinska biståndsorganisationen ,Veterans of ochPhysicians for Human Rights.Arbetet syftar till att sprida opinion och kunskap iminfrågan, röja minor och ge stöd till miljontalsoffer för minor i tredje världen. Ländernasmintillverkning och minexport kartläggs också.Ytterst syftar arbetet till att stoppa ytterligarespridning av dessa inhumana vapen genom enöverenskommelse om ett internationellt stopp förtillverkning, handel och användning av främstantipersonella minor.Jag anser att den bör agera bådei och internationellt för att underlättasaneringen av minor i de värst drabbade ländernasamt för en begränsning av användandet ochspridandet av minor i fortsättningen.FN-konventionen om inhumana vapen trädde ikraft . Till den konventionen finns ett särskiltminprotokoll, det andra protokollet, som regleraranvändningen av landminor. I konventionen sägsatt ett eller flera , dvs. före1993 års utgång, kan begära att enöversynskonferens skall inkallas. Detta för attkunna utvidga t.ex. minprotokollets omfattningsamt för att fokusera ett internationellt intressekring minproblematiken. Det är också viktigt attutvidga protokollet om brandvapen samt attförsöka få in laservapen och sjöminor i nyaprotokoll under Konventionen om inhumanavapen.Sverige bör också kunna agera för ettinternationellt exportstopp av minor.Med hänvisning till det anförda vill jag frågautrikesministern:-- Kommer regeringen att ta kontakt med andraländer i FN för att få till stånd en översynskonferensom konventionen om inhumana vapen och därmeddess minprotokoll?-- Kan regeringen ställa till förfogande ytterligareekonomiska, teknologiska och personella resurserför minröjning i de värst drabbade länderna?-- Anser regeringen att har ett särskiltansvar för minröjning i de länder där svenskaminor, och minor med svenska sprängämnen,fortfarande utgör fara för civilbefolkningen?-- Kommer att på något sätt ageraför ett internationellt exportstopp av anti-personella minor?1992/93:61 av () till statsrådetReidunn om sammansättningoch valsystemets utformning:Frågor om val till och riksdagensarbetsformer diskuteras av bl.a. tvåutredningar -- ochRiksdagsutredningen.Pågående utredningar kommer att ge underlag förställningstaganden om förändringar av valsystemetoch arbetsformer, men det är enligt minmening angeläget att dessa frågor förs ut i en vidoch allsidig debatt. särskilda debatt omriksdagsarbetets förutsättningar är ett bra exempel.Parallellt med debatten om personval bör därvidbl.a. uppmärksammas valsystemets framtidautformning, mandatperiodernas längd, samtidigariksdagsval och kommunala val samt antaletledamöter i riksdagen.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådetLaurén:Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attvidga debatten om sammansättning ochvalsystemets utformning?1992/93:62 av () till statsrådet om svensk alkoholpolitik avseende EGoch EES:Riksdagen har vid upprepade tillfällen fastslagit,att grunden för svensk alkoholpolitik skall ligga fasti förhandlingar med EG. Senast har dettabekräftats vid behandling av , då monopolenvidhölls med röstsiffrorna 301 mot 23 för attmonopolen skulle upphöra.Regeringen har vid upprepade tillfällen bekräftatatt alkoholpolitikens grunddrag inte skall rubbas,vilket bekräftats i bl.a. direktiven tillAlkoholkommissionen.Beträffande monopolen har vid upprepadetillfällen lagt fast att de inte är diskriminerande,utan enbart grundade av hälsopolitiska skäl.Härtill kommer att 45 europeiska medlemsstater iWHO skrivit underEuropean Alcohol Action Plan, som avser attförverkliga målet att alkoholkonsumtionen fram tillår 2000 skall sänkas med . Samtliga har undertecknat detta dokument ochFrankrike kommer att stå som värd för enkonferens, vars syfte är att dokumentera hurmedlemsstaterna verkar för att 25-procentsmåletskall kunna uppnås. Mot den bakgrunden är detmärkligt att statligt anställda tjänstemän i ledandeställning, från , Konkurrensverketsamt EFTA:s övervakningsmyndighet agerar påkonferenser och i massmedia på ett sådant sätt, atttrovärdigheten i av riksdag och regering fattadebeslut undermineras.Eftersom frågan om svensk alkoholpolitik är avprincipiell karaktär för ett ämnesområde, som i ochför sig särskilt berörts i EG-kommissionensyttrande över ansökan, men även kan röraandra för väsentliga avtalsfrågor, skapardet tveksamhet hos allmänheten om trovärdigheteni politiska beslut kring EG.Mot den bakgrunden vill jag ställa följande frågortill EG-ministern:1. Vilka åtgärder har regeringen hitintills vidtagitför att informera verkschefer och andra ledandeförtroendemän resp. tjänstemän för att förankra avriksdag och regering fattade beslut?2. Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för attstatligt anställda skall få kunskap om vilka politiskadirektiv som gäller för svensk alkoholpolitik?13 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 3 december1992/93:274 av () tillnäringsministern om det statliga stödet vidomlokalisering av industriell verksamhet:Företagsledningen för Monark har beslutat inledaförhandlingar om nedläggning av allcykeltillverkning på moderföretaget i ochavskeda 284 anställda. I företagsledningens förslagligger också att flytta tillverkningen till iDalarna, som ligger inom det fasta stödområdet.Det kan med fog misstänkas att ledningen avser attsöka statliga stöd för att bygga ut tillverkningen iVansbro som arbetslöshetskassorna ochVarbergs kommun får ta kostnaderna för denuvarande anställda i Varberg.För närvarande går 1 211 personer () arbetslösai och 1 204 personer är iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ytterligare 600är varslade om uppsägning.Med anledning av ovanstående vill jag fråganäringsministern följande:Är det möjligt att utnyttja statliga stöd om manlägger ner verksamhet på en ort inom landet ochbygger upp samma verksamhet i ett stödområde?1992/93:275 av () tilljustitieministern om en skuldsaneringslag:Den senaste veckan har såväl socialminister som biståndsminister sympati för tanken på enskuldsaneringslag.Är justitieministern nu beredd att ompröva sittbeslut att lägga det färdiga utredningsförslaget åtsidan?1992/93:276 av () tillnäringsministern om svensk cykelindustri ochtullskyddet:Under de senaste åren har importen av cyklarkraftigt ökat. Denna import kommer tillövervägande del från och . Den isärklass största cykeltillverkaren i harunder tappat avmarknaden till största delen beroende pålågprisimporten.Den svenska cykelindustrin har ett sämre tullskyddmot de och därmed enbetydande konkurrensnackdel. Jag tror att Sverigeär enda landet i som inte har något verkligttullskydd för cyklar.Min fråga till näringsministern blir följande:Är näringsministern beredd att ta initiativ tillförändringar som ger svensk cykeltillverkningsamma tullskydd som konkurrenterna i ?1992/93:277 av () tillsocialministern om bilstödet:Riksförsäkringsverket yrkar på att riva upp ettbeslut angående bilstöd somSocialförsäkringsnämnd 1 i län beviljat enung man som har fått båda armarna amputerade ien olycka.Är socialministern beredd att se över reglerna förbilstöd?1992/93:278 av () tillkulturministern om ett nobelprismuseum:I dag är det . Om exakt envecka står i fokus över hela världen. Dåsker nämligen utdelningen av nobelpris.Nobelpriset har utomlands ett vetenskapligt värde,som få i förstår vidden av. I flera avvärldens rikaste länder ökar intresset att dra PR-mässig nytta av sitt lands nobelpristagare. Sålundafinns t.ex. i , ett särskilt museum därUSA:s nobelpristagare finns representerade.Sverige har en unik möjlighet att kunna presenteravarje års nobelpristagare, inom varje belönatområde samt den forskning för vilken var och en avdem erhållit världens förnämsta utmärkelse.Sverige borde ha ett nobelprismuseum, ditstudenter och forskare samt turister från helavärlden vallfärdar och som kunde bli naturligtcentrum vid de återkommandenobelprisfestligheterna. Museet kunde uppförasoch organiseras i samverkan med bl.a.Nobelstiftelsen samt nationella och internationellaföretag och forskningsstiftelser.Är statsrådet beredd att utreda förutsättningarnaför ett nobelprismuseum i ?1992/93:279 av () tillförsvarsministern om anstånd med vapenfritjänstgöring:Frågan om anstånd med vapenfri tjänstgöringprövas av Vapenfristyrelsen. Jag har fått kännedomom ett flertal fall av avslag på uppskov av vapenfritjänstgöring.Enligt Vapenfristyrelsen hindrar nuvarandelagstiftning möjligheterna till anstånd i de fall jagblivit informerad om.Enligt lagtexten skall samma grunder gälla för allavärnpliktiga.Min fråga till försvarsministern är:Prövas vapenfrias anståndsansökningar hårdare äranståndsansökningar till annanvärnpliktstjänstgöring?1992/93:280 av (m) tillkommunikationsministern om ökad tillgång tilljärnvägsförbindelser:Enligt vad jag erfarit lär SJ eller krävaen årlig ''stoppavgift'' från vissa kommuner somönskar att vissa tåg till och från skallgöra uppehåll vid centralort inom kommunen.Katrineholm och lär sammantaget på årsbasisbetala för dessa ''stopptjänster''.Kostnaden uppkommer, såvitt är känt, när mankopplar på en extra sittvagn till ett sovvagnståg.Den extra vagnen orsakar rangerbankostnader påannan ort utmed stambanan.På flera av dessa orter ställer man sig högstfrågande till denna ordning. Ofta handlar det omatt få tillgång till en eller ett par bekvämakvällsavgångar mellan 21.00--23.30.Vilka åtgärder kan statsrådet vidta för att ökatillgången till goda järnvägsförbindelser, utan attdetta medför ökade kostnader för kommunerna?1992/93:281 av () tillkommunikationsministern om flygplats:I dag, , störtade ytterligare ettflygplan i närheten av . Planetstörtade i ett tättbefolkat område. När denna frågaskrivs har två döda hittats, men polisen befarar attfler har dödats.När diskuterade Brommaflygplats framtid hävdade vi Socialdemokrater attdet är vansinnigt att behålla en stor trafikflygplatsså nära inpå stora bostadsområden. Framför alltpekade vi på den stora risk för olyckor som finns,en farhåga som vi nu tyvärr fått bekräftad.Bromma flygplats medför också en rad andraproblem. Omkringboende och boende påSödermalm klagar berättigat över kraftig ökning avbullret samt stark fotogenlukt.Trots dessa allvarliga invändningar mot Brommaflygplats beslutade den borgerliga majoriteten attBromma skulle vara kvar och t.o.m. få utökadtrafik.Jag vill därför fråga kommunikationsministern:Är regeringen nu beredd att ompröva sinståndpunkt och i stället verka för en nedläggning avBromma flygplats?1992/93:282 av () tillnäringsministern om utförsäljningen av statligaföretag:Överenskommelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna om ett moratorium vad gällerutförsäljning av statliga företag gäller frånseptember. I ett frågesvar har näringsministernbekräftat att det gäller. Det kan tyckas någotmärkligt att förberedelsearbetet fortsätter som ominget hänt.Kommer näringsministern att avbrytaförberedelsearbetet av sitt privatiseringsprogram?1992/93:283 av () tilljustitieministern om reglerna om häktning ochEuropa och FN-konventionen:En av landets experter på folkrätt, docenten , har i en artikel i tidskriften att eventuellt bryter mot europeiskakonventionen om mänskliga rättigheter() och ommedborgerliga och politiska rättigheter () vad gäller RB 24:1.Melander menar att bestämmelsen i andra stycketkan uppfattas som en regel om obligatoriskhäktning. Bestämmelsen innebär att häktning skallske om det inte är föreskrivet lindrigare straff änfängelse och det inte är uppenbart att skälför häktning saknas.Hur ställer sig tillobligatorisk häktning har ej prövats -- praxissaknas. är däremot helt klar pådenna punkt. Om man accepterar påståendet attRB 24:1 utgör en regel om obligatorisk häktningbryter mot FN-konventionen.Mot denna bakgrund vill jag frågajustitieministern:Ämnar justitieministern vidta någon åtgärd för attklargöra om och/eller för att undvika att Sverigeskulle bryta mot Europa- eller pådenna punkt?1992/93:284 av () till statsrådetGörel Thurdin om miljöprövningen avRödkobbsleden:Planerna på att dra en ny farled genomRödkobbsfjärden i väckerallvarliga farhågor ur miljösynpunkt.På vad sätt avser statsrådet att säkerställa attförslaget om Rödkobbsleden blir föremål för entillräckligt ingående prövning ur miljösynpunkt?1992/93:285 av () tillarbetsmarknadsministern om Cityvarvet iGöteborg:För att undvika en nedläggning av Cityvarvet iGöteborg har de anställda gjort ett försök att räddavarvet genom att en speciell rekonstruktionsgrupplagt fram ett förslag om fortsatt drift vid varvet.Men ägaren, statliga , ämnar inte utredaförutsättningarna för fortsatt verksamhet.Rekonstruktionsgruppen har beräknat att man kandriva varvet vidare med vinst.