prot · GF09118 · 1992-05-22 00:00:00 — Det har tillsatts enutredning med som ordförande, så detfinns faktiskt en kommitté med kvinnligordförande. Men annars saknas helt kvinnor påordförandeposterna. Vi har alltså attåterta. Vad skulle finansministern vilja göra för attöka antalet kvinnliga ordförande? Det är ju förstnär detta är uppnått som kvinnor på allvar kanpåverka arbetets utformning, innehåll ochinriktning.Med detta vill jag tacka för svaret.Anf. 34 ():Herr talman! För hade jag eninterpellationsdebatt med utbildningsminister i ett likartat ärende. Regeringen hade dåtillsatt organisationskommittén för den nyaservicemyndigheten för högskolan, och jag tog uppen debatt i frågan eftersom denna kommittéinnehöll bara män. Jag förde då fram mina egnaerfarenheter från stora omorganisationer, närmastdå den inom , som entydigt pekar påatt både mäns och kvinnors erfarenheter måste tastill vara vid omvälvande förändringar på enarbetsplats. Jag nämnde också då att det går atthitta kompetenta kvinnor för dessa uppgifter, baraman ser sig omkring. Utbildningsministern fick viddet tillfället ett par jämställdhetsglasögon av mig,att använda inför olika beslut för att påminnas omatt beakta både mäns och kvinnors intressen.Jag finner nu att finansministern, i motsats tillutbildningsministern, rättade till felet innan vimöttes här i kammaren. Det är ju naturligt,eftersom det i vårt parti finns en tradition på dettaområde; liberalerna är ett parti som bärjämställdhetens förtecken. Jag ser detta som entydlig strävan från finansministern att föra den härtraditionen vidare i en väldigt manligt betonadvärld. Det finns nu en statistik över hur läget är, ochdet finns en strävan att förändra läget, så att mannår målet att kvinnornas andel skall vara minst40 %. I mitt kvinnoförbund vill vi att målet skallvara 50 %.Jag vill emellertid ändå utdela de här glasögonen tillfinansministern, att ta på inför det att beslutundertecknas. De kan fungera som en litenväckarklocka och göra att man ställer sig frågan:Finns det något jämställdhetsärende i det härbeslutet?För protokollet skall jag väl nämna att det enaglaset består av tecknet för kvinna, dvs. en cirkelmed ett kors neråt, och på det andra glaset finns encirkel med en pil uppåt. Dessutom finns en litengubbe och en gumma på glasen. Jag ber att fåöverlämna glasögonen.Anf. 35 Finansminister ():Herr talman! Jag tackar såmycket för de stiliga glasögonen. Men om mansätter dem på sig ser man kanske ännu sämre änutan, så man skall väl använda dem med förstånd,som så mycket annat.Låt mig försöka svara på frågor.Jag tror att det är oerhört centralt att man när detgäller exempelvis kommittésammansättningar inteenbart ser på varje kommitté för sig, utan att manfaktiskt ser till sammansättningen över ett bredareområde.Det jag sade om att jag hade förhoppningar kanmed fördel utbytas till att jag tänker se till att deuppställda målen kommer att uppnås. Jag har föravsikt att göra det. Svårigheten att vara tvärsäker iden frågan hänger samman med att mångakommittéer, styrelser och annat är parlametarisktsammansatta. En förutsättning är därför att andrapartier nominerar kvinnor, och det sker tyvärr intealltid, trots en del påstötningar från både mig ochandra statsråd.Detsamma gäller faktiskt viss representation i frågaom arbetsmarknadens parter. Trots att det finns engammal regel om att det skall nomineras både enkvinna och en man sker inte detta alltid.Regeringen har tjatat om detta och tänker fortsättaatt göra det. Jag kan försäkra attjag också avser att försöka få fler kvinnligaordförande. Jag tror att det bästa sättet att uppnåmålet fler kvinnliga ordförande och fler kvinnligarepresentanter är att ha så att säga en liten bank --som vi har på departementet --, helt enkelt en listamed namn på duktiga och bra personer. Den listankan man alltid se på när det är aktuellt att utsepersoner till olika typer av uppdrag.Som en liten motvikt mot de kommittéer ellerstyrelser som talade om och därdet fanns ingen eller bara en kvinna vill jag nämnaatt i går tillsatte en kvinna närdet gällde en lösa tvister vid övergångtill ett nytt statligt pensionsavtal. I nämnden sombestår av tolv personer finns det i varje fall 50 %kvinnor, sex män och sex kvinnor.Jag kan också informera om en sak som jag tror ärväl så viktig i jämställdhetsarbetet på detekonomisk-politiska området, nämligen att det påtjänstemannasidan inom finnsen kvinnlig budgetchef och ett mycket stort antalkvinnliga cheftjänstemän, vilket för det första tordevara ovanligt internationellt och för det andra förmed sig att det blir lättare att rekrytera fler bådeyngre och äldre kvinnor till denna typ avämnesområden, som enligt min uppfattning iblandfelaktigt har ansetts vara manliga områden. Härfinns det alltså en mycket bra grund att bygga på.Som framhölls i interpellationen omfattar mittverksamhetsområde inte bara de kommittéer ochstyrelser som utser i de verksom lyder under departementet. I ännu högre gradär det ju fråga om hela den ekonomiska politiken.I dessa dagar är kanske den kommunala ekonominsärskilt viktig. Där blir det oerhört stora effekter,och det rör sig om en oerhört viktig förutsättningför att kvinnor på alla samhällsområden skall kunnadelta på samma villkor som män.Som säkert känner till finns det iden kommunala propositionen ett avsnitt omjämställdhetspolitik. Där skrivs om deförbättringar som blir möjliga, om vi kangenomföra de förslag som vi lägger fram. Jag troratt det är relativt ovanligt att man i en ekonomisk-politisk proposition har ett särskilt avsnitt medrubriken jämställdhetseffekter. Det är min avsiktatt se till att sådana beskrivningar kommer attfinnas i de ekonomisk-politiska propositionerna.Jag tror att det i kombination med andra åtgärderfaktiskt är ganska viktigt att i de störresammanhangen ta upp även det som brukar ansessom litet specifika ämnesområden.Jag tycker att vi är på god väg. Självfallet får manaldrig sluta att ta upp frågor och försöka förbättra.I det svar som jag gav i början ligger att jag tänkerse till att de uppställda målen kommer att uppnås.Det är naturligtvis en fördel om alla intressenter tarupp frågorna ofta. Därför välkomnar jag bådeBirgitta interpellation och BarbroWesterholms inlägg. Jag tror att det är viktigt attfrågorna följs upp med debatt och diskussion så oftatillfälle ges.Anf. 36 ():Herr talman, fru finansminister! Det andra svaretsom jag fick visar ju hur viktigt det är att det ärkvinnor som leder. Jag tror att det inte hade sett utpå det här sättet, om vi hade haft en manligfinansminister. Därför är jag särskilt glad över att vihar en kvinnlig finansminister.Jag tycker också att det beträffande sista delen avfinansministerns svar som gällde kommunernasekonomi och den ekonomiska politiken är särskiltviktigt att vi har en kvinna som förstår kvinnorsvillkor och kvinnors verklighet.Jag vill bara tacka för de nya informationerna ochsäga att jag gärna fortsätter att delta i debatten.Tack!Anf. 37 ():Herr talman! Bara som information vill jag säga attde borgerliga kvinnoförbunden i början av junikommer att till regeringen lämna över en lista mednamn på kvinnor som är kompetenta och lämpligaför olika poster -- chefsposter,landshövdingsposter, kommittéuppdrag m.m. --med en beskrivning av kvinnornas speciellaintresseområden. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.7 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesMotion1991/92:U14 till utrikesutskottet8 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1991/92:KU22 Ändrade tillståndsregler förpersonaladministrativa personregisterSkatteutskottets betänkanden1991/92:SkU29 F-skattebevis -- nya regler förskatteavdrag och socialavgifter, taxeringsfrågor1991/92:SkU32 Socialavgifter på vissa förmåner,m.m.Lagutskottets betänkande1991/92:LU36 betänkanden1991/92:UU20 Frihandelsavtal mellan ochLettland, m.m.1991/92:UU21 Frihandelsavtal mellan ochLitauen, m.m.1991/92:UU27 Godkännande av avtal mellanEFTA-staterna ochTjeckiska och Slovakiska federativa republiken1991/92:UU28 Frihandelsavtal mellan ochEstland, m.m.Kulturutskottets betänkanden1991/92:KrU30 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden1991/92:KrU32 Förnyad behandling av vissabibilioteksfrågorUtbildningsutskottets betänkanden1991/92:UbU19 Läroplansfrågor och betygsfrågor1991/92:UbU20 Lärarutbildningen m.m.1991/92:UbU23 jubileumsfondsverksamhet /92:UbU28 Ändrat huvudmannaskap försärskolan och särvux m.m. (förnyad behandling)9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 20 maj1991/92:797 av () tillförsvarsministern om Nitro Nobelsdynamittillverkning för försvarsändamål:Det norska bolaget /S ägerfabriken , , . Vid NitroNobel tillverkas huvudsakligen sprängämnen ochtändmedel. har även en fabrik iNorge, , med liknande produktion och nuöverväger koncernledningen att flytta alldynamittillverkning från till Gullaug.Produktionen vid är huvudsakligencivil, men det finns även ett åtagande till FMVavseende krigsmateriel.Med anledning av ovanstående hemställer jag omatt få ställa följande fråga till statsrådet det något förbehåll e.d. i regeringensgodkännande av Dynos köp av år 1986avseende upprätthållande av dynamittillverkningför försvarsändamål?1991/92:798 av i (m) tillkulturministern om praxis i utvisningsärenden:Enligt uppgifter i pressen hävdar den nyligenutsedda att man avser frångåregeringens tidigare praxis avseende utlänningarsutvisning ur riket. menar attasylsökandes brottslighet inte bör bedömas likasträngt som tidigare.Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta medanledning av frångående avtidigare praxis?1991/92:799 av () till statsrådetAlf om beredningen för humanitärtbistånd beträffande ärenden som kräversekretessbehandling:Enligt beslut av regeringen skall en särskildberedning för humanitärt bistånd uttalarekommendationer vad gäller sådana ärenden somkräver sekretessbehandling. Den förändradesituationen i södra och harinneburit att det inte längre finns ärenden attbehandla, i varje fall inte hemliga ärenden.Mot denna bakgrund ber jag att få ställa följandefråga till biståndsminister statsrådet beredd att nu avskaffa den särskildaberedningen för humanitärt bistånd avseendeärenden som kräver sekretessbehandling?1991/92:800 av () tillkulturministern om skogskyrkogården:Skogskyrkogården i är klassad som ettav världens främsta kulturmonument.Kyrkogårdens grönytor och gravar är välbehållna,men byggnaderna är i stort behov av restaurering.I nästan 30 år har byggnaderna fått förfalla.Bl.a. har påtalatmissförhållanden i skötsel av detta unikakulturminne.Vänsterpartiet finner det mycket angeläget attupprustningen av byggnaderomedelbart påbörjas -- inte minst avsysselsättningsskäl.Liknande upprustningar har föreslagits avVänsterpartiet i ochlandsting, men i detta fall har regeringen ettspeciellt ansvar, eftersom det gäller ettinternationellt viktigt kulturmonument.När kommer regeringen att ge Stockholmskommun hjälp med att rusta upp byggnaderna påSkogskyrkogården?1991/92:801 av () tillkommunikationsministern om miljöansvaret vidbedömningen av kommunikationsfrågor:Flera olika frågor som berör storstadsmiljönbehandlas inomkommunikationsdepartementet. Det gäller t.ex.Bromma flygfält och den s.k. Dennisuppgörelsen.Inom regeringen finns förutom det övergripandemiljöansvaret hos miljö- ochnaturresursdepartementet också ett sektorsvismiljöansvar hos varje fackdepartement.Jag vill nu fråga kommunikationsministern:Hur bedöms miljökonsekvenser av olikaalternativa handlingslinjer när viktiga beslut sompåverkar storstadsmiljön bereds inomdepartementet?1991/92:802 av () tillsocialministern om en barnombudsman:Alltför många barn far illa i i dag.Skolelever mobbas, barn utsätts för olika former avövergrepp av vuxna, barn lever i otryggaförhållanden. Det är svårt att bli trodd som barn.För sedan remissbehandlades ett förslag tillinrättande av en barnombudsman. Övervägandedel av remissinstanserna var positiva till en sådantjänst. har också undertecknat FN:sbarnkonvention om barns rättighet, vilket medförsärskilda åtaganden.Jag vill fråga socialministern:Är statsrådet beredd att medverka till att Sverigesbarn får en barnombudsman, med verkligabefogenheter, som kan företräda barn, informeraoch ställa krav så att barns rätt till trygg uppväxtsäkerställs?1991/92:803 av () tillkulturministern om filmstödet:Folkpartiets ordförande, , harlovat anslagshöjningar till filmen i istorleksordningen 30 milj.kr. Regeringen harutlovat en filmproposition till april månad , ochriksdagen har utgått ifrån att propositionenkommer under våren.I anledning härav frågar jag kulturministern:Kommer löfte om dessa höjningar tillfilmen att infrias i regeringens förslag till ,som redan borde ha funnits på bord?den 21 maj1991/92:804 av () tillkulturministern om ansökningarna om asyl:De långa väntetiderna för asylsökande är ettproblem som alla regeringar har brottats med. Nuhar vi fått en ny utlänningsnämnd som har till syfteatt förkorta väntetiderna.Jag har dock fått alarmerande uppgifter, fråninvandrarverkets förläggning på Tånga iVårgårda, om att en ny praxis har börjat utvecklasgenom att så gott som samtliga asylsökande som fåravslag gör en ny ansökan. Att göra en s.k. nyansökan används tydligen som en ny sortsöverklagningsmetod.En hel avdelning på invandrarverket tycks arbetamed dessa nya ansökningar.Om dessa uppgifter är riktiga är jag rädd att inteheller detta försök att korta väntetiderna kommeratt lyckas.Därför vill jag fråga invandrarministern:Håller det på att utvecklas en ny praxis ihanteringen av asylärenden som inte var avseddoch vad tänker man i så fall göra åt detta?1991/92:805 av (m) tillkulturministern om allmänhetens möjligheter att seTV 4:Av tidningsuppgifter framgår att ca 800 000 av demsom är anslutna till kabelnätet ännu inte fåtttillgång till TV 4.Skälet till detta är att kabel-TV-företagen enligtriksdagsbeslut har rätt att ta ut ersättning för sinatekniska kostnader -- men en del hyresvärdar ansersig inte vilja betala denna ersättning. De anser istället att staten skall ersätta kabel-TV-företagenför de kostnader som uppstår på grund av TV 4-sändningarna.För att beslutet att skall nå ut till alla svenskaTV-tittare skall få ett reellt innehåll måste denlåsning som uppstått brytas på något sätt. Ett sätt äratt kabel-TV-företagens förhandlingspositionklargörs genom att det tydligare markeras att de haren ovillkorlig rätt att ta ut ersättning samt att vägrasända om de inte får den ersättningriksdagsbeslutet ger dem rätt att ta ut.Vad avser statsrådet att göra för att brytaden låsning som uppstått och som gör att 800 000svenskar ännu inte har tillgång till ?1991/92:806 av (-) till statsrådetReidunn Laruén om vidgade arvsregler:Det är hög tid att ändra arvsreglerna och utsträckaarvsrätten. En sådan ändring skulle göra att våraarvsregler blir mer lika andra västeuropeiskaländer. Allmänna arvsfonden, som väl överlevt sigsjälv, skulle kunna bortrationaliseras. En dylikändring skulle kunna bidra till stora besparingar iadministrationen (hos länsstyrelserna,kammarkollegiet och ). Vidareskulle ändringen stärka släktbanden.Min fråga är:Avser regeringen att ändra arvsreglerna så attarvsrätten vidgas?1991/92:807 av () tilljustitieministern om respekten för lag och rätt:Det är viktigt att respekten för lag och rättupprätthålles. Inte minst viktig är den insats somenskilda människor kan göra för att hindra brottsligeller uppenbart farlig verksamhet. Dessvärreinträffar det att sådana ingripanden slutar illa förden som velat ställa allt till rätta, medan denfelande tycks gå fri.Det allmännas reaktion är ibland av den arten attden felande kommer lindrigare undan än den somsyftat till att ingripa för att undvika fara ellerförhindra brott.Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidtaför att reaktionen i sådana fall skall var i bättreöverensstämmelse med det allmännarättsmedvetandet?1991/92:808 av () tillfinansministern om tullen och flygplats:Vi har fått besked omavmonopoliseringen för inrikesflyget, vilketöppnar nya möjligheter och förbindelser mellant.ex. Linjen kommer inomkort att trafikeras av . MalmöAviation har intresse av att starta förbindelsermellan och , för att få en bratäckning av resbehovet. Det finns tullresurserpå och flygplatsen är förberedd förinternationell trafik. Men, vi har genom pressenfått veta att utnyttjar denna situation föransökan om utökning av tulltjänster. Dettaförfarande kan komma att fördröja handläggandetav ärendet. Därför vill jag fråga finansministern hurregeringen ämnar handlägga denna fråga. Det ärviktigt för opererande bolag att känna trygghet ochkontinuitet innan ett så pass stort projekt drasigång.Väntan kostar stora belopp för bolaget,därför vill jag fråga:Kan finansministern ge besked om, hur och närtullverkets ansökan om utökning av tjänsterkommer att handläggas?1991/92:809 av () tillsocialministern om informationen av HIV ochAIDS:Enligt uppgift har nära 200 milj.kr. använts tillgenerell upplysning avseende farorna med HIV ochAIDS. Allmänheten har bibringats uppfattningenatt heterosexuella löper lika stor risk att drabbassom homo- eller bisexuella.Detta påstående är inte korrekt och det ärbeklagligt att statliga medel används tillinformationsverksamhet som inte är sakligtunderbyggd.Är statsrådet berett medverka till att informationom faran med HIV och AIDS i första hand riktarsig mot de grupper där riskmomentet är mestutvecklat?1991/92:810 av (nyd) tillmiljöministern om bommulsodlingen och miljön:Bomull uppfattas som ett rent naturmaterial. Meningenting kan vara felaktigare, eftersom bomullodlas med stora mängder bekämpningsmedel, enmiljöfarlig odling av kollossala format. Men det ärinte nog med det. Bomullen klorbleks dessutom imycket stor omfattning. av yta odlasmed bomull, men av bekämpningsmedlenanvänds i bomullsodlingen. avbekämpningsmedlen i används förbomullsodling. Enligt en rapport från WHOförgiftas 25 miljoner människor i u-ländernaav bekämpningsmedel.Vilka åtgärder har miljöministern vidtagit för attkomma åt problemen kring bomullsodlingens storamiljöeffekter?1991/92:811 av () till statsministernom finansieringen av ett vårdnadsbidrag:I regeringsförklaringen står det klart och tydligt attregeringens intention är att införa ett s.k.vårdnadsbidrag.Det finns flera anledningar att vara frågande till ettsådant system. Det har ofta benämnts som enkvinnofälla där kvinnorna tvingas bort frånarbetsmarknaden på grund av brist påprivatekonomisk lönsamhet av arbete samt brist påbarnomsorgsplatser.Min intention här är dock inte, även om det är välså viktigt, att fråga om konsekvenserna för deenskilda föräldrarna av ett vårdnadsbidrag.I en debattartikel på DN-Debatt har ordföranden uttryckt oro förvårdnadsbidraget sett ur ett samhällsekonomisktperspektiv. Han ställer sig frågande till hur denborgerliga regeringen skall klara av att sänkaskatterna, också detta fastslaget iregeringsdeklarationen, om man skallgenomföra en av de mest kostsamma reformer i modern svensk historia. kan vikonstatera att statens budgetunderskott växer tilloanade proportioner.Därför blir min fråga nu om det är statsministernsavsikt att finansiera eventuella inkomstbortfall ochutgiftsökningar som följd av ett vårdnadsbidraggenom ett utökat budgetunderskott, genomkraftiga neddragningar inom existerandevälfärdssystem eller genom att avstå från storaskattesänkningar.1991/92:812 av () tillkulturministern om i har framfört tillregeringen att den anser det önskvärt att Modernamuseets verksamhet helt eller delvis flyttas tillKulturhuset i . Detta skulle betyda attbyggandet av ett nytt modernt museum påSkeppsholmen inte skulle kunna genomföras enligtplanerna.Mot denna bakgrund vill jag fråga kulturministern:Är orsaken till att regeringen ännu inte gettbyggnadsstyrelsen i uppdrag att genomföraprojekteringen för byggandet av ett nytt moderntmuseum på att regeringenöverväger att gå fastighetsnämnden i tillmötes?1991/92:813 av () till statsrådet om gymnasieskolans tekniska ochnaturvetenskapliga linjer:Intresset för gymnasieskolans tekniska ochnaturvetenskapliga linjer minskar för tredje året irad. Det visar de senaste uppgifterna om elevernasförstahandsval till gymnasieskolan . Valen ärockså könsbundna.Detta är en mycket allvarlig utveckling. Bristen påutbildade tekniker kommer att vara hämmande förindustrin när det gäller kompetens- ochteknikutveckling när konjunkturen vänder uppåtigen.Vilka åtgärder ämnar skolministern vidta för att fåfler studerande att välja tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar i gymnasieskolan?1991/92:814 av () till statsrådetBeatrice om statsbidragen till skolorna:I nr 13 1992 finns ett reportagefrån . I intervjun medrektor framförs bl.a. följandeståndpunkter: ''De föräldrar som agar sina barn skagöra det med kärlek utan att låta sin egen vrede gåut över barnen. När man vet att en överordnad harfel så ska man ändå underordna sig och lyda förman får i sinom tid upprättelse av . ''Skapelseberättelsen gäller som den rätta läran. Detskulle säkert gå att finna fler exempel på gentemotsvensk utbildningspolitik helt avvikandeståndpunkter. Det framgår också att av skolans niolärare är bara en behörig. Självklart skall elever ochföräldrar ha rätt både till god kvalitet och att väljaskola. Dessa skolor borde dock för att erhållaskattemedel ändå sägas uppfylla några slagsgrundläggande värderingar, typ respekt fördemokrati, lagar och vedertagen vetenskap. Trotsatt inte nämnda skola och liknande uppfyller dessakrav har regeringen beviljat statsbidrag.Min fråga till statsrådet är:Avser statsrådet att vidta åtgärder så att statsbidraginte lämnas till sådana skolor där i undervisningenobjektiviteten och demokratiska värderingaråsidosätts?1991/92:815 av () tillutbildningsministern om rangordning av högskolor:Statsrådet har i en intervju förplatsjournalens tidning nr 13/92 förespråkat ettsystem där olika högskolor utvärderas och framförallt rangordnas. Som motiv anges att det skall bli enpress på högskolorna att hålla en hög kvalitet. Detfinns stark anledning att vara tveksam till dettaförhållningssätt och uttalande. Dennarankningskala kommer att fungera som en centraltdikterad norm för vad som är kvalitet.Kvalitet är något som bäst avgörs av studenter ochlärare gemensamt ute på de olika högskoleorterna.Rankningslistor utgör ett hot mot själva grunden idagens process mot mer lokalt inflytande.Dessutom är det naturligtvis oroväckande när dencentrala utvärderingen skall utföras av ''ettsekretariat bestående av ett antal framståendeakademiker''. Såväl studenterna somsamhällsföreträdarna ställs alltså utanför.Nu blir därför min fråga om det är hela regeringensintention att införa ett system med listor därhögskolornas kvalitet rankas.1991/92:816 av () tillfinansministern om statsbidragen till kommunerna:Tilläggsbudgetens förslag om förändradestatsbidrag till kommunerna betyder dramatiskaförsämringar av de kommunalekonomiskaförutsättningarna i län. Alla kommuner ilänet får betydande minskningar av statsbidragen.Hårdast drabbas de kommuner i länet som har denstörsta arbetslösheten.Så betyder kompletteringspropositionen översatt iskattekronor . för en kommun somDegerfors med svåra strukturproblem. FörBergslagskommunerna en extremt hög arbetslöshet betyder förslagenvardera motsvarande . Liknande dramatiskaförändringar drabbar flera kommuner i ett avarbetslöshet extremt hårt drabbat län.I bjärt kontrast mot hanteringen av de mest utsattakommunerna står regeringens beslut att de sjukommuner -- bl.a. , och --där invånarna har de högsta inkomsterna och/ellerde minsta sociala problemen över huvud intekommer att få del av den indragning på 5,2miljarder som föreslås för 1993.Är finansministern beredd att i den fortsattaöversynen av statsbidragen till kommunerna arbetaför väsentliga förändringar till förmån för dehårdast utsatta kommunerna?1991/92:817 av () tillkulturministern om privatradiosändningar:Kulturdepartementet har utarbetat en promemoria''Regler och villkor för privatradio'' (Ds 1992:22).Av föreslagen lag i promemorian framgår inte omprivatradio kan få sändas med egen godkändsändare.