prot · GF09127 · 1992-06-09 00:00:00 — Frågan är om medborgarna kommer attha tillgång till den vård, omsorg och service somfinns i en kommun, om den kommer attavgiftsbeläggas i mycket hög grad.Med den inriktning politiken har , och deenorma behov som finns, kommer naturligtvisnågra att falla i den grop jag förut nämnde.Förslaget till statsbidragssystem är egentligen denlilla delen av detta förslag. Det blir ettstatsbidragssystem i form av en påse, och enutjämning av kommunens skatteinkomster till engenerell garantinivå. Man kommer att se tillstrukturella förhållanden ochbefolkningsminskning.Kommunerna kommer att få statsbidraget samlat ien enda påse. För har det varitcentralt att om kommunernas självstyrelse skall ståi centrum bör de få tillgång till det utrymme som deegentligen är berättigade till för de behov somfinns. Men det finns inte med i propositionensförslag eller i betänkandet.Vi ser som enda möjlighet att statsbidraget, när detminskar i värde, i stället bör utgå sektorsvis tillskola, äldreomsorg, barnomsorg och dessutom somett utjämningsbidrag. Då går det att få denmålstyrning som vi egentligen är överens om att viskall ha och att följa upp innehållet. Då läggs inteen död hand över kommunernas verksamhet.Verksamheten styrs till de behov som finns, ochsedan sker en uppföljning.I dagsläget vore det bästa för kommunerna att fåbidragen sektorsvis. Men vi har inget emot att omstatsbidragen värdesäkras i stället ge dem samlat ien enda påse. I det läget ges kommunernamöjligheten att själva styra och prioritera.Det här systemet har en oerhörd spännvidd. Detger inomregionala skillnader som är oerhörtanmärkningsvärda. Per pekade påde övergångsbestämmelser som går siktoch som visar den enorma svårighet som detinnebär att gå över från ett verksamhetsinriktatbidrag till ett behovsinriktat bidrag.Vi kan ta kommun som exempel.Skevheterna är stora. Kommunen förlorarstatsbidrag motsvarande en skatteökning på 5 kr.Dessa skevheter skall trummas igenom.Vidare har vi storstäderna ochGöteborg. Jag anser att det är absolut fel sektor istorstäder som som fårstryk. Det finns säkert sektorer i storstäderna somkan behöva både ändras och struktureras om. Menjust dessa sektorer i storstäderna borde man vararädd om. Men de får stryk med det här systemet.När det gäller bidrag och de sju rika kommunernainstämmer jag i vad Per har sagt.Vi föreslår att systemet inte skall genomförasförrän 1994. En översyn måste ske så att det blir enordentlig och välgrundad övergång. Naturligtvisskall det inte ske någon indragning på 7,5 miljarderkronor.Jag instämmer helt i Per kritikmot de nya systemet för utbetalning. Det gällerhandläggningen i propositionen, i utskottet och hursystemet skall genomföras.Om man inte är alltför konspiratorisk kan mankonstatera att det tråkiga är att detta har lyckatsskymma den stora frågan, nämligen omstatsbidragets utformning och konstruktion. Dethär är ju den näraliggande frågan för kommunernainför 1993. Jag låter det vara osagt om det är enmedveten linje eller inte. Men verklighetenkommer alltid ikapp den regering som gör så. Detstora problemet är naturligtvis indragningen på 7,5miljarder kronor.Skattestoppet har funnits så länge att detomedelbart borde avvecklas. Det är helt oberipligtatt skattestoppet fortsätter att gälla när man tror påkommuninvånarna och politikerna.Vänsterpartiet har i samband med dennaproposition krävt avslag på indragningarna av de7,till kommunerna.Statsbidraget skall realt vara oförändrat . Ikraftträdandet skall skjutas upp till 1994, ochen ny kommitté skall tillsättas. Detsamma skall skemed utbetalningssystemet.Herr talman! Eftersom valet till EES-utskottetutföll som det gjorde, och i dennafråga inte har getts lika möjligheter att bereda , har inte deltagit ijusteringen av utskottets betänkande. Således harjag inte fogat någon meningsyttring tillbetänkandet. Därför föreslår jag bifall till motionFi44 i samtliga delar, vilka har behandlats undermom. 1, 2, 3, 6, 13 och 35.Anf. 114 PER ()replik:Herr talman! Jag söker i den här repliken intenågon polemik med . Jag villbara korrigera en uppgift han lämnade. Jag harrespekt för att man i det här vida området inte kanhålla reda på allt i den verklighet som det är frågaom, utan att man ibland blandar ihop saker ochting.Lars-Ove sade att indragningen om 7,5miljarder kronor fanns med i direktiven somhärstammade från förre finansministern . Så är inte fallet. Det är ett initiativ somkommer från den borgerliga regeringen.Arbetet i den kommunalekonomiska kommitténoch det resonemang som fördes omdet frivilliga skattestoppet, bygger på en helt annanförutsättning, nämligen att en viss, om än litetbegränsad, expansion skulle tillåtas.Det är betydelsefullt att framföra en korrigering påden punkten så att missförståndet inte får levavidare.Anf. 115 ()replik:Herr talman! Som ledamot i nämnda kommitté harjag läst direktiven mycket nogrant. Jag har läst desamhällsekonomiska förutsättningarna, som varoerhört restriktiva, formulerade av den förrefinansministern . De som leder denborgerliga regeringen skulle med full kraftkunna använda de direktiven, t.ex. som enhävstång för att kunna gå fram ytterligare.Jag tycker att det är beklagligt att man inte på enenda punkt, inte ett enda komma, kunde ändra pådirektiven för att lägga fram ett förslag.Anf. 116 PER ()replik:Herr talman! Vi behöver inte fortsätta dennadiskussion.Jag vände mig emot att preciseringen till 7,5miljarder kronor påstods härstamma från AllanLarssons direktiv. Av inläggförstår vi att så inte var fallet.Anf. 117 ()replik:Herr talman! Vi är väl några stycken som harfunderat över hur socialdemokratin skulle följa uppkommunalpolitikernas vrede i riksdag. PerOlof vet att det på basplanet finns enförfärlig vrede, långt över partigränserna, när detgäller restriktionerna för den kommunalaekonomin. Man ser ju behoven.Jag gjorde denna koppling därför att direktiven tillkommittén gällde en samhällsekonomiskt oerhörtrestriktiv verksamhet framöver och dessutom pågrund av avsaknaden av ett ordentligtsocialdemokratiskt beslut. Det kom nu ikompletteringspropositionen i form av ett nej till7,5 miljarder. Det är faktiskt det som är sanningen.Förste vice talmannen anmälde att Per OlofHåkansson anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 118 ():Herr talman! Ute i kommunvärlden har alla kanskeännu inte till fullo insett vilka möjligheter som deförändringar vi skall besluta om faktisktinnebär. De specialdestinerade statsbidragen, somofta på ett mycket handgripligt sätt styrtkommunerna att välja onödigt dyra och icke lokaltanpassade lösningar, försvinner och ersätts med etticke öronmärkt kommunbidrag. Förverksamhetsansvariga tjänstemän ute ikommunerna blir det här mer eller mindre ettparadgimskifte.Hittills har man ofta räknat kostnader netto efterstatsbidrag. får man planera verksamhetenutifrån de faktiska kostnaderna och jämföra olikalösningar. ges en stor frihet att finna nyaalternativ som passar just den egna kommunen.Det här går att göra utan att snegla på hur det slårpå statsbidragen. Borta är t.ex. sifferexercisenkring heldags- och halvdagsplatser inombarnomsorgen. Borta är definitionen på vad som ären fritidshemsplats resp. öppen förskola.Äldreomsorgstjänster kommer inte längre attsnedvridas för kommunerna av att vissa ärstatsbidragsberättigade och andra inte. Denkommun som vill kan nu införa servicecheckar, osv.Jag tror att dynamiken i vad detta kan innebära ärstarkt underskattad. Servicen gentemotmedborgarna kan förbättras och situationsanpassaspå ett helt annat sätt än hittills.Kostnadseffektiviteten kan höjas avsevärt, inte iförsta hand genom trista besparingar utan i höggrad genom nya vägar och metoder att åstadkommade önskade resultaten.För oss moderater är principerna bakom det nyastatsbidragssystemet någonting vi länge harförespråkat. Det är därför glädjande att de nu kansättas i sjön. Självfallet blir det dockövergångsproblem med så drastiskaregeländringar. Många har ändå känt något slagstrygghet i den snårskog av regler som harstyrt vad som varit tillåtet och lönsamt för enskildakommuner på grund av statsbidragen. Det harkanske också varit naturligt för mångakommunekonomer att räkna rent kameralt på sinegen kommun för att se om man är vinnare ellerförlorare, som det heter, i det nyastatsbidragsystemet. Jag vill hävda att alla ärvinnare, om man ser framåt.De möjligheter som ligger i den nya friheten attförändra är stora. Det gäller inte minst många av dekommuner som på papperet nu förlorar, eftersomde har varit duktiga att optimerastatsbidragsintäkter med det ganla systemet. Justhär finns ofta stora vinster att hämta hem.Övergångsreglerna ger vidare en mjuk infasning tilldet nya statsbidragssystemet. Det bör härunderstrykas att övergångsreglerna är tänkta attfortsätta gälla även , för att dekommuner som får särskilt storabidragsförändringar inte skall behöva ta hela denåterstående delen 1995. De beräkningar somKommunförbundet har delgivit kommunerna ochsom vissa media har gjort ett stort nummer av -- vihörde bl.a. om i Ekot -- bygger påden felaktiga föreställningen att smällen blirsärskilt stor för vissa förlorare just 1995. Det är inteavsikten. Så kommer det inte att bli.Övergångstiden är tänkt att vara i ytterligare två år.Regeringens av utskottet tillstyrkta förslag innebärsålunda att kommunerna ges en stor frihetsamtidigt som de måste ta sitt ansvar för att anpassasin verksamhet till de samhällsekonomiska ramarnaoch förbättra sin produktivitet och därigenommedverka till att vi får den ekonomiska tillväxt somär så väsentlig, inte minst för kommunernasframtida möjligheter att sköta sina åtagandengentemot dem som föranleder att de finns till,nämligen kommunmedborgarna.De alternativ som Socialdemokraterna erbjudermåste ge många ute i kommunerna kalla kårar. Ideras alternativ skall kommunerna fortsätta sinexpansion som de säger sig förutsättaoförändrad skattesats. De extra investeringar somstaten skall delfinansiera förutsätter ocksåkommunala tillskott. Så är Socialdemokraternasekonomiska politik baserad på en ofinansieradkommunal expansion. Kommunernas ekonomiskasituation skulle raskt bli ännu sämre, trots attSocialdemokraterna inte gör densamhällsekonomiskt helt nödvändiga indragningenav 7,5 miljarder från kommunsektorn.Viktigare ändå är kanske att densocialdemokratiska politiken undergrävermöjligheten att vi tar oss ur den strukturella krisen.Socialdemokraternas alternativ blir en framtida lågtillväxt, även i en högkonjunktur. Det skulleverkligen skapa problem även för kommunernaframåt i tiden.Socialdemokraterna har vidare inte vågat fullföljaden linje som de lutade åt när de ursprungligentillsatte den kommunalekonomiska kommittén ochsenare i utredningsarbetet. driver de en s.k.fryslinje, som i olika omgångar avvisades iutredningsarbetet och då även avSocialdemokraterna själva. Tankegången ärtydligen att de belopp som statsbidragen råkadeutfalla med eller är riktigare i någotavseende. De kommuner som har haft förmåga attfå mycket statsbidrag skulle alltså ha den förmånenytterligare år, i stället för att man påbörjar denomfördelning som alla körningar med olika typerav strukturindex ger utslag för. Jag vill understrykaatt det strukturindex som kommer att gälla underövergångsåren därför i sig inte borde varakontroversiellt. Det är mer finjusteringen framåt itiden som kan vara intressant att studera . Det ärvad expertarbetsgruppen skall göra.Herr talman! Jag skall be att få yrka bifall tillutskottets förslag i dess helhet. vill jaggöra några ytterligare kommentarer på ett parpunkter. Jag tar då upp en av de punkter som PerOlof berörde.Många kommuner har påtalat att det nyautbetalningssystemet i förening medslutregleringen av de specialdestineradestatsbidragen leder till ytterligare s.k. förluster förkommunerna. Per talade om endold indragning. Detta är inte riktigt om man ser tillbetalningsströmmen från stat till kommun. Då ärförändringarna helt neutrala. Det utbetalas exaktlika mycket pengar från stat till kommun som skulleutbetalas med det gamla systemet. Däremotkommer omläggningen att leda till enengångspåverkan på kommunernasbalansräkningar. Man kommer, när man görbalansräkningarna per , inteatt ha lika stora fordringar på staten på grund avsjälva omläggningen.Vi har från utskottets sida uppmärksammat detta.Vi för ett allsidigt resonemang iutskottsbetänkandet kring denna fråga. Det måstedock med en viss tydlighet poängteras att dennaengångspåverkan inte skall eller får påverkakommunernas verksamhet. Det kan inte varariktigt att kommunerna av denna anledning görytterligare besparingar för att kompensera justdenna effekt. Lika oriktigt är det dåkommunekonomer för fram behovet av en höjningav utdebiteringen som följd avutbetalningsomläggningen. Ingen kommun bordekunna känna sig rikare av att ha en fordran påstaten som rullar på obestämd framtid. Jag kandock medge att det kunde ha sett snyggare ut, avrent redovisningstekniska skäl, om stat- ochkommunsektor hade kunnat reglera även dettamellanhavande på ett ur balansräkningssynpunktneutralt sätt. Frågan om attbalansräkningseffekterna för kommunerna börföljas upp av regeringen i dess överläggningar medföreträdare för kommunsektorn finns med i etttillkännagivande som utskottet gör.Det är viktigt att den grundläggande principen förstatsbidragsreformen kan upprätthållas, nämligenden om en nettoström från staten till kommunernaoch att kommunerna alltid behåller inkomsternafrån det egna skatteunderlaget. Regeringen bördärför återkomma med ytterligare övervägandenom hur neutraliseringen av schablonavdraget ochförändringar i sjukförsäkringssystemet skall ske.Det finns också med i ett tillkännagivande somutskottet har gjort.Jag har redan sagt att denna reform gerkommunerna ökat handlingsutrymme medmöjligheter till lokala anpassningar. Bakom liggerockså, som framhålls i propositionen, synsättet attbeslut skall fattas på lägsta möjliga nivå, dvs. avdem det berör eller så nära dem som möjligt.Utskottet har i samband härmed på s. 27 i sittbetänkande poängterat att en förutsättning för attkommunerna skall kunna utnyttja de möjlighetersom ges är ''att statsmakterna är återhållsammamed reglering i de lagar och andra författningarsom styr den kommunala verksamheten''.Det är ur ett sådant perspektiv som dagens beslutför kommunsektorn ger kommunerna möjligheteratt vara herre i eget hus och att med rätt nyttjadfrihet -- där man förnyar sitt sätt att arbeta, medbättre produktivitet som resultat -- bidrar tillåterskapandet av som en företagar- ochtillväxtnation.Anf. 119 PER ()replik:Herr talman! Jag hade inte väntat mig att LennartHedquist skulle inta någon annan position än denhan nu intog. Låt mig konstatera, så att ingetmissförstånd skall råda på den punkten, att visocialdemokrater ställer upp på det samladestatsbidraget som princip. Konstruera ingetmotsatsförhållande när det gäller den principen!Där är vi faktiskt eniga.Sedan säger att han är nöjd medinfasningen av det nya systemet. Om man sätter och räknar på detta, kommer man fram till attden infasning som han är nöjd med får dengenomsnittliga effekten att ca . Jag vet inte om det ärbra att förklara sig nöjd när av densamlade kommunalskatten försvinner för denviktiga kommunala verksamheten på intäktssidan.Låt mig gå över till det s.k.balansräkningsproblemet. Enligt detta inte få några effekter i den kommunalaverksamheten. Jag vet inte om det var en prognoseller inte. Jag vet bara att det finns väldigt mångasom säger att det finns stora problem förknippademed detta. Om man tittar och 1994kan man inte förneka att detta betyder ett minskatbidrag till kommunerna på sammantaget 25miljarder kronor, . Min fråga tillLennart är då: Kan att ingen kommun kommer att få någrasom helst problem med det förfarande som niföreslår?Jag tror att det är en viktig fråga att ställa, men detär ännu viktigare att få en garanti till de kommunersom har identifierat stora problem på dettaområde. Det vore bra om kundetala om hur de många kommuner som har hört avsig och som har anmält problemet skall lösa debekymmer de anser sig ha. Det viktiga är inte att viblir överens, utan att vi kan ge ett bra besked tillkommunerna, så att de som skall drivaverksamheten inom vård, omsorg, skola osv. kangöra det på det sätt de önskar och slipper gripa tillde panikåtgärder som vi nu har sett tendenser till påett och annat håll.Anf. 120 ()replik:Herr talman! Jag kan ge den garantin, Per OlofHåkansson, eftersom det gamla systemet, i kronori kassan till resp. kommun, inte skulle ge något merän den omläggning som genomförs. Det innebäratt den kommunekonom som ser det här som enengångsförändring i sin balansräkning är klok. Jagär medveten om att väldigt många tittar påförändringar av eget kapital. Men om det egnakapitalet förändras på det sättet att det är fordranpå staten som minskar med ett visst belopp, skalldet naturligtvis till ingen del behöva påverkaverksamheten.Beträffande infasningen av det nyastatsbidragssystemet är det ju ett nollsummespel.Med de övergångsregler som gäller innebär det attingen kommun förlorar eller vinner mer änmotsvarande på skatten. När jag anger detbeloppet befinner vi oss på ett oerhört stort avståndfrån de mycket konstiga siffror som Per OlofHåkansson här använder. Han säger att det rör sigom . För att över huvud tagetkomma upp i de beloppen måste man dels bortsefrån övergångsreglerna, dels ta med denkommunindragning som är samhällsekonomisktmotiverad under alla omständigheter och dessutomuppenbarligen ta med den engångseffekt som intehar någon verksamhetsmässig påverkan i sambandmed omläggningen av utbetalningssystemet.Jag tycker inte att Per , som är enerfaren kommunalman, skall hänge sig åt attaddera helt olika typer av effekter på det viset, närvi för diskussionen om det nyastatsbidragssystemet.Anf. 121 PER ()replik:Herr talman! Jag drar två slutsatser av LennartHedquists sätt att resonera. Den ena är att det egnakapitalet i kommunen och soliditeten i denkommunala ekonomin är ganska betydelselösating. Det rimmar illa med det resonemang somModeraterna har fört tidigare om behovet av attöka soliditeten och värna det egna kapitalet.Dessutom är det självfallet så att bedömningen avkreditvärdigheten till stor del beror av hur stort detegna kapitalet är och hur soliditeten ser ut.Räntenivån kommer också att påverkas. Det är detena konstaterandet.Det andra är att tycks resonerakring det förhållandet att balansräkningen är ettfullständigt fristående ting, som inte har någon somhelst koppling till resultaträkningen. Det finnskommuner som har kostnadsfört och räknat medvissa intäkter. De kommer att hamna ibekymmersamma situationer. Jag skall notera dengaranti som här ställdes ut. Vi får kanskeåterkomma till den inom sinom tid. Jag ser ett antalkommuner, vi vet inte hur många, som har aviseratproblem på det här fältet. Jag är övertygad om attdet är de som har rätt och somhar fel.Anf. 122 ()replik:Herr talman! Jag vill för det första notera attSocialdemokraterna i sin reservation inte anvisarnågon som helst lösning på det problem som vi nudiskuterar.För det andra vill jag konstatera att en förändringav det egna kapitalet som beror på ett förändratstatligt utbetalningssystem naturligtvis inte skallpåverka verksamheten. Men det är däremotmycket allvarligt för en kommun om man förändrardet egna kapitalet på grund av för höga kostnaderår och på det viset urholkar den egnakapitalbasen. Det finns stora skillnader när detgäller vad en sådan förändring beror på. I det häravseendet måste vi vara mycket tydliga gentemotkommunsektorn.När kommunsektorn nu får den efterlängtadeutbetalningsförändringen av skatt och vi dessutomtidigarelägger statsbidragen, uppstår den effektsom med statens sätt att räkna pengar faktiskt ärmycket svår att undvika. Detta kommer ju på ingetsätt att påverka den kommunala likviditeten.Framåt i tiden kommer det inte att få någonpåverkan på möjligheterna att bedriva verksamhet.Som Per sade tidigare vore detdumt av oss att fokusera alltför mycket på den härenda förändringen i hela den stora proposition somvi nu tar ställning till. Den innehåller så mångaandra inslag som skapar så stora möjligheter förkommunerna att detta kanske mer kan ses som endetalj som är glömd om ett eller annat år.Talmannen anmälde att Per att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 123 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag ber att få upprepa talmannens vädjan för enstund sedan. Varje ledamot uppmanas att vara såkortfattad som möjligt. Vi avser att gå igenom helaföredragningslistan vid dagens sammanträde, ochdet är fortfarande sex och anmäldtaletid kvar.Anf. 124 ()replik:Herr talman! talade väl ompropositionen och betänkandet. Han sade att detfanns stora möjligheter där och avslutade med attnu var kommunerna herrar i eget hus.Om jag är herre i mitt eget hus, ansluten tillfjärrvärmen, och får ett besked om att man nu slårner på min fjärrvärme, ger det kanske utloppför en viss kreativ verksamhet för att klara sig, mendet kanske också ger stora skador.Jag kan också se möjligheter i detta, LennartHedquist. Men ser ingaproblem? Då tänker jag på de behov som finns ochde beslut som redan fattats om indragningen. Denframtida inriktningen skall vara oerhört restriktiv. finns det ett finansielltunderskott 1997 på , menkonsumtionen skall vara oförändrad.Om man tänker sig att det sker förändringar -- ifråga om gymnasieskolan, barnomsorgen,skolstarten, befolkningens sammansättning -- blirdet då inga som helst problem framöver förkommunerna, ? Det är enintressant fråga som man bör få svar på.Dessutom blir jag mer och mer förundrad överpropositionens avsnitt 4.2, där det står att detsamhällsekonomiska utrymmet skall begränsas föratt de delar av ekonomin som är utsatta förinternationell konkurrens skall ha tillgång tillarbetskraft och andra resurser tillkonkurrenskraftiga löner och priser. Ja, det gälldeför . Men kan sägaatt det gäller , närvi har en snabbt krympande industrisektor? Är detett skäl för en långsiktig minskning avkommunsektorn som ger arbetslöshet framöver?Då frågar jag mig: Varför så bråttom att sätta ettsystem i sjön som ger problem för kommunernaredan i starten?Anf. 125 ()replik:Herr talman! Det gäller nu att ha bråttom för attkunna ta till vara de möjligheter som reformenockså ger.Visst finns det problem, och vi har i utskottet i höggrad fått kännedom om dem från enskildakommuner. har det varit när man rentkameralt har räknat på effekter utifrån ett statisktsynsätt på vilka statsbidrag man skulle ha fått, omingenting hade ändrats. är vi varse och hardiskuterat problemet. gäller det förkommunerna och för dem som är verksamma ikommunerna att se de stora möjligheter som denhär reformen skapar.Det är ju ur detta som förändringarna förkommunmedborgarna skall komma. Här harkommunerna enormt stora möjligheter att utanstyrande statsbidragsregler förändra sinverksamhet, till fromma för kommunmedborgarna.Anf. 126 ()replik:Herr talman! Ja, det finns möjligheter i det nyastatsbidragssystemet. Det ser jag också, storamöjligheter dessutom.Men vad betyder det att vara herre i eget hus, omenergitillgången stryps så att den minskar med20 %? Det måste uppstå problem, och jag reagerarmot den totala nonchalansen från regeringens sida.Det finns inget samhällsekonomiskt riktigt bärandeskäl, för kostnaderna kommer ju igen någonannanstans i samhället.Vilket råd har att ge alla dekvinnor som inte får arbete eller som inte kan ta ettarbete på grund av bristande service eller sommåste dubbelarbeta? Vilka förslag har LennartHedquist för att lösa sådana problem?Det skapas reella problem för kvinnorna, om mansätter åt den kommunala sektorn på flera olika sätt,så som man gör med den mansdominans som vi nuhar i samhället. Vilket råd har tillkvinnorna ?Anf. 127 ()replik:Herr talman! För just de grupper som Lars-OveHagberg nämnde är det viktigt att kommunernakan ta till vara möjligheten att förbättra sinproduktivitet, för det ger framåt i tiden de bästautsikterna för vårt land.