prot · GG0923 · 1992-11-13 00:00:00 — En enkel och troligförklaring är att många av medlemsstaterna ansågdet lämpligt att välja in i stället förytterligare ett europeiskt land utöver depermanenta europeiska medlemmarna.Jag är säker på att och Spanienkommer att lämna värdefulla bidrag tillsäkerhetsrådets arbete. De båda länderna för enFN-politik som i många avseenden liknar vår egen.Herr talman! FN förblir en hörnsten i svenskutrikespolitik. kommer att fortsätta attdriva en aktiv FN-politik, liksom vi gjort under desenaste 15 åren då vi inte varit medlemmar avrådet. Oavsett om vi har plats där eller inte, behövsSveriges insatser i FN -- särskilt nu i dåvärldsorganisationen fått nya möjligheter att verkaoch ställs inför nya krav och förväntningar.Sverige är verksamt i praktiskt taget hela FN-systemet. Tillsammans med de övriga nordiskaländerna driver vi aktivt på i det reformarbete sompågår för att stärka FN. Det gäller såvälorganisationens arbete för att upprätthållainternationell fred och säkerhet som arbete på detekonomiska och sociala området.Sverige har internationellt mött stor respekt för sinpolitik vad gäller mänskliga rättigheter, icke-spridning av massförstörelsevapen och för etteffektivt och långsiktigt utvecklingsbistånd. Därtillkommer våra stora bidrag till FN:s insatser påflykting- och katastrofområdena. Vi spelar även enbetydande roll som bidragsgivare tillfredsbevarande operationer -- för nävarande deltarvi i nio av tolv sådana. Vi är också pådrivande iarbetet på att säkra den globala miljön.Sveriges FN-politik kommer även fortsättningsvisatt bedrivas från dessa utgångspunkter. Genomdenna politik bidrar vi till att stärka folkrätten ochvärldsorganisationen i dess helhet.Anf. 40 ():Herr talman! Mina frågor till statsministernbesvaras av utrikesministern. villuppenbarligen själv inte svara, trots att mina frågorgäller hans egna -- mycket egna -- uttalanden. Hanöverlåter , föga ridderligt, åt sin utrikesministeratt stå till svars för de oklarheter ochegendomligheter som bara han själv kan utreda.Följaktligen skall utrikesministern ta ansvar förstatsministerns uttalande som uppmärksammatsoch diskuterats både här hemma och i omvärlden.Denna hantering, herr talman, ger afUgglas i detta sammanhang mindre rollen avutrikesminister och mera av oraklet i Delphi -- ellersnarare oraklets uttolkare, prästinnan . Vivet att Pythias tolkningar rörde sig mycket kringkrig och blodshämnd. Hennes tal var iblandbegripligt, ibland inte.Det är inte första gången utrikesministern och jagdiskuterar hennes regerings agerande gentemotFörenta nationerna. , två veckorföre omröstningen i FN, stod vi här i kammaren isamma ärende. Mina farhågor då, som jagsammanfattade i bedömningen, att om Sverigekommer in i säkerhetsrådet sker det trotsregeringens agerande, visade sig inte varaöverdrivna.Vår kritik mot regeringens västeuropafixering ochklara utestängande signalspråk mot länder utanförEuropa visade sig tyvärr vara befogad. Utgången avomröstningen är, herr talman, det störstautrikespolitiska misslyckandet för Bildt-Ugglas-linjen.Utrikesministern och även biståndsministern harvelat omtala att de minsann är goda FN-vänner,eftersom är en av de största bidragsgivarna.Ja, men detta är inte något nytt. har varitdetta , och det är inte heller det frågangäller. Att se en säkerhetsrådsplats eller över huvudtaget sin roll i FN främst i förhållande till hurmycket pengar man satsar, ger nästan ett kolonialtintryck: den rika kusinens syn på sämre lottade.Frågan för dem som hade att rösta i FN gällde ocksåvilken roll under den borgerliga regeringenskulle kunna och vilja spela i rådet. Skulle man varaen global och självständig partner i DagHammaskjölds och anda, en anda somutstrålade entusiasm och nytänkande när det gälldeatt ge världsorganisationen en ny aktivare ochslagkraftigare roll i kristider? Eller kunde manförvänta sig eller befara att skulle bli enprofillös EG-anpassad rådsmedlem t.o.m. innanSverige blivit medlem av EG/EU?Det var, herr talman, den senare bedömningen somslog igenom, inte att betraktades som etteuropeiskt land, utan som ett land som i realitetenredan agerade som en EG-medlem. Det kankomma då får sammanjämka sinutrikespolitik med EG/EU, och det ser inte jag somen nackdel. Men där är vi inte ännu, och alltjämtfinns det både respekt för och efterfrågan efterSveriges självständiga och konstruktivautrikespolitiska profil i världen.Vad som länge räknades som en fördel för Sverigei globala sammanhang var just det att varen högindustrialiserad, västeuropeisk nation somsamtidigt förde en politik som ansågs gagna allaländer, också de i tredje världen. Det är här somBildt-Ugglas-linjen inte klarade testet, inte höllmåttet. Den vägdes och befanns vara för lättviktig.Ett sådan test för regeringen, även om kanske inteutrikesministern insåg det då, var inställningen tillden högaktuella och brännande debatt som nupågår kring Generalsekreterarens förslag om attgöra FN mer handlingskraftigt. Jag talar omBoutros Ghalis ''Agenda for Peace''.Frågan gäller om vi vill utnyttja FN:s legala ochpolitiska kraft för att ingripa när mänskliga ochdemokratiska rättigheter hotas eller förtrampas.Skall vi tillåta att massvält och folkmord får ägarum oförhindrat i skydd av principen om icke-inblandning i andra staters inre angelägenheter?Kan vi i rent moraliskt låta dettapassera medan vi flitigt arbetar vidare på vår egenvälståndsutveckling och integration i EG?Hur skall vi avväga princip om icke-inblandning i staters affärer med det moraliskaimperativet att blanda oss i för att skydda och räddamänniskoliv? Det gäller att finna en balans mellanfolkrätten och den praktiska möjligheten attingripa för den mest grundläggande av allamänskliga rättigheter, rätten till liv.I vår debatt har vi diskuterat behovet av att medmilitärtrupp skydda matleveranser och annat iSomalia, en förfrågan som nekade attbifalla, och detta utan något som helst samråd medutrikesnämnd, riksdag eller opposition. Manskyllde i första omgången på säkerhetsskäl. Mendet argumentet fick man snabbt överge då detvisade sig att länder som , ochBelgien minsann ställde upp.Det är uppenbart för mig, att det egentliga skäletför regeringens nej var en tvist om vem som skullebetala insatsen, UD eller Försvarsdepartementet.Det är en svår fråga att hantera, det vet jag av egenerfarenhet. I dylika fall måste frågan lyftas upp påstatsministernivå, men han var inte intresserad.Anf. 41 ():Herr talman! Jag tänker blanda mig i också den härdebatten. Den kritik som framförts motregeringen, när missade platsen isäkerhetsrådet, tycker jag är riktig. Det ständigaframhävandet av europeiska identitet, ochatt ständigt och jämt mynta detta uttryck, blev extrastötande detta år när indianerna i ochafrikanerna påminns om de 500 åren av kolonialismsom följde på ''upptäckt'' av Amerika.Vad de förknippar med är utplundring ochslavhandlare.Det var också olyckligt att inte ställa upp på FN-chefens begäran om trupper till för attgarantera att exempelvis matleveranser osv.kommer fram till de svältande människorna. Mendet är inte en tillräcklig förklaring till att vi misteplatsen i säkerhetsrådet. Vi får inte glömma bortnedskärningen av biståndet med 1,5 miljarderkronor. Det finns de runt om i världen, i FN ochutanför , som har betecknat detta somprecis lika viktigt och uppseendeväckande somBerlinmurens fall.Det är självklart att representanterna i FN förtredje världens folk spärrade upp ögonen betydligtöver en sådan åtgärd. Debatten om vem som villeatt biståndet skulle skäras ned med 3--4 miljarderkronor lägger jag mig inte i. Det får väl göras uppmellan dem som kom överens att skära nedbiståndet med . Jag tror inte attvi kommer undan den frågan. Enligt min meningvar själva huvudorsaken Europacentreringen ochdet statsministern och andra ministrar i den nusittande regeringen sade, men det andra hjälpte till.Jag tror att det faktum att man började ifrågasättaSydafrikasanktionerna innan villkoren för enövergångsregering osv. var uppfyllda, också harpåverkat inställningen i tredje världens länder ochandra länder. Det gäller även de dispenser som harbeviljats svenska företag i det känsliga läge somförhandlingarna nu befinner sig i när det gällerSydafrika.Anf. 42 Utrikesminister ():Herr talman! Själv tycker jag att det är båderidderligt och bra av statsministern att låtautrikesministern få svara på utrikespolitiska frågori kammaren.Pierre sade det själv: innanomröstningen i FN var en Cassandrahär i kammaren. Hans utfall då mot mig ochregeringen lär knappast ha hjälpt den svenskakandidaturen. Han påstår ju bl.a. att han hade hörti FN att är på grund avatt vi inte längre har en socialdemokratisk regering.Om hade vunnit en säkerhetsrådsplats --och det var, som jag sade i mitt interpellationssvar,bara några röster det hängde på -- hade han givetvisfråntagit denna regering all ära för segern. Hanhävdade till slut också i sitt inlägg här i kammarenför , att om ändå blev invaltskulle det vara trots den nuvarande regeringensagerande och tack vare världens hågkomster av densocialdemokratiska utrikespolitiken. med andra ord före valet till atthan var helgarderad. Detta röjer, herr talman,ytligheten och partiniten i hans kritik.Nu stormar han igen, och han stormar ganskaensam, även om kanske nu ryckerut till hans hjälp. Det faktum att han har fåttstorma ganska ensam är bra, eftersom Sverigeannars lätt skulle framstå som en dålig förlorare.Det är allvarligt -- och detta vill jag understryka --att han ständigt upprepar att regeringenseuropeiska strävanden står i motsatsställning till deglobala ambitionerna i svensk utrikespolitik. Det ärallvarligt, eftersom det gör utrikespolitikskada, därför att han skadar Europatanken iSverige och därför att han ger enfelaktig bild av svensk Europapolitik.Jag understryker att den ärövertygad om att ett svenskt EG-medlemskapkommer att främja också våra möjligheter tillsamverkan med andra länder och bidra till enlösning av de stora globala miljö- ochutvecklingsproblemen. Det är regeringens uttaladeambition att skall föra med sig in i EG-samarbetet sitt engagemang, sina kunskaper ochsina erfarenheter av samarbetet med u-länderna.Ibland får jag intrycket av att längtartillbaka till det då på egen handkunde spela en förment medlande roll. Själv är jagglad över att demokratin har segrat. Vi tyngs inteav nostalgi för den tid då socialdemokraternafördömde demokratier och diktaturer med sammafrenesi. Världen har förändrats, , ochSverige har nya möjligheter och ett nytt ansvar iden värld vi nu lever i.Anf. 43 ():Herr talman! Jag vill för åhörarnas skull och förprotokollet understryka att jag inte har sagt att detvar tack vare den socialdemokratiska regeringenstidigare politik, utan det var den tidigare fördapolitiken i FN-sammanhang som gav enoerhörd goodwill. Det var en politik som stöddesäven av , och ,men inte av , och det var det jagkritiserade.När det gäller frågan om vem som tillfogarEuropatanken skada eller inte kan jag nöja migmed att hänvisa till en tidningsledare i , en mycket moderat tidningsledare, somhade en hel ledare med ,som handlade om hur man hade felhanterat EG-frågan genom att man var så västeuropafixerad.Men låt oss istället tala allvar om Förentanationerna. Vår förre FN-ambassadör, , har satt fingret på det problem vidiskuterar. har för första gångeni dess historia ägnat sig mer åt inbördeskrig änåt internationella konflikter. Det är detta som harlett till paradoxen att det finns pengar förhumanitära insater, men att de egentligasvårigheterna ligger i att nå fram med pengarna tillde behövande.I fallet f.d. och är det inte bristpå pengar utan brist på tillträde som är problemet.Det är därför som behovet uppstår av en humanitärkorridor, ett slags fredskorridor, som måsteskyddas av FN-trupp. Enligt måste FNför att vara relevant hainstrument för att agera iinbördeskrigssituationer -- och jag delar denuppfattningen. Det är här som Agenda for Peace,generalsekreterarens program, ochutrikesministerns ointresse för detta kommer in.Flera länder har svarat positivt på förslaget att ställamilitär trupp till förfogande, upp till tusen man,som skulle kunna sättas in för att förhindra krig ochkonflikter och skydda leveranser. ,, och har gjort detta, ochFrankrike har redan utlovat trupper. Men Sverigeställde sig utanför, och det uppfattades naturligtvisnär man skulle rösta om säkerhetsrådsplatser.Sverige är skeptiskt till förslaget, sadeutrikesminstern i FN enligt den 23september. Hon ogillade det, enligt samma tidning.Jag menar att detta inte är någon okompliceradfråga. Den behöver diskuteras och utredas. Mendet är definitivt fel, och ett brott motHammarsköljd-Palme-linjen i vår FN-politik, attomedelbart på stående fot, i FN-högkvarteretdessutom, ställa sig avvisande tillgeneralsekreterarens nytänkande, och detta utannågra som helst konsultationer med ochutrikesnämnden. Detta egenmäktiga förfarande ärockså ett inslag i Bildt-Ugglas-linjen iutrikespolitiken.Anf. 44 ():Herr talman! Jag tycker att det är viktiga frågorsom har tagit upp här vid olikatillfällen . Det är många människor idet här landet som reagerar mot centreringen motEuropa och vad den kommer att få förkonsekvenser i vårt övriga internationellaagerande. Vi kommer inte ifrån det. Det är enoerhört viktig fråga. är det somhar tagit upp den. Om det hade varit någon annansom hade tagit upp den, hade jag också gått upp idebatten. Det är synd att det inte är flera från deandra partierna som deltar i debatten, eftersom detär en viktig fråga för framtiden.Jag har åberopat vad som har sagts om deneuropeiska identiteten. Mitt exempel gälldeSomalia, där vi sade nej. Försvarsministern harockså varit ute och talat om ett deltagande i FN:sfredsbevarande styrka i Cambodja. Ett argumentmot det skulle vara det tropiska klimatet och attFN-operationerna var för dyra. Utrikesministernvet att detta registreras mycket noggrant runt om ivärlden. Det är klart att man reagerar på sådant.Då måste det även ut här i riksdagen.I mitt förra inlägg sade jag att det var ytterligarefaktorer som spelade in när det gällde platsen isäkerhetsrådet. Det var inte bara detta, utan ävenbiståndet. Det får väl ta på sig litetgrand. Det var en kritik också mot honom. Menvem som har förslagit att biståndet skall sänkasytterligare kan inte jag avgöra. Jag har svårt att troatt eller hans parti skulle ha föreslagitatt det skulle sänkas med 3-4 miljarder. Jag kan inteklara ut det. Det får ni klara ut. Man har sänktbiståndet med 1,5 miljarder för fattiga länder itredje världen, och det är oerhört mycket pengar.Hela tredje världens folk i FN har reageratvåldsamt på detta. Man upplever naturligtvis attSverige förändrats när det gäller solidaritet med defattiga och förtryckta.Anf. 45 Utrikesminister ():Herr talman! Låt oss tala allvar, sade gärna, men låt oss då också tala sanning.Sverige är nu mycket aktivt engagerat i en informellarbetsgrupp i generalförsamlingen som just arbetarmed att driva de konkreta förslagen i Agenda forPeace vidare. Hela mitt FN-tal är ett stöd förAgenda for Peace och generalsekreterarens förslagi Agenda for Peace.Jag skall nu citera direkt ur mitt FN-tal exakt vadjag sade på den punkt som tar uppgång på gång. Jag sade så här: ''Det är av störstavikt att FN får konkreta möjligheter att föregripaoch förhindra konflikter. Fredsbevarande styrkorbör kunna sändas ut i förebyggande syfte. Parternai en konflikt bör uppmanas att i större utsträckningvända sig till för enfredlig lösning av tvister. Kränkningar avgrundläggande mänskliga rättigheter kan utgöra etthot mot internationell fred och säkerhet ochdärmed bli föremål för åtgärder frånsäkerhetsrådets sida. Vi har all anledning attnoggrant följa och analysera den svåra frågan omanvändning av militära tvångsmedel för att bevaraeller skapa fred enligt stadgans artikel 42 ochupprättandet av permanenta FN-styrkor pånationell basis för detta ändamål. Varje förändringav FN:s praxis bör äga rum i bredast möjligasamförstånd. ''Detta är ordagrant vad jag sade i mitt tal igeneralförsamlingen.Det är dessutom så, , att det som nuhåller på att växa fram i diskussionen i FN omstående permanenta styrkor är en modell sommycket påminner om den svenska modellen, dvs.att vi har avsatt beredskapsstyrkor. Vi har styrkorsom har fått utbildning och som relativt snabbt kanställas till FN:s förfogande.Anf. 46 ():Herr talman! Utrikesministern citerar från sitt tal iFN. Allmänheten har ju inte möjlighet att sitta igeneralförsamlingen och lyssna på det. Man kundedäremot läsa i pressen det jag citerade i mitt förrainlägg, att utrikesministern var avvisande tillgeneralsekreterarens nytänkande osv. Jag vet att vihar den här möjligheten i . Det är därför jagtycker att vi inte heller skall säga nej. Det ärhandling, inte ord i ett tal, som räknas. Här sademan nej till olika förfrågningar före valettill säkerhetsrådet.Jag kan ju ställa en testfråga till utrikesministern.Nästa steg som BoutrosGhali vill ta är att demedlemsländer som är intresserade -- ochutrikesministern säger att är det -- skallsatsa pengar i en fond ''for peacekeeping''. Kanutrikesministern då göra ett slags utfästelse här attSverige kommer delta i en fond ''for peacekeeping''som har detta syfte? Det är steg två i hans plan.Herr talman! Jag ställde frågor till , menfick svar av oraklet i , fru utrikesministern. Jagskall då upprepa mina frågor till statsministern. Jagfår väl återkomma i andra sammanhang, eftersomjag inte har fått svar på dem. Frågorna var omutrikesministern delade farhågor att detvar svårt att sitta i både ESK:s ledning och isäkerhetsrådet. Det trodde man inte på UD, mendet sade statsministern efteråt. Vilken grund trorMargaretha att har för dennabedömning? Delar hon den uppfattningen, ellerkommer hon att ta honom ur villfarelsen?Nästa fråga är om utrikesministern delar att Europapolitiken är viktigare än enplats i säkerhetsrådet. I samma uttalande sade hanatt somliga i UD uppenbarligen har byggt luftslott.Han riktade inte kritiken mot utrikesministern,utan mot dem som levererat underlaget tillregeringens bedömning. Har man byggt luftslott påUD, utrikesministern, och felinformeratregeringen? Jag tror inte det. Jag tror att det i ställetär en spark i solar plexus från statsministern motdem som har gjort grovjobbet på UD.Vidare vill jag fråga om kommer att läggapå ett extra kol i sin FN-politik. Kommer man attgöra ett nytt försök att bli medlem i säkerhetsrådet1994? Om man väljer detta, vilken roll önskar dåMargaretha att statsministern skall spela?Utrikesministern har en egen handplockadrådgivare som heter som i en bokför skrev att FN var antivästligt och attSverige borde lämna sin förtunnade värld av FN-stadgar. Detta verkar vara en syn som stämmeröverens med statsministerns. Är det ocksåutrikesministerns syn?Anf. 47 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tycker att svängerlitet i sin argumentering. harupprepade gånger i inlägg och artiklar i massmediaanvänt det som har stått i . Min enkla förklaringvar vad jag sade i . Jag trorfaktiskt att de länder som är representerade i FN:sgeneralförsamling och som hade att avlägga sinnaröster på valnatten, läser mina FN-tal och deståndpunkter som har där. De letar inte uppDagens Nyheter och läser vad som må ha stått där.Därför tyckte jag att det var viktigt att göra klart förkammaren och för vad jag har sagt imitt FN-tal.Pierre ställde dessutom en konkret fråga tillmig om är berett att delta i dennareservfond för fredsbevarande operationer. Vi varett av de första länder som deltog i humanitärareservfonden, där har ett särskiltansvar. Redan i mitt FN-tal förklarade jag att: ''Denordiska länderna har funnit att inrättandet av enreservfond för fredsbevarande operationer skulleutgöra ett viktigt steg på vägen mot en lösning avfinansieringsfrågan. ''Detta sade jag alltså redan i mitt tal i FN. Det äralldeles klart att är ett av de länder somkommer att ställa upp på detta förslag.Bland de många frågor som ställde tillmig var en om nu kommer att lägga på ettextra kol. Ja, herr talman, det är min inställning. Man lägger på ett extra kol när man harinregistrerat ett nederlag. Det kommer vi också attgöra.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Anmälan om kompletteringsval tillsocialförsäkringsutskottetTalmannen anmälde att Ny demokratisriksdagsgrupp som suppleant isocialförsäkringsutskottet under anmält hans ersättare förklarade vald tillsuppleant i socialförsäkringsutskottetVivianne (nyd)6 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:31 till socialförsäkringsutskottet7 § Hänvisning av proposition 1992/93:95 tillutskott och beslut om förkortad motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:95 Lag om paketresortill lagutskottetRegeringen hade föreslagit att skullebesluta att motionstiden för denna propositionförkortades till sju dagar.Kammaren beslöt förkorta motionstiden till attutgå torsdagen den 19 november.8 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:131 till skatteutskottetSkrivelse1992/93::15 till konstitutionsutskottet1992/93:138 till skatteutskottetFörslag1992/93:RR2 till socialförsäkringsutskottetRedogörelserna1992/93:NR1 till utrikesutskottet1992/93:JO1 till konstitutionsutskottetMotionerna1992/93:So5--So7 till socialutskottet1992/93:Fö1 och Fö2 till försvarsutskottet1992/93:Sk3 till skatteutskottet1992/93:Jo1--Jo5 till jordbruksutskottet9 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:124 Skatt på dieselolja m.m.1992/93:127 Vissa frågor om beskattning avinkomst av tjänstRedogörelse1992/93:ER1 Från delegation vidEuroparådets parlamentariska (rådgivande)församlingMotionermed anledning av prop. 1992/93:37 Ny organisationför förvaltning av statens fastigheter och lokaler,m.m.1992/93:Fi9 av m.fl. (s)1992/93:Fi10 av m.fl. (s)1992/93:Fi11 av m.fl. (fp,s,m,c,kds,v)1992/93:Fi12 av m.fl. (fp,s,m,c,kds,v)1992/93:Fi13 av m.fl. (s)1992/93:Fi14 av (m)1992/93:Fi15 av ()med anledning av prop. 1992/93:50 Åtgärder för attstabilisera den svenska ekonomin1992/93:Fi16 av (-)1992/93:Fi17 av ()1992/93:Fi18 av m.fl. (c)1992/93:Fi19 av ()1992/93:Fi20 av ()1992/93:Fi21 av (-)1992/93:Fi22 av (-)1992/93:Fi23 av (-)1992/93:Fi24 av ()1992/93:Fi25 av (nyd)1992/93:Fi26 av och ()1992/93:Fi27 av m.fl. (s)1992/93:Fi28 av m.fl. (kds)1992/93:Fi29 av och ()1992/93:Fi30 av m.fl. (s)1992/93:Fi31 av m.fl. (s)1992/93:Fi32 av m.fl. (s)1992/93:Fi33 av m.fl. (s)1992/93:Fi34 av m.fl. (s)1992/93:Fi35 av m.fl. (s)1992/93:Fi36 av m.fl. (nyd)1992/93:Fi37 av m.fl. (v)1992/93:Fi38 av ()1992/93:Fi39 av ()1992/93:Fi40 av m.fl. (s)1992/93:Fi41 av (-)1992/93:Fi42 av (-)1992/93:Fi43 av (-)1992/93:Fi44 av m.fl. (s)1992/93:Fi45 av m.fl. (s)1992/93:Fi46 av m.fl. (s)1992/93:Fi47 av m.fl. (s)1992/93:Fi48 av m.fl. (s)1992/93:Fi49 av m.fl. (s)1992/93:Fi50 av m.fl. (s)1992/93:Fi51 av m.fl. (s)1992/93:Fi52 av m.fl. (s)1992/93:Fi53 av m.fl. (s)1992/93:Fi54 av ()1992/93:Fi55 av m.fl. (s)1992/93:Fi56 av m.fl. (s)1992/93:Fi57 av och (nyd)1992/93:Fi58 av m.fl. (s)1992/93:Fi59 av förste vice talman . (s)1992/93:Fi60 av m.fl. (s)1992/93:Fi61 av m.fl. (s)1992/93:Fi62 av m.fl. (s)1992/93:Fi63 av m.fl. (s)1992/93:Fi64 av och ()1992/93:Fi65 av m.fl. (s)1992/93:Fi66 av ()1992/93:Fi67 av ()1992/93:Fi68 av m.fl. (nyd)1992/93:Fi69 av m.fl. (s)1992/93:Fi70 av ()1992/93:Fi71 av ()1992/93:Fi72 av i (nyd)1992/93:Fi73 av m.fl. (s)1992/93:Fi74 av m.fl. (s)1992/93:Fi75 av Axel m.fl. (s)med anledning av prop.1992/93:58Bostadsanpassningsbidrag m.m.1992/93:Bo17 av ()1992/93:Bo18 av ()1992/93:Bo19 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:63 Ändradebestämmelser i fråga om bostadsbidrag för ,m.m.1992/93:Bo20 av m.fl. (s)1992/93:Bo21 av ()med anledning av prop. 1992/93:71 Utländskaförvärv av fast egendom1992/93:L7 av ()1992/93:L8 av och (nyd)med anledning av prop. 1992/93:96 Vissa uppbörds-och indrivningsfrågor, m.m.1992/93:Sk4 av m.fl. (s)med anledning av redog.