prot · GF0962 · 1992-02-12 00:00:00 — Det återgav naturligtvisinte -- det passar ju inte så bra. ''Folkomrösta om invandringen! ''De motionerna gick vidare till utskottet därför attdet är nyttiga frågeställningar för utskotten attdiskutera och därför att folk ute i verklighetentänker och frågar just så, och då skall vi ge svar --vi är nämligen till för att ge svar på folks frågoroch inte bara på en massa frågor som vi självahittar på. De har valt oss för att göra detta.När det gäller folkomröstningsfrågan hoppas jagpersonligen verkligen att flyktingpolitiken såsmåningom får en så klok utformning att det blirfullständigt onödigt att ha någonfolkomröstning -- jag vill inte ha någonfolkomröstning.Sedan skulle jag vilja fråga om att svenska folket har större skuld till de nuaktuella invandrarproblemen än regering,riksdag, invandrarverk och andra myndigheter.Är det alltså folkets fel, eller har det begåtts någotfel högre upp? Litet självkritik på den punktentycker jag att det vore trevligt att få höra någongång.Tycker -- för att ta några konkreta exempel --att det vore riktigt att utvisautländska medborgare som upprepat begår grovabrott i ? Det är ett konkret förslag somåterfinns i vår partimotion. Det vore intressant attfå veta.Är , och regeringenmedvetna om att hemspråksundervisningen, somenligt analyser kostarskattebetalarna 1,3 miljarder, medför störresvårigheter för de invandrade skolbarnen att följagrundskoleutbildningen och alltså har gjort detsvårare för dessa elever att komma in i detsvenska samhället och få en rimlig chans för sinframtid?Hemspråksundervisningen är betydligt viktigareän komvux och annat, och den måste nu värnas.Varför skall just hemspråksundervisningenvärnas? Hur resonerar man då?Tycker inte att det vore bättreom vi hälsade våra nya landsmän välkomnagenom att låta dem lära sig svenska språket,svenska seder och bruk, svenska lagar ochattityder?Till sist, herr talman: Vad skulle BengtWesterberg själv göra om han av någon okändanledning hamnade som invandrare i NyaZeeland -- skulle han då begära utbildning isvenska? Destinationen kan, om den inte passarherr , ändras till exempelvis Irak.Anf. 43 Socialminister () replik:Herr talman! Jag konstaterar att IanWachtmeister inte har haft tillfälle att läsa NyDemokratis egna motioner, och jag kan förstådet -- jag vet att det är många motioner att läsaunder den allmänna motionstiden. Men faktum äratt , en av de personer som har skrivitunder den s.k. partimotionen, som också IanWachtmeister har signerat, har skrivit under ävenett par andra motioner. Man får väl ändå anta atten förnuftig person som tillåts skriva underpartimotionen också anses förnuftig och klok iandra sammanhang.Denne har tillsammans med en annanledamot begärt folkomröstning. Det är bra att IanWachtmeister tar avstånd från det. Men han hardessutom i en särskild motion, fristående frånförslaget om folkomröstningen, föreslagit att manskall begränsa invandringen under ett eller fleraår till ett absolut minimum. Det var inte fråga omnågon tillfällighet, utan ''under ett eller tillett absolut minimum''. Min fråga är om IanWachtmeister delar den uppfattningen eller inte.Så ställde den något underligafrågan: Är invandringsproblemen folkets ellerregeringens fel? Det är väl vare sig folkets ellerregeringens fel att det uppstår problem. Att detkommer flyktingar till beror ju, som jagsade förut, på att det finns problem i andra länder.Det beror på att människor lever i diktaturer ochatt det rasar krig på många håll i världen. Det ärdärför de här människorna kommer hit. De harkommit från , från Mellanösternoch från det gamla -- detär Kosovoalbaner och andra som har kommit hitdärför att det där råder oro; de är rädda om sitteget skinn, om sina familjer, om sina barn. Det ärdärför de kommer hit och ber att vi skall ge demen ny livschans.Att det sedan kan uppstå problem är självklart,och det är ingen som har blundat för dem. Allt dethär talet om att vi har lagt locket på är bara snack.Vi har fört den här debatten , långtinnan började sin politiskakarriär, och vi kommer att fortsätta att föra dendebatten.Men då är det naturligtvis vår skyldighet sompolitiker, oavsett om vi sitter i regeringen ellertillhör oppositionen, att försöka förklara för demänniskor som ännu inte vet det, varförflyktingar kommer hit och vilka problemflyktingar stöter på. Men det är naturligtvis ocksåvår uppgift att förklara för invandrare ochflyktingar vilka regler, vilka normer, vilkavärderingar som gäller i , för att underlättaderas anpassning till det svenska samhället. Menjag tycker inte att det är den rollen som IanWachtmeister försöker kreera. Med försåtligaantydningar uppmuntrar han och många andrapersoner från Ny Demokrati i stället deflyktingfientliga stämningar som finns. På denpunkten vill jag ge och alldeles rätt, om det var det de hadeskrivit.Om jag skulle emigrera till skulle jagförsöka lära mig att tala engelska, vilket jag troratt man huvudsakligen gör där. Men samtidigtskulle jag tycka att det vore ganska trevligt atthålla kontakt med mitt gamla land, och framförallt skulle jag se till att mina barn fick chans attläsa svenska så att de kunde läsa svenskaförfattare och tala med sin farmor och farfar, sinmormor och morfar och mycket annat som de kanha glädje av. Och det tycker jag också att vi skallunna de invandrarbarn som kommer till Sverige.(Applåder.)Anf. 44 (nyd):Herr talman! Vi unnar också invandrare i Sverigeatt tala sina språk. Frågan gällde, om vi skulleanvända skattebetalarnas pengar, som inte räckertill komvux och allt möjligt annat, till det ochvärna just det.Det som har sagts om våra partimotioner ochandra motioner har jag redan besvarat -- jagtänker inte göra det en gång till.De försåtliga antydningarna och angreppen på ossär häpnadsväckande. uppreparalltså det som tidigare , han själv och GeorgAndersson givit uttryck för. att det finns en likhet mellan nynazismen iTyskland och Ny Demokrati i -- det läthan nämligen påskina i sina vänliga välkomstordhär i när öppnade i höstas.Jag måste då ställa frågan till honom direkt, omhan vidhåller detta, och jag vill ha svar på den. Jagtycker det är ett groteskt påstående.Sedan tycker jag att man skall ta fram de siffrorsom finns och inte dölja dem bakom en massafraser. Det är det som ligger i vårt förslag: Plockafram statistiken! Vi vet att vi från 1989 till 1991tagit emot 150 000 flyktingar i . Varför sägs inte det? 10 000 av dem var FN-flyktingar.Tala om sådant här! Sopa det inte under mattan!Diskutera det öppet! Då väcks också folksförtroende. Då behöver man ingafolkomröstningar. Då kommer man fram till enpolitik som alla kan stå för. Vi är med på en sådanvettig politik. Vi är inte skenheliga. Vi inser attdet här är ett problem därför att väljare i Sverigehar sagt att det är ett problem.Anf. 45 Socialminister () replik:Herr talman! Jag vet mig inte ha dragit någraparalleller mellan nynazisterna i och NyDemokrati. Det enda jag har sagt -- och där tyckerjag att jag står på mycket fast grund -- är att detinom Ny Demokrati finns mycketinvandrarfientliga stämningar. Det äruppseendeväckande när partiets partiledare iriksdagen på en direkt fråga inte kan svara om hananser att invandringen skall begränsas till ettabsolut minimum under ett eller utan sägeratt han redan har kommenterat detta, vilket haninte har gjort.Jag tycker att missförstår sin rollsåsom svensk parlamentariker, när han tror att detviktigaste är att tala om att för många invandrareoch flyktingar kommer till i stället för att gesig ut på fältet och förklara för dem som till äventyrsinte riktigt har förstått varför människor kommithit. Han bör förklara att det är bakgrunden iflyktingarnas hemländer som gör att de kommerhit, att dessa människor är helt inställda på att göraen bra insats i sitt nya hemland och att allainvandrare som har kommit hit också gör det.Varför inte ta ett annat grepp, som jag försökte tanär vi uppträdde tillsammans på Skansenhäromdagen: Förklara för människor att vi faktisktär invandrare allihop, fast några kom hit för 8 000--9 . De har ättlingar som har glömt bortatt deras förfäder var invandrare. Vi sitter alla isamma båt. Det borde vara självklart för oss somhar funnits här länge och som haft förmånen -- jagvill verkligen understryka att det är en förmån -- attväxa upp i detta fredliga och välmående atthjälpa människor som har kommit hit såsomflyktingar. Jag hoppas att innandenna mandatperiod har gått kan ta sig sammanoch ställa upp på den rätta sidan och inte fortsättaatt uppmuntra invandrarfienliga krafter.Förste vice talmannen anmälde att IanWachtmeister anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik.Anf. 46 () replik:Herr talman! Det var egentligen en annan frågasom jag tänkte ta upp, men det skall jag göra i nästareplik.Med anledning av det senaste replikskiftet vill jagsäga att jag harhaft anledning att uttala mig positivt om BengtWesterbergs rakryggade hållning mot rasism ochfrämlingsfientlighet. Det är viktigt att ledandepolitiker vågar utmana dem som utnyttjar rädslaoch okunskap för att uppmuntrafrämlingsfientlighet och antidemokratiskastämningar. Rädsla, oro skräck är jordmånen förfrämlingsfientlighet.Syftet för dem som vill skapa denna osäkrasituation är uppenbart: det ger möjlighet förantidemokratiska krafter att få genomslag för sittbudskap. Metoden är att angripa oskyldiga. Skall vilyckas slå vakt om vårt öppna och demokratiskasamhälle, är det fundamentalt att uppträda tolerantoch betona alla människors lika värde. Jag villgärna ha detta sagt efter inlägg.Jag vill också ta upp en annan fråga. Till harunder kommit människor från olikaländer, vilkas kultur och religion skiljer sig avsevärtfrån vårt levnadsmönster. Detta sätter naturligtvisvår tolerans på prov. är t.ex. islam enbetydande och växande religon även i vårt land.Därför blir jag litet fundersam och orolig, när jagser att regeringen på sina håll sätter kristendomensåsom överordnad andra trosläror. Regeringenhåller på att ge kristendomen en särställning iskolan.I regeringens förslag till en översyn av läroplanenheter det att skolan skall bygga på etik.Författaren . C. varnade för detta i enkrönika i . Han skrev:''etik är en speciell form av etik som arbetarmed förutsättningen att kristna värden äröverlägsna andra värdesystem.'' Därför vill jagfråga: Tror inte att detta kanuppfattas såsom skrämmande för människor somtillhör andra religioner? För mig och BengtWesterberg och många andra spelar detta kanskeinte någon större roll. Men för många människorför vilka religionen är ett fundamentalt värde i livetkan nog detta uppfattas såsom skrämmande. Är detinte dags att göra en översyn av regeringensläroplansöversyn?Jag vill även ställa en fråga beträffandehandikapputredningen: Jag vet att BengtWesterberg är positiv till denna utrednings förslag,men hur skall förslagens genomförande betalas?Anf. 47 Socialminister () replik:Herr talman! Det råder i regeringen ingen oenighetom att religionsfrihet är en viktig princip och i skolan skall undervisa om olika religioner.Jag tycker att det är ganska självklart att denkristna etiken och de kristna värdena spelar enviktig roll i vårt samhälle. har varit ettkristet land . Även vi som inte självabekänner oss till kristendomen har självfallet blivitpåverkade av detta. Vi har lärt oss en del omkristendomen i skolan. Det finns i kristendomenlevnadsregler som är viktiga även för mig och en del andra personer som inte självaär bekännande kristna. Det är ganska rimligt i skolan berättar om detta.I direktiven till läroplanskommittén står det nu inte,om jag minns rätt, riktigt så som sade,utan det betonas att det är etik ochhumanistiska värden som man skall ta hänsyn till.Det får väl anses täcka mycket av den kristnatradition som jag tycker att det är rimligt att manundervisar om i den svenska skolan.Lars frågade om finansieringen avhandikappreformerna. Vi har i den nuvarandebudgeten föreslagit en lång rad av besparingar. Dekommer att blomma ut fullt ut nästa år.Karensdagarna är ett exempel och förändringen avarbetsskadeförsäkringen ett annat. Det finnsmånga fler sådana exempel. Handikappreformen,som vi aviserar, är finansierad om.Pengarna skall räcka till mer än så. De skall räckatill att minska budgetunderskottet samt till andraangelägna reformer. Finansieringen är i praktikenredovisad redan i den budget som vi har lagt fram.Mer precist får vi återkomma till detta, när vi läggerfram budgeten för 1993.Anf. 48 () replik:Herr talman! Det är möjligt att jag har lästannorlunda än om kristendomenoch dess särställning. Jag känner mig i så fall litetlugnare efter besked. Men detfår vi säkert tillfälle att diskutera flera gånger.Åter till handikapputredningen. Det har i sommarförts en debatt mellan förre socialministern och om hurhandikapputredningens utmärkta förslag skallfinansieras. Ena gången hävdade det är minskningen av avdragsrätten förfackföreningsavgifter som skall betala. Andragången skulle de pengarna användas för attfinansiera skattereformen. Detta går inte ihop. Jaghar litet svårt att förstå hur man kan öronmärkapengar. Jag tror att det var litet lättsinnigt av BengtWesterberg att från början gå ut och säga att det varjust pengarna från fackföreningsmedlemmarnasom skulle betala handikappreformen.Jag vill så ta upp en annan fråga, som också har medhandikapp att göra. Jag deltog tillsammans medandra representanter för partierna i en paneldebattför sedan. En av frågorna var hur man skullekunna bryta de utvecklingsstördas ochLandstingsförbundet drev för sedan enkampanj för att få flera kontaktpersoner. Det gavganska bra resultat. Jag frågade under denna debattom inte också FUB borde ges möjlighet att driva enliknande kampanj och då kanske ha föreningslivetsåsom målgrupp. Och varför inte en liknandekampanj riktad till arbetslivet och näringslivet?Den gången svarade positivt. vill jagfråga partiledaren, regeringsledamoten ochsocialministern om han är beredd att ställa medeltill förfogande för en sådan kampanj.Anf. 49 Socialminister () replik:Herr talman! Om igen vill jag säga följande omfinansieringen av handikappreformen. Vi liksomövriga partier fick en fråga frånhandikappförbunden, HCK, inför valet. Vi svaradeatt vi tyckte att det var lämpligt att finansiera dettaexempelvis genom att ta bort skattereduktionen förmedlemsavgifter i fack- och arbetsgivarföreningarmen att vi självfallet var öppna för att diskuteraannan finansiering. Vi ville inte i något tänkbartparlamentariskt läge fälla reformen på grundval avoenighet om finansieringen. Men det kändes ändåangeläget att vi, som vi sade jag tillhandikappreformen, vågade lyfta fram enbesparing som också gav en del motstånd och en delfiender.Vi har tidigare sett många exempel på att man harvägrat diskutera finansieringen av stora reformer.Därför har de skjutits . Ettillustrativt exempel är vårdbidraget. bekräftade att socialdemokraternainte har genomfört det, därför attsocialdemokraterna inte har sett några möjligheteröver huvud taget till omprioriteringar i de statligabudgetarna . Det är klartatt ingenting händer på reformsidan om man inteär beredd att omprioritera och om det dessutom ärbesvärliga ekonomiska tider. Men självfallet har vivarit öppna för att diskutera andra nedskärningar.Och föreslår regeringen en lång rad olikanedskärningar som skapar det nödvändigaresursutrymmet för att denna reform skall kunnagenomföras. Det tycker jag är bra, och jag hoppasatt vi får ett brett stöd för detta här i kammaren.Sedan ställde en konkret fråga ommöjligheterna att hjälpa utvecklingsstörda medytterligare projekt. I grunden är jag mycket positiv.Den kampanj som de har bedrivit för att värvakompisar har fått finansiellt stöd från allmännaarvsfonden, och det är de resurser som vi förfogaröver. Vi ger FUB och andrahandikapporganisationer mycket hjälp den vägen.Och jag skall gärna säga att även tidigare regeringarhar gjort det. Om det kommer in förslag från FUBom att driva kampanjer riktade till föreningsliveteller näringslivet, kommer vi självfallet att prövaockså dessa förslag i positiv anda.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 50 Miljöminister ():Herr talman! Att slå vakt om det egna -- omtraditioner och kultur, sitt arv -- är mänskligt ochnaturligt. Men att slå vakt om det som står oss närafår aldrig innebära skygglappar mot omvärldeneller bli till fientlighet mot andra männniskor, vilkethar berörts här i debatten. När så sker kan det oftabero på inskränkthet, brist på perspektiv eller pårädsla. I värsta fall beror det på värderingen attmänniskor har olika värde.De rasister som begår våldshandlingar ärkriminiella, fega och ynkliga. Vi fördömer ochavskyr deras gärningar. I olika behandling och olikavärdering av människor finns det alltid en grogrundför våld. Därför är den rasism som vi känner frånhistorien blodsdränkt. Därför är rasism i grundenen våldsideologi. Därför är den omänsklig, måstefördömas och isoleras -- även genom lag när så ärmöjligt.Nu delar vi alla ansvaret att tända eldar -- eldar somvarnar, eldar som väcker; kunskap, engagemangoch inlevelseförmåga. gäller detmedmänniskors värde, rättigheter, trygghet -- ochliv. gäller det att sätta gränser som visar att vibryr oss om.Centern står för bärkraftig och uthållig tillväxt. Detgäller att ta till vara hela landets kapacitet och attgöra investeringar som håller också -- bådeekonomiskt och ekologiskt. Det gäller atthushålla -- att rätta munnen efter matsäcken och attinte leva över sina tillgångar. Det är sund ekonomi.Det var besked före valet, och det är denpolitik som vi medverkar till i regeringsställning.Det är också som, i valrörelse,regeringsförhandlingar och regeringsarbete, driverkravet på rättvis fördelning, men det är självklartatt det måste finnas något att fördela: sänkt momspå det för dagen nödvändiga -- maten, resorna tilloch från jobbet, boendet. är detta ett faktum.Principen om enhetlig moms är bruten.Centerns argument för denna politik ärideologiska: Alla måste vara delaktiga -- både iskattesänkningarna, som ger mer kvar i den egnaplånboken, och i ansvaret för att skapa balans ilandets ekonomi. Alla måste veta att alla behövsnär landets ekonomi skall bringas i balans. Allamåste kunna leva på sin lön. Därför är rättvisfördelning en nyckel till en ekonomisk politik, därvi alla är beredda att respektera strama tyglar ochhar förståelse för nödvändig förnyelse, även närden innebär åtstramning och nedskärning ivälfärdssystemet.Centerrörelsen kan aldrig någonsin accepteraarbetslöshet som ett medel i den ekonomiskapolitiken. Och där ligger också en viktig motiveringtill att man måste ägna sig åt omprioriteringar,nämligen för att frigöra de resurser som behövs föratt bekämpa arbetslösheten. Arbetet är en del avmänniskans värdighet. Arbetslösheten medföralltid kostnader -- i form av resursslöseri, mänskligtlidande och kronor och ören för samhället.Vi har det svåraste konjunktur- ocharbetsmarknadsläget sedan 1930-taletsdepressionsår. Det kräver attarbetsmarknadspolitiken får de medel som kananvändas effektivt. Det kräver sänkning avarbetsgivaravgifter för fler branscher ochverksamheter i de mest utsatta regionerna i vårtland, vilket regeringen har föreslagit. förberedsockså en proposition för att ge ungdomar arbete. Vikan aldrig tillåta att ungdomarna stängs ute i kylan,lämnas i långtidsarbetslöshet ochsocialbidragsberoende. Det är arbetslinjen somskall gälla. Den måste sätta sin prägel också påbostads- och byggpolitiken. , när åtgärderuppenbart är nödvändiga, är det god ekonomi attinvestera i vägar och järnvägar och att tidigareläggaofrånkomliga om- och tillbyggnader. För att nusnabbt få fram investeringar medsysselsättningseffekt, måste mindre och väl spriddaprojekt prioriteras. De stora projekten har enbenägenhet att aldrig bli färdiga . Deninriktningen ger jobb till anläggningsarbetare,entreprenörer och mindre företag med outnyttjadmaskinpark och outnyttjade fordon.Politikernas uppdrag är att skapa godaförutsättningar för alla medborgare. Vi icenterrörelsen vill göra alla till samhällsbyggare.Det är en del av vår decentraliseringsideologi.Kampen för de många människornas delaktighet isamhället måste fortsätta. Det kräver förnyelse ochfördjupning av demokratin. Folkstyret måstestärkas, bl.a. genom att rollen för politikerrenodlas. Vi politiker skall ge uttryck förmänniskors visioner, idéer och krav på ett bättresamhälle. Vi skall vara människornas företrädareoch forma färdriktningen och spelreglerna.Alla medborgare skall veta att bra barnomsorg ochbra vård, äldreomsorg och fullgott stöd förhandikappade finns att tillgå, men att tjänsternaskall kunna tillhandahållas även utanför denoffentliga verksamheten. Vi i välkomnarbåde kooperativa och enskilda initiativ. Denförnyelsen är på väg, framdriven av människorsbehov och av människor i samverkan, och den nyaregeringen öppnar nya möjligheter. förbereds,helt enligt regeringsförklaringen, förslag omvårdnadsbidrag till småbarnsfamiljerna. Det kanbli en vägvisare till förnyelse av fler gemensammaoffentliga verksamheter. Dessutom ger arbetet medett nytt pensionssystem förhoppningar om högregrundpension, lika för alla, dvs. ökadgrundtrygghet.Ansvaret för skador på jordens ozonskikt, förförsurning och död i skogar och vatten, förökenspridning eller för laglösabioteknikexperiment -- eller, om man så vill,positivt uttryckt, ansvaret för marken och denbiologiska mångfalden, för skydd av urskogar,hagar och våtmarker och värdefulla älvsträckor,ansvaret för frisk luft och rent vatten -- uppfattasofta som enbart långsiktiga perspektiv. Så är detinte. Ansvaret är , annars ökar vi baramiljöskulden.Men vi måste tillägna oss ett nytt sätt att hanteramiljöansvaret. Tiden är förbi då miljöpolitik främstvar att reagera och reparera i efterhand. Vi måsteförebygga miljöskador. I planering och vid beslutmåste miljökonsekvenserna bedömas och varautslagsgivande. Det är bl.a. därför som jag med ettsådant eftertryck har reagerat när det plötsligt harlagts fram utredningar som totalt saknar denna deloch som dessutom ingick i direktiven. Jag tänkeråterigen på den Hjalmarssonska utredningen.Varje verksamhet och varje vara måste kunnafungera i samklang med naturen -- det är målet.Det är fråga om ett systemskifte -- i ordets rättabemärkelse. Vi måste ställa krav på att de råvarorsom sätts in i produktionsprocesserna kommer frånnaturens kretslopp och kan återföras dit. Detfordrar en ny avfallspolitik, där ansvaret för dettamed att bekosta avfallshanteringen läggs redan i deförsta leden i produktionskedjan -- en politik somger ekonomiska incitament att välja renproduktion. Energianvändningen måste anpassastill miljön. Vi måste välja energiformer som så attsäga flödar och förnyas. En långsiktigt hållbarutveckling förutsätter att vi utgår från vad naturenkan bära. måste vi börja byggakretsloppssamhället.Det internationella miljöarbetet blir allt viktigare.Sverige har en stor roll. Men det gäller bara om viär beredda att gå före -- att ta till vara våra fördelar,vår kunskaps- och utbildningsnivå,forskarsamhället, de många tekniskt avanceradeföretagen och våra stora förnybara resurser -- ochbara om vi är beredda att visa solidaritet.Vi måste vara beredda att använda marknaden.Det förutsätter rätt pris på miljön ochvälinformerade konsumenter som väljermiljövänligt. Därmed kan byråkratin minska ochlagarna bli effektivare. Ekologisk balans är enförutsättning för en långsiktigt bärkraftig ochuthållig tillväxt. Men miljön är så mycket mer. Denkan bli drivkraften för ekonomin. Miljövärden kanaldrig vara en belastning -- att samla på sig enmiljöskuld är däremot en belastning. När nuanammar den här linjen bör också vi kunna göradet. En bra miljö är en positiv konkurrensfaktor.Men vi kan inte begära att de fattiga länderna skallprioritera miljö framför mat för dagen -- så långt ärdet riktigt.