prot · GF0962 · 1992-02-12 00:00:00 — Vi som lever i ett demokratisktsamhälle måste självklart hävda informationensoch upplysningens betydelse. Det är välkommet attregeringen föreslagit ett anslag på 10 milj.kr. för attmotverka rasism och flyktingfientlighet, menbeloppet är ändå ganska anspråkslöst. Vi har i enmotion från socialdemokratiska ledamöterföreslagit en höjning till 20 miljoner.I den borgerliga ministärens regeringsförklaringtalas det om att hemspråksundervisningen värnas.Men i kommuner runt om i landet minskashemspråksundervisningen kraftigt. Det finnsrapporter om en 30-procentig minskning och mer.Det behövs en snabb utvärdering av hurhemspråksundervisningen fungerar. Det gäller nuatt förstärka insatserna för att säkra en fortsatthemspråksundervisning. Jag vill i det härsammanhanget nämna att det finns rapporter om att denpedagogiska forskningen entydigt bekräftarverksamhetens centrala betydelse förinvandrarbarnens utveckling.När det gäller brottsligheten finns det en alldeles nyrapport, även om det finns de som ifrågasättervetenskapliga rapporter när de inte passar. Men detär viktigt att hänvisa till forskarna och vid , som har lagt fram en utförlig rapport omdetta. Den rapporten belyser inte att det finnsskillnader i fråga om brottslighet mellan invandrareoch andra, men det finns vissa frågetecken när detgäller vissa typer av grov brottslighet. Det finns allanledning att studera den här rapporten närmare.Det gäller givetvis att genomföra sådanaförändringar i samhället att själva grogrunden ochorsakerna till rasism och rasfördomar kanförminskas. Jag skall inte gå närmare in på det,utan ta upp en annan fråga som jag tycker är viktigoch som i det allmänna talet inte berörs tillräckligt.Det räcker tyvärr inte med nuvarande åtgärder. Demåste kombineras med en skärpt lagstiftning. Detär allmänt accepterat att vi bestraffarhets mot folkgrupp och att vi därigenom äveninskränker yttrande- och tryckfrihet. Det bordedärför inte vara så märkligt att göra en begränsadinskränkning i organisationsfriheten. Skyddet motrasistiska organisationer måste förstärkas. Denorganiserade rasismen, som kan arbeta och ipraktiken verkar både ovan och under jord, är vidafarligare än den enskilda.Det är just ett sådant förslag som en statligutredning med Hans Stark i spetsen lagtfram. Det tar fasta på brottslighet av det här slaget,med inslag av våld, hot och tvång. Jag tyckerexempelvis att Vitt ariskt motstånd är enorganisation som i laga ordning måste bekämpasmed rättsväsendets fulla resurser.Diskrimineringsutredningens utredning, underordförandeskap av , bör inte avvisas,men jag tycker att man i första hand bör övervägaatt genomföra Starks förslag. Om det inte skullevisa sig vara tillräckligt bör förslagprövas. jag vill kraftigt understryka att inget av dehär förslagen går in på att begränsa åsiktsfriheten.Remisstiden för Starks utredning är mycket lång.Jag vet att inte kan svara på detta.Men jag tycker att det var märkligt att den gjordesså lång.Till slut vill jag, i den situation som råder, säga attdet är mycket angeläget att inte bara sätta inresurser mot rasistisk och invandrarfientligbrottslighet i ett akut läge. Det gäller verkligen attge högsta prioritet åt bekämpandet av den härbrottsligheten varaktigt och permanent. Dåbehöver man inte drabbas av de här obehagligaöverraskningarna. Det finns mycken underlåtenhetpå det här området, både inom polis och andradelar av rättsväsendet. Man kunde ha varit mycketbättre beredd på den situation som, till en delsöverraskning, uppstått under den senaste tiden.Anf. 175 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Kulturminister har meddelat atthon av tidsskäl inte kommer att delta i debatten.Jag erinrar om den manifestation som skall startapå Riksplan om en liten stund.Kammaren ajournerar sitt sammanträde till , då vi börjar under rubriken . 63)5 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 11 februari1991/92:103 av () tillstatsrådet om hyreslagskommitténsförslag till ny hyreslag, m.m.:Den 30 januari 1992 beslutade regeringen att lägganed hyreslagskommitté. förraåret avlämnade kommittén ett delbetänkande omen ny hyreslag.Enligt direktiven skulle kommittén också utredahyresgästinflytande vid ombyggnad, lagstiftningenom bostadsförvaltning och tillstånd till förvärv avhyresfastighet. I direktiven hette det:Med anledning bl.a. av vad uttalat om enöversyn av den lagstiftning som syftar till attmotverka bristfällig förvaltning av hyresfastigheterhar en genomgång gjorts inombostadsdepartementet av olika frågor somaktualiserats i sammanhanget. Arbetet harresulterat i olika överväganden och förslag somdokumenterats i ett antal promemorior. I dessapromemorior berörs bl.a. följande punkter.Hyresgästinflytande vid ändrings- ochförbättringsåtgärder. Ett förslag tas upp om atthyresvärden får s.k. primär förhandlingsskyldighetenligt 5 § hyresförhandlingslagen (1978:304) i frågaom ändrings- och förbättringsåtgärder som berörhusets bostadsutrymmen eller som väsentligtpåverkar boendemiljön. Skyldigheten föreslås gällaoberoende av om åtgärderna är bygglovspliktigaeller ej. -- -- --Bostadsförvaltningslagen. Reglerna om inlösen avhyresfastighet i bostadsförvaltningslagen föreslåsutformade så att inlösen inte längre behöverföregås av tvångsförvaltning. Enligt förslaget är dethyresnämnden som skall lämna tillstånd till inlösen.Samtidigt föreslås att bestämmelsen omexpropriation vid vanvård enligt 2 kap. 7 §expropriationslagen (1972:719) upphävs. -- -- --Tillstånd till förvärv av hyresfastighet. Riksdagenhar hos regeringen begärt en översyn av lagen omförvärv av hyresfastighet m.m. vad gäller åtgärderför att förmå en köpare av en hyresfastighet ellerden som förvärvat aktier eller andelar i ettfastighetsägande bolag att anmäla förvärvet tillkommunen inom föreskriven tid. -- -- --Kommittén skulle också genomföra den översynsom begärt. Lagstiftningen kundebehöva ses över också i andra avseenden.Kommittén skulle därför undersöka om dennuvarande regleringen är tillräcklig för atttillgodose de syften som ligger bakomlagstiftningen och föreslå de förändringar somföranleds av undersökningen.I anledning av det anförda får jag fråga statsrådetBo Lundgren:1. När avser regeringen att framlägga förslagbeträffande hyreslagskommitténs betänkande(SOU 1991:86)?2. Varför har regeringen beslutat nedläggahyreslagskommittén och hur avser regeringen attlösa de problem som anges i direktiven?1991/92:104 av () tillutrikesministern om utvecklingen i och iOSS:Det finns både positiva och negativa tendenser iutvecklingen i , det ledande landet i OSS.Enligt uppgift har alla politiska fångar frigettsoch en viss försiktig humanisering har skett inomkriminalvården. Men orimligt långvariga straffutdöms fortfarande och några planer på att avskaffadödsstraffet finns inte inom den ryska regeringen.Rättssäkerhet och rättstrygghet är fortfarandeallvarliga problem.Den demokratiska utvecklingen är inte säkrad. Depolitiska motsättningarna skärps till följd av dendjupgående ekonomiska krisen. Prishöjningarnahar varit drastiska. Det råder ett ekonomiskt kaos,som lett till att stora delar av produktion ochkommunikationer inte fungerar. Den allmännauppfattningen är att levnadsförhållandena inte varitså allvarliga för de breda lagren av befolkningensedan tiden närmast efter andra världskriget.Brottsligheten, särskilt den ekonomiska ochorganiserade, har ökat drastiskt. Ett mycket stortantal åklagare och poliser har i hämndaktionermördats under det senaste året.Det militär-industriella komplexet tilldrar sig alltstörre intresse och kan spela en stor roll i denfortsatta utvecklingen. Omkring 1,7 miljonermänniskor i , som är engagerade ieller beroende av militärindustrin, befinner sig i ettmycket utsatt läge till följd av den politiska,ekonomiska och militära krisen.Utarmningen av befolkningen hotar att förvärrastill följd av massarbetslöshet. De internationellahumanitära insatserna har ökat men får baramycket begränsade effekter, trots att de nårmottagarna i större omfattning. Få utländskainvesteringar och projekt av större betydelse harkommit till stånd. Den politiska och ekonomiskainstabiliteten är alltför stor för att locka seriösautländska investerare.Särskilt besvärande är den omfattandekorruptionen som av allt att döma breder ut sig iökad utsträckning. De långtgående planerna påprivatisering inom praktiskt taget allasamhällsområden och näringsgrenar skapar starkoro inom stora befolkningsgrupper.Marknadsekonomin fungerar inte i brist påkonkurrens och socialt verksamma begränsningaroch insatser.Motsättningarna inom OSS är påtagliga och hotaratt förlänga krisen i berörda länder.På grund av det anförda, som bygger på iakttagelserunder en företagen studieresa, får jag frågautrikesminister . Hur bedömer regeringen utvecklingen iRyssland och inom OSS?2. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta på detinternationella planet och för egen del föratt främja en förstärkt demokratisk och ekonomiskutveckling?3. Är regeringen beredd att göra särskilda insatseri ?4. Avser regeringen att ta nya humanitärainitiativ?6 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 10 februari1991/92:378 av von der Esch (m) tillstatsrådet om reklamsändningar inärradio:Av förarbetena till yttrandefrihetsgrundlagenframgår att den i 1 kap. 12 § 2 st. föreskrivnamöjligheten till reklamförbud i radio endast kanriktas mot s.k. publicservice företag.Trots detta sker fortlöpandemyndighetsingripanden mot närradiostationernasom sänder reklam. Myndigheten åberoparnärradiolagens 10 § som står i uppenbar strid medyttrandefrihetsgrundlagen.Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för attundanröja de hinder som på myndighetsnivå resesmot reklamsändningar i närradio?7 § Kammaren åtskildes kl. 18.41.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 29 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 59(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 94(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 141(delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.