prot · GG0922 · 1992-11-12 00:00:00 — Tyföljande fanns inte det alternativet.Då tvingas man att titta på det andra alternativet --nämligen att gå tillbaka till vad tidigareuttalat skall gälla för högskolan i fråga. Det är denlinje som regeringen har valt. Vi har alltså viaregleringsbrevet anslagit den mängd pengar somstår i överensstämmelse med de riktlinjer somriksdagen under den förra regeringen fastställde förIdrottshögskolan i fråga. Det handlar således inteom någon nedskärning i förhållande till vadIdrottshögskolan förespeglats i det beslut somgällde när den inrättades, utan det handlar faktisktt.o.m. om mer pengar än man förespeglades vidden tidpunkten till följd av de alltför lågaberäkningar som för den verksamhet somriksdagen fastslagit hade redovisats därefter.Återigen, herr talman! Jag beklagar misstaget.Men har fått de pengar som denursprungligen förespeglades av den förutvaranderegeringen och därutöver litet till.Anf. 39 ():Herr talman! Jag kräver inte attutbildningsministern skall kräla i stoftet. Detbehövs inte alls. Ge i stället ett klart och raktbesked om hur stora resurser kanförvänta sig. Är det fråga om de knappt 12 miljonersom nämns i regleringsbrevet, om de 15 miljonernaeller om något mitt emellan? När kommer ettbesked?Det vore mycket bra om den här regeringen i allaärenden som den har att handskas med kunde följasamma princip som den tydligen följt i det härsammanhanget -- nämligen att den förraregeringens politik var bättre och att nuvaranderegering kan grunda sina beslut på de riktlinjer somtidigare lades fast. Då skulle verkligheten både förIdrottshögskolan och måhända många andraverksamheter sannolikt ha sett annorlunda ut.Tänker utbildningsministern lämna något beskedom resurser under innevarandebudgetår?Anf. 40 Utbildningsminister ():Herr talman! Vi får nog välja och vraka litet grandbland de ståndpunkter som den förra regeringenintog innan vi bestämmer oss för vilka vi skall följa.Jag valde att följa den förra regeringens inriktningnär det gäller verksamhet.Beskedet är givet i regleringsbrevet. Det som står iregleringsbrevet är det anslag somIdrottshögskolan har att handskas med under detbudgetår som löper.För att återupprepa vad jag sagt, herr talman, ärdet här ett anslag som står i överensstämmelse medde riktlinjer som den förutvaranderiksdagsmajoriteten har lagt fast plus visskompensation som denna regering har tillfört förfördyringar som uppenbarligen inte korrekt kundeberäknas . Detta är det slutgiltigabeskedet.Hur det blir återstår att se, medhänvisning till ekonomin såsom denna utvecklas.Jag för min del, det vill jag gärna tillägga, menaratt är en viktig nyhet i det svenskahögskolesystemet -- inte minst framtvingad av mitteget parti i opposition.Anf. 41 ():Herr talman! Jag tvingas konstatera att det är ettmycket negativt besked som jag får ta med mig tillmina styrelsekamrater och till dem som ärverksamma på skolan. Jag hade faktiskt hoppats påett något mera positivt besked.Kanske är det här, i belysning av hur idrottsämnet iövrigt hanteras i läroplansdebatten, ett tecken itiden -- nämligen att detta inte längre anses vara såviktigt som Per här låter påskina. Det är etttrist besked.Anf. 42 Utbildningsminister ():Herr talman! Vi kan söka sak länge om enfelaktighet i en proposition. Avslutningsvis vill jagsäga att vi bör vara medvetna om att det här landetinte är försett med sedelpressar i riksdagshusetskällare.Hade vi haft pengar över, skulle jag gärna -- detförsäkrar jag -- ha plussat på Idrottshögskolansanslag för att den vägen korrigera misstaget ibudgetpropositionen. Men den möjligheten finnsinte. Vem som bär ansvaret för detta kan vi kanskeägna oss åt att diskutera i en kommanderiksdagsdebatt.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till , då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.6 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 43 hälsar statsminister (),miljöminister (), finansministerAnne (), statsrådet () ochutbildningsminister () välkomna.Jag erinrar om att det skall vara korta frågor ochom möjligt korta svar.Näringsministerns besök i . 44 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Veckans svartaste nyhet kommer från ,där tusentals anställda inom bilindustrin mister sinajobb. Men vad gör regeringen? frågar allt fler.Dagen då beslutade att varsla nära 2 000anställda fanns näringsministern i . Mennäringsministern orkade inte med att träffa vare siganställda eller kommunledning. Han hade ingaförslag åtgärder.Jag skulle därför vilja ställa en fråga tillstatsministern: statsministern försvara ensådan makalös passivitet som den somnäringsministern visade prov på?Anf. 45 Statsminister ():Herr talman! Frågan innehöll en del insinuantapåståenden, och jag tycker inte att vi skall föra endiskussion om allvarliga ämnen i det tonläget.Låt mig säga att näringsministern var där för attträffa företagsledningarna i både i Trollhättanoch i för att informera sig om detsvåra läget för bilindustrin. Det har han gjort, ochjag har fått hans rapport.Jag kan meddela att jag också kommer att besökasåväl som . Det viktiga nu ärnämligen att säkerställa överlevnaden för svenskbilindustri . Frågan om bilindustrin ärsvår av två skäl: Dels har vi en börda av felaktigekonomisk politik, med förlorademarknadsandelar och höga kostnader, vilket ger osskrisen , dels har vi en jättelik omstruktureringi hela den europeiska bilindustrin. Där måste vi, föratt klara detta, säkerställa konkurrenskraften förvår bilindustri liksom för vår verkstadsindustri iövrigt.Anf. 46 ():Herr talman! kan naturligtvis somstatsminister inte smita undan ansvaret för jobben.Men jag menar att statsministern inte heller kansmita undan ansvaret för att näringsministernmöter de arbetslösa med hånfulla tillrop om attstarta eget. Tror statsministern verkligen att det ärså enkelt att starta några tusen nya företag iTrollhättan och ?Kan statsministern inte klart säga ifrån attnäringsministern borde visa litet respekt och litetödmjukhet för dem som drabbas av arbetslöshetensgissel? Jag tycker att det är beklämmande attstatsministern försvarar sin näringsministerspassivitet.Anf. 47 Statsminister ():Herr talman! Vad jag möjligtvis finner oförsvarbarti detta sammanhang är okunnigheten hosfrågeställaren. Varför har vi kris i svenskbilindustri? Det är därför att vi har haft en felaktigekonomisk politik. Vi har förloratmarknadsandelar . Vi harhaft en kostnadsutveckling som har varitoacceptabel. Vi har långsamt eroderat basen förindustriell tillverkning i . Vi har sedanhösten 1989, när den industriella krisen började,förlorat 200 000 jobb. Och vi kommer att förlorafler. Vi förlorar nu mycket i bilindustrin.När jag varnade för denna utveckling t.ex. ivalrörelsen, med bilindustrin som konkretexempel, på möten i , ochUddevalla, sade Socialdemokraterna att detta varsvartmålning. Det fanns ingen kris. Det fanns ingaproblem. Alla problem var lösta. Det var grovosanning. Socialdemokraterna visste inte hursvensk industri såg ut. De hade ingen aning om hurde skulle hantera problemen. är det vi som skallstäda upp. Det är ett mycket tufft jobb, och detkommer att ta tid. Men det krävs en politik medden inriktning som vi har för att faktiskt klara detta.Gott statsmannaskickAnf. 48 ():Herr talman! Jag hade faktiskt tänkt att ställa enfråga om regeringsförklaringen. Menstatsministerns svar till gör att jagi stället vill fråga statsministern om han tycker attdet är gott statsmannaskick att kalla den sombekymrar sig om sysselsättningen i ett av desvåraste lägen som vårt land har upplevt förokunnig och anse det vara ett större bekymmer äntusentals människors arbetslöshet.Anf. 49 Statsminister ():Herr talman! Nej, jag gör desperata försök attdiskutera sakfrågorna. Men när det frånfrågeställarna bara kommer allmänna invektivriktade mot t.ex. statsråd, tycker jag att det finnsskäl att påpeka bakgrunden till den industriella krissom befinner sig i.Jag tror att detta är viktigt. Vi befinner oss i enindustrikris. Vi borde ha tagit tag i den långttidigare än vad vi har gjort. Bakom oss står ettförlorat 1980-tal när det gäller ansträngningarna attlösa och ta itu med de ekonomiska problemen. Nufår vi ta itu med dem i en mycket tuffare situation,därför att omvärlden ser ut som den gör och därföratt vi själva har gjort så många fel. Av denanledningen får vi nu bära bördorna av detta. Detär den realitet som ingen politisk retorik kan befriaoss från.Utfrågning om kärnkraftssäkerhetAnf. 50 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillmiljöminister , i vilken miljöministern ärordförande, skall ha en hearing om kärnkraftenssårbarhet och säkerhet . Det visarsig, om jag är rätt informerad, att inledningstalareoch deltagare i den panel som skall vara verksambestår enbart av kärnkraftsmotståndare ochrepresentanter för gamla linje 3. Därför skulle jagvilja ställa följande fråga: På vilket sätt ärmiljöministern beredd att verka för att denna panelfår en sammansättning som tillgodoser berättigadekrav på objektivitet?Anf.51 Miljöminister ():Herr talman! Detta är en sanning medmodifikation. Men det är som jag hörden. Jag skall gärna svara. påSydkraft har påpekat samma sak i ett brev.Jag tycker att det är helt riktigt att panelen har enkritisk ansats. Det är bara i det fallet som manmöjligen kan härleda linje 3-ursprunget. Jag tyckeratt det är riktigt att man ställer kritiska frågor omkärnkraften i en krissituation. Därför är panelenutvald med sikte på kritiska frågor.Anf. 52 ():Herr talman! Panelen består av bl.a. ,, Per Kågeson, ,och några till, som naturligtvis inteär särskilt objektiva. Det finns inte något namn pånågon person som företräder några andraintressen. Men de kan också ha anledning att ställafrågor vid en sådan hearing utifrån en panel. Jagtycker att detta verkar vara en aning för styrt.Anf. 53 Miljöminister ():Herr talman! Panelens uppgift är inte att draslutsatser, om tror det.Slutsatserna när det gäller de fortsatta åtgärdernamed anledning av utfrågningen dras efteråt av migoch av regeringen. Däremot är det riktigt ochviktigt att man från kritisk utgångspunkt belyservad som har hänt. Bland de personer som räknade upp finns bl.a. f.d. chefenför . Det är en utmärktperson.SkatteplaneringAnf. 54 ():Herr talman! Jag tänkte ställa en fråga tillskatteminister . Frågan lyder: Tänkerskatteministern snabbt och resolut ingripa mot denmycket avancerade skatteplanering som just nupågår i ? Det lär röra sig om miljarderkronor som undandras beskattning. Man överlåterandelar i handelsbolag till aktiebolag. På detta sättkan man förvandla högt beskattad förvärvsinkomsttill lägre beskattad reavinst.Kan regeringen tänka sig ett snabbt och resolutingripande?Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! 56 ():Herr talman! Det var ett precist svar. Kan jag ocksåfå fråga hur detta ingripande skall ske? Ärregeringen beredd att avge någon form av skrivelsesom så att säga kan täppa till detta hål ?Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! Jag är beredd att inom en inte alltföravlägsen framtid ge vice ordföranden iskatteutskottet svar på den frågan, men inte just numed tanke på de effekter som skulle kunna uppstå.Utveckling av miljövänliga fordonAnf. 58 (nyd):Herr talman! Jag vill rikta mig explicit tillmiljöministern. Jag delar hans uppfattning att ett avde viktigaste globala miljöproblemen är ökandeutsläpp av växthusgaser. Ett av de största bidragentill detta ger trafiken.Jag tror att ett mycket bra sätt att väldigt snabbtkunna minska trafikens bidrag i detta avseende,utan att minska trafikens volym, är en medvetensatsning på alternativa motorer, t.ex.vätgasmotorer och elbilar. Det finns fungerandesådana , men uppmuntran behövs i form avolika åtgärder, t.ex. skattelindring eller liknande.Nu vill jag fråga miljöministern om han är bereddatt medverka till främjande av utveckling ochframtagning av sådana framdrivningssystem ilandet. Om svaret är ja, på vilket sätt kan dåmiljöministern tänka sig att medverka?Anf. 59 Miljöminister ():Herr talman! Självklart är svaret ja. Jag kan sägadet utan några reservationer, eftersom detdessutom finns pengar avsatta för ändamålet, bl.a.som en följd av energiöverenskommelsen.Det finns två metoder som man kan använda, kortuttryckt. Den ena är miljöklassning av fordon, ochden andra är miljöklassning av bränslen. Vianvänder bådadera och kommer att användabådadera i allt större utsträckning. Det förslag somligger på bord om ökad differentieringinom bensinbeskattningen är ett exempel på justdetta.Skatteutjämning mellan kommunernaAnf. 60 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.Om man ser på Kommunförbundetssammanställning av boksluten för kommunerna1991, ser man mycket stora skillnader i villkoren. IDanderyd betalade varje skattebetalare 17 kronorför sysselsättningen, i betalade man över1 800 kronor.Har den här och liknande uppgifter fåttfinansministern att ompröva sin inställning att derikaste kommunerna inte skall behöva bidra tillbesparingen på 7,5 miljarder?Anf. 61 Finansminister ():Herr talman! Frågan om fördelningen mellankommunerna sköts i huvudsak via det nyaskatteutjämningssystemet. Där finns betydandeomfördelningar som just är ägnade att motverka enskillnad i skattesatser och andra skillnader mellankommunerna.Just precis den skillnad i betalning eller i kostnadersom frågeställaren tar upp är bara en del av deskillnader som finns. För att få en helhetsbild börman titta på det sammantagna utfallet. Då finns detfortfarande mycket stora skillnader. Det beror påatt det nya skatteutjämningssystemet ännu inte harnått sin fulla funktion. Det kommer att ske underde närmaste åren, och då är det min förhoppningatt det skall ske en betydande utjämning avutdebitering och kostnader i de olika kommunerna.Anf. 62 ():Herr talman! Jag kanske får upplysafinansministern om att just frågan omsysselsättningen och arbetslösheten inte finns med idet nya omfördelningssystemet, trots attSocialdemokraterna krävde det och trots att det ären av de faktorer som skiljer allra mest mellankommunerna.Jag vill också upplysa finansministern om attDanderyd inte deltar i det nuvarandeskatteutjämningssystemet. Jag frågarfinansministern än en gång: Kommer de rikastekommunerna att få vara med och betala?Anf. 63 Finansminister ():Herr talman! Skatteutjämningssystemet har ett stegnummer två, som det kanske kunde vara angelägetatt även frågeställare var medveten om.I den strukturindexutredning som är tillsatt ingåralla de faktorer som har nämnts i olikasammanhang, bl.a. sysselsättningen,arbetslösheten och andra inslag i olikakostnadselement. Avsikten är att den utredningenskall lägga fram förslag som skall leda till enkompletterande och förbättrande utjämningmellan de olika systemen.Vad gäller frågan om alla kommuners bidrag iindragningar och regleringar mellan stat ochkommun ligger det förslag på bord nusom innebär att man gör sådana justeringar medhjälp av ett antal kronor per invånare, dvs. detberör alla kommuner.Småföretagandets villkorAnf. 64 ():Herr talman! Jag har en fråga till skatteministern.Den gäller den ekonomiska krisen och dekreditrestriktioner som en följd av denna.Det är stora problem, speciellt för de småföretagen, med riskkapital och överlevnadskapital.Dessutom har vi en skattediskriminering avföretagsformerna enskild firma och handelsbolagsom missgynnar speciellt småföretag ochnybildning.Avsikten var att i en proposition rätta till detta.Den propositionen blev uppskjuten på obestämdtid genom krisuppgörelsen. Jag skulle vilja frågaskatteministern vad han och regeringen avser attvidta för åtgärder för att snart och snabbt rätta tilldetta.Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman! Jag håller med om attkreditförsörjningen utgör ett problem. Det är i ochför sig rätt naturligt att man i en finansiell kris, somden upplever , får en tendens tillrestriktivitet som kan bli överdriven. När nu statenhar gått in med det generella åtagande som man görenligt den promemoria som vi har presenterat, ochsom har stöd också av socialdemokrater, finns detanledning, vilket jag har betonat,för banksystemet att också ta sitt ansvar och se tillatt kreditförsörjningen faktiskt kommer attfungera.På skattesidan är det djupt olyckligt att vi fickdenna förskjutning av småföretagens skattereform.Min ambition är att lägga fram förslag så att deförändringar som redan är aviserade kommer attträda i kraft . För att i någon månkunna genomföra förbättringar som underlättarlikviditetsförsörjningen kommer vi att lägga framförslag senare i dag.Lokalisering av kansliAnf. 66 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern angående det nya kansliet . Vi fick en informationhäromveckan i om de överläggningarsom har pågått mellan statsministrarna i Norden.Bl.a. kom frågan upp om det samlokaliseradekansliet.På en fråga om statsministern var villig att drivafrågan att kansliet förläggs till svarade hanatt låg väldigt centralt till. Jag skullevilja påstå att i det här sammanhanget liggerGöteborg betydligt mer centralt än Stockholm.Därför skulle jag vilja att regeringen, ochstatsministern i synnerhet, driver frågan att dettakansli förläggs till . Är statsministernberedd att medverka till det?Anf. 67 Statsminister ():Herr talman! Det är jag tyvärr inte, av den enklaanledningen att det handlar om en sammanläggningav två kanslier -- ,som ligger i , och Nordiska rådetspresidiesekretariats kansli, som ligger i Stockholm.Det diskuteras nu modaliteter och former fördenna, kan man tycka, relativt enklasammanläggning. Men den är inte alls så enkel somman i förstone kan tro. Det är naturligt attdiskussionen i första hand handlar om de bäggealternativen och . Jag trorinte att det är realistiskt att i detta läge föra in ettandra, tredje eller ytterligare alternativ i dendiskussionen.Kommunernas ekonomiAnf. 68 ():Herr talman! Jag vill fortsätta med ett par frågor tillfinansministern om kommunernas ekonomi. Detser allt sämre ut. har redan varitinne på det. Jag undrar om finansministern harnågra funderingar på att lägga tillbaka en del av deindragna statsbidragen tillkommunerna för att i någon mån förbättraekonomin och förbättra möjligheterna att ha kvarkvinnor som arbetskraft.Den andra frågan är: Finns det planer på attomvärdera det kommunala skattestoppet för attundvika det som händer i min hemstad ,där man tänker dra inmellanstadieverksamhet för barn och ungdomar ide allra flesta förorter och i delar av Stockholmsstad?Anf. 69 Finansminister ():Herr talman! På den första frågan som EvaZetterberg ställde, om att ta tillbaka den föreslagnaminskningen av statsbidragen på 7,5 miljarder, villjag svara att det inte finns några planer frånregeringens sida att ändra på detta. Jag noterar att det inte heller från socialdemokratiskt hållframställs sådana krav.Skattestoppet, jag förmodar att på 1994, är en fråga som regeringen ännu intehar tagit ställning till. Det beslut som riksdagenskammare har fattat gäller fortsatt skattestopp för1993. Det skall naturligtvis inte ändras.FramtidsministerAnf. 70 ():Herr talman! Jag skulle vilja fråga statsministernvem det är i regeringen som har uppgiften att varaframtidsminister.Bakgrunden till min fråga är denna. Vissaindustriledare, en mängd ekonomer och nästanhela kopplet av ekonomijournalister i radio, TVoch press tycks vara på jakt efter att finna den storadepressionen. Man upplever det som att de nästantävlar om att vara först med att finna dennadepression. Det är fruktansvärt deprimerande förhela vårt folk och hela västvärlden. Därförefterlyser jag en framtidsminister, som skulle kunnasamla tänkare, framtidsforskare, kulturarbetareoch andra för att försöka vända pessimismen tilloptimism och framtidstro, för att vända nedgångentill en uppgång.Vi har unika förutsättningar, och det vet vi själva.Om vi inte visste det, fick vi besked om det iFinancial Times Sverigebilaga i går. Därför, herrstatsminister: är framtidsministern?Anf. 71 Statsminister ():Herr talman! Framtidsministrar hoppas jag att vialla är inom regeringen, och framtidsledamöterhoppas jag att alla är inom . Vi har allauppgiften att ge perspektiv, visioner ochmöjligheterna till framtid. I en något merabyråkratisk bemärkelse kan jag meddela att denenda myndighet som sorterar understatsrådsberedningen är Institutet förframtidsstudier, som det numera heter. Om dettahar kommit med något verksamt bidrag i dennafråga vet jag inte.Får jag sedan säga till att jagdelar den i grunden mycket optimistiska synen påSveriges framtid också som industriland. Det harjag givit uttryck för bl.a. i de regeringsförklaringarsom jag avgett . Jag tror att vi går igenomen mycket svår omställningsperiod. Det vet alla.Det är produkten av misstag för vilka det politiskaanvaret är litet spritt under nästan två decennier,och detta i en internationell ekonomisk miljö somär mycket besvärlig. Men klarar vi dennaomställning -- det finns ingen anledning att tro attvi inte skulle göra det -- tror jag att harmöjligheter att vara ett av deeuropeiska länder som har den bästa tillväxten ochdärmed de bästa förutsättningarna för fullsysselsättning och de bästa förutsättningarna för attklara välfärdsmålen. Vi kanske kan ha litet olikauppfattningar om hur vi exakt skall klara av dem,men vi återskapar i alla fall den ekonomiska basenför vår välfärd.Financial Times Sverigebilaga i går, som jag ocksåläst, knyter också dessa optimistiskaframtidsperspektiv för just till denekonomiska politik som vi för. Det är faktiskt, medett litet slitet men icke desto mindre korrektuttryck, den enda vägen för att vi skall kunnaåtererövra framtidstron.Förhandlingarna om inträde i EGAnf. 72 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern. Det gäller de uttalanden somstatsministern gjort efter möten med de nordiskastatsministrarna om parallellitet i förhandlingarnainför EG-medlemskapet. Den ena frågan är omstatsministern ser ett värde i att en viss parallellitetockså kommer att omfatta andra EFTA-länder, iförsta hand och som också haransökt om medlemskap i andra frågan gäller tidpunkten då dessaförhandlingar skall vara avslutade. Serstatsministern ett egenvärde i att förhandlingarnaavslutas vid samma tillfälle, eller kan man på denpunkten tänka sig att förhandlingarna avslutas förvart och ett av länderna när de realite är avslutade,så att de länder som har större problem kanfortsätta att förhandla litet längre och de ländersom har mindre att förhandla om kan bli färdigatidigare?Anf. 73 Statsminister ():Herr talman! Svaret på den senare frågan ärentydigt ja. Det är vår strävan att vi för svensk delskall kunna avsluta förhandlingarna relativt tidigt.Mot bakgrund av de problem som vi har att lösa iförhandlingarna tror vi att vi skall klara av dettainom en ganska begränsad tid.Sedan finns det ett värde när det gällerparallelliteten i förhandlingarna framför allt medde andra nordiska länderna. Av mer tekniska skälblir det självfallet en parallellitet framför allt medÖsterrike och kanske också med . Men i detnordiska sammanhanget har vi vissa gemensammaintressen, inte minst då det gäller att skapaförståelse för de speciella klimatförhållanden ochnaturförhållanden som vissa delar av vårt land haroch som ställer krav på politiken som är litetannorlunda än kraven på politiken i detkontinentala eller i Sydeuropa.Kort om avslutandet av förhandlingarna: Ikommunikén från Lissabonmötet i slutet av junimed EG:s stats- och regeringschefer sägs attparallellitet i förhandlingarna gäller, men varjeförhandling skall skötas från dess egnaförutsättningar. I detta ligger också från EG:s sidaen öppning för att man kan tänka sig avslutande vidolika tidpunkter.Ekonomisk brottslighetAnf. 74 ():Herr talman!