prot · GF0954 · 1992-01-21 00:00:00 — Jag inser att moderater inte förstår dekortutbildades behov, men jag kan ändå försöka engång till med en fråga: Kan ni ändå inte förstå detbehov som föreligger från det näringsliv som nisäger er vilja värna? Jag tror att en sådan härneddragning kommer att ha en mycket negativbetydelse för utvecklingen vid våra företag.För att sammanfatta denna debatt vill jag säga attjag inte har funnit några argument i den som stärkerregeringens motivering i budgetpropositionen,utan nu måste det arbetas från utgångspunkten attvuxenutbildningen behöver utvecklas i vårt land,inte avvecklas, som regeringen föreslår.Anf. 209 (m):Herr talman! Jag kan bara säga attproduktivitetsutredningen, ledd av en del av denförra regeringens påläggskalvar, har dragit denslutsatsen att det mest allvarliga för svensktnäringsliv är bristen på grundskoleutbildade. Dettaförsöker vi rätta till. Det innebär inte att det intefinns ett behov av att höja nivån på andrautbildningsområden, men det är faktiskt där somett av de stora bekymren finns.Jag tycker vidare att man i ärlighetens namn skallsäga att också näringslivet får ställa upp. Det gällerinte minst beträffande jämställdhetsaspekten. Detär så här: personalutbildning i företagens regi ärnågot som karlar får, medan kvinnor i bästa fall fårhjälp via komvux. Det innebär inte att man kan draslutsatsen att det är onödigt att samhället ställerupp, men det är rimligt att kräva att näringslivetmer tar sig an också kvinnors behov avvidareutbildning, för det är en resurs som vårtnäringsliv behöver.Anf. 210 ():Herr talman! Bara några ord om behovet av flerhögskoleutbildade. Jag instämmer i att det behovetfinns, men jag tycker att det är inkonsekvent attstänga dörren för en rad människor som kanske hargenomgått en tvåårig gymnasieutbildning ochbehöver komplettera den för att komma vidare. Pånågot sätt vet inte den ena handen vad den andragör. Eller rättare sagt: den ena ministern pådepartementet vet kanske inte riktigt vadeffekterna blir av det som han får den andraministern att göra.Anf. 211 (m):Herr talman! Skillnaden är väl möjligen den att jaghar lärt mig att rätta munnen efter matsäcken. Detär lätt att se massor av behov om man aldrigbehöver prioritera. Har man en sedelpress ikällaren kan man klara sig utan prioriteringar, mendet har vi inte. Det är skälet till att vi tvingas tillhårda och besvärliga besparingar. Jag försökerredovisa hur resonemangen har förts. Man kan gillaeller inte gilla argumenten, men så harresonemangen förts.Anf. 212 ():Herr talman! Den socialdemokratiska politikenbygger inte på att vi har någon sedelpress. Vi görockså hårda prioriteringar. Under de år som hargått har föreslagit lika storanedskärningar i vuxenutbildningen när det har varitstora budgetunderskott som när det har varitbudgetöverskott. Är det högkonjunktur skall ned på vuxenutbildningen. Är detlågkonjunktur skall man dra ned på den, liksom närdet är budgetöverskott och budgetunderskott. Dåär det något annat än beklagandet att man inte harpengarna som måste ligga bakom.Anf. 213 (m):Herr talman! Jag har inte det historiskaperspektivet när det gäller partiets agerande i dessafrågor. Men det är en mytbildning somsocialdemokraterna gärna vill driva, att vi inteskulle förstå eller ha intresse för vuxenutbildning.Det är fel.Skall man vara renlärig moderat, vilket jag försökervara , har man den uppfattningen attdet är viktigt att människor kan komplettera sinutbildning. Det är också viktigt att sebildningsidealet. Det är inte bara församhällsnyttan man utbildar sig. Det finns en friheti utbildning och ett behov av denpersonlighetsutveckling som utbildning kan ge. Vimåste ha vuxenutbildning. Men när man tvingasprioritera blir det smalt på vissa sektorer. harkomvux och studieförbunden drabbats hårt. Dethar jag konstaterat. Men det är inte moderat politikatt på något sätt jaga vuxenutbildningen.Anf. 214 ():Herr talman! Detta är vackra ord, somman gör nedskärningar. Jag förde min första debattom vuxenutbildning med den nuvarandepartisekreteraren i hösten1982. Sedan har jag haft debatter omvuxenutbildning med moderata företrädare. Varjeår har man fört fram argument för att detta områdeskall stå för den procentuellt största neddragningenav alla verksamhetsområden i statsbudgeten. Detär bara att konstatera att det har varit så år efterår. Då måste man tycka att det är mindre viktigt ännågot annat.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:83 till lagutskottet1991/92:84 till arbetsmarknadsutskottetSkrivelse1991/92:80 till socialförsäkringsutskottet28 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionmed anledning av prop. 1991/92:77 Ändring i lagen(1973:1199) om ersättning från den internationellaoljeskadefonden1991/92:L11 av (nyd)29 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 januari1991/92:86 av () till statsrådet om biståndet till Uganda:Amnestys senaste rapport om situationen i Ugandaär minst sagt oroande. Den bekräftar dessutomtidigare rapporter av olika slag som beskrivit hurterrorsystemet fungerar i enpartistaten.I rapporten beskrivs bl.a. hur det gick till när 18politiska fångar från norra ställdes införrätta i . Bland fångarnafanns förre utrikesministern, vice ordföranden iDemocratic Party och ledaren för det liberalapartiet. Den senare -- -- häktadesför att han påstått att armén avsiktligt spridit aidsgenom att låta aidssmittade soldater våldta civila.De torterades av sina fångvaktare. Självaanklagelserna var förräderi, dvs. de hade kritiseratregimen. Försvarsadvokaterna vände sig till högstadomstolen, men fick inte rättelse.Amnesty beskriver också hur oppositionellaarresterats under rubriken ''desertering''. Det hållsen rättegång, där ett hundratal människor ställsinför en ''domstol''. Anklagelserna och domarnaläses upp på en gång utan att de anklagade fårmöjlighet att försvara sig.Amnesty har också dokumenterat tortyren avfångarna. Bl.a. skildras hur soldaterna plockar utnågra i folkhopen. Man våldtar, torterar ochskjuter.Amnesty konstaterar att brotten mot de mänskligarättigheterna är av sådan omfattning i attde måste vara accepterade av regeringen.I Svenska Dagbladet redovisas att en journalistefter ett besök i överlämnat ettbudskap till regeringen från oppositionen iUganda. Budskapet var en vädjan att skulleengagera sig för en demokrati- och fredsprocess ilandet. upprepades denna vädjan vid ettmöte på . kom deten påminnelse per brev. sägsatt den ansvariga handläggaren på UD inte ansersig ha fått den ugandiska oppositionensmeddelanden.Mot den här bakgrunden framstår SIDAs förslagatt göra till nytt programland ochmottagare av svenskt bistånd som än märkligare.Lika märkligt ter det sig att den tidigaresocialdemokratiska regeringen genommajoritetsbeslut genomdrev att skulle bliprogramland.Av regeringens proposition framgår attbiståndsanslaget till skall vara oförändrat110 milj.kr. för /93. Detta måstebero på att den senaste komefter det att biståndsbudgeten fastlagts ibudgetprocessen . Därförmåste frågan nu ställas om vilka åtgärderbiståndsministern ämnar vidta med anledning avsåväl som andra liknanderapporter.Med hänvisning till vad som ovan anförts ställer jagföljande frågor till biståndsministern:1. Vilka åtgärder ämnar biståndsministern vidtamed anledning av den senaste ?2. Hur förklarar biståndsministern att Uganda-oppositionens upprepade hänvändelser tillutrikesdepartementet inte finnsregistrerade?1991/92:87 av () tillmiljöministern om kärnkraftsäkerhet:En kärnkraftolycka i vårt närområde på andrasidan är sannolik inom den närmastetioårsperioden -- såvida inte omfattande åtgärdersätts in tämligen omgående. Två av reaktorerna börstängas helt.Den sammanfattningen gör svenska kärnkrafts- ochstrålskyddsexperter efter ett studiebesök vid tvåsovjetbyggda kärnkraftverk, det ena vid St.Petersburg (Sosnovy Bor), det andra i ().Det finns likheter mellan de sammanlagt sexreaktorerna vid dessa två anläggningar och denhavererade reaktorn i Tjernobyl.Två av de fyra reaktorerna vid ärfrån mitten av och saknar heltreaktorinneslutning. Även de fyra andrareaktorerna (varav två i ) uppvisarpåtagliga brister och kan på intet sätt jämföras medvåra svenska kärnkraftverk som alla svarar upp mothögt ställda säkerhetskrav.Tack vare det svenska kärnkraftprogrammet finns ivårt land högsta kompetens på området. Dessakonstruktörer, tekniker och annat yrkesskickligtfolk inom kärnkraftteknologin behövs nu iRyssland och , där omfattandeförbättringar eller nybyggnation avkärnkraftanläggningarna är nödvändiga.Det brådskar och är dyrbart. ligger iriskzonen för de radioaktiva utsläpp som skulle bliföljden av en reaktorolycka vid ellerIgnalina. Dessutom finns ytterligare 38 äldrekärnkraftreaktorer av sovjetisk konstruktion iÖsteuropa och det finns anledning befara attsamtliga är behäftade med allvarliga brister.Västvärldens industriländer planerar i den s.k. G--24-gruppen och i EG ett samordnat program för attdels åstadkoma akuta säkerhetsförbättringar vidkärnkraftanläggningar av sovjettyp, delslångsiktiga lösningar för energiprodktionen iösteuropeiska länder med kärnkraft.Sverige deltar aktivt i G--24/EG-gruppensprogramarbete. Vårt land bör kunna kraftsamlasina insatser till och de farligasteSovjetreaktorerna. Men -- allt är ett arbete på sikt.Och kvarstår bristerna vid de utpekadeäldre kärnkraftreaktorerna vid ochIgnalina.Jag anser att tiden hastar och att bör göraallt för att påskynda G--24/EG-programmet.Sveriges regering bör genast till G--24/EG-gruppenöverbringa den alarmerande rapport som statenskärnkraftinspektion (SKI) och statensstrålskyddsinstitut (SSI) lagt fram den 16 januari1992.I kommentarer vid presskonferensen samma dagsäger vid SKI att studiebesöken vid denämnda kärnkraftverken gav chockerandeupptäckter: ''Bristerna ligger på en nivå som jaginte trodde var möjlig'', säger han och förordar enstängning av åtminstone de äldsta reaktorerna iSosnovy Bor vid St. Petersburg.Detta är skrämmande fakta.Vad är statsrådet och chefen förmiljödepartementet beredd att göra? Följandeåtgärder är tänkbara:-- Omgående lämna rapporten från /SSI tillG--24/EG-gruppen.-- Begära hos gruppen att programarbetetpåskyndas så att direkta åtgärder kan sättas in iRyssland och .-- Föreslå gruppen att svensk kärnkraftindustriomgående får uppdraget att projektera åtgärder.-- Begära att gruppen omgående kontaktar ryskaoch litauiska myndigheter med beskedet att densvenska rapporten visar att åtgärder måste vidtasomgående.-- Aktualisera finansieringen av allasäkerhetshöjande åtgärder i den östeuropeiskakärnkraftverksamheten i syfte att påskyndagruppens programgenomförande.-- Inom ramen för det svenska biståndsanslagetredan nästa år avsätta medel för ett direkt svensktkärnkraftteknologiskt biståndsarbete i Rysslandoch i de baltiska länderna.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande fråga:Är miljöministern beredd att vidta ytterligareåtgärder med hjälp av vår högteknologiska svenskakärnkraftindustri för att försöka förhindrakärnkraftolyckor på andra sidan ?30 § Kammaren åtskildes kl. 19.36.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.