prot · GF09107 · 1992-05-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:107Torsdagen den 7 majKl. 12.00--16.371 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 6 majFöretogs till avgörande utbildningsutskottetsbetänkande /92:UbU21 samtbostadsutskottets betänkanden /92:BoU26,BoU17, BoU19, BoU20 och BoU21 (beträffandedebatten i dessa ärenden, se prot. 106).Utbildningsutskottets betänkande UbU21ÅterförvisningsyrkandeDet av m.fl. underöverläggningen framställda yrkandet omåterförvisning av ärendet till utskottet förytterligare beredning bifölls med acklamation.Bostadsutskottets betänkande BoU26Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot127 för reservationen av m.fl.Bostadsutskottets betänkande BoU17Mom. 1 (prisstödet till rennäringen)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 12för reservationen av i motsvarandedel. 3 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (mobila slakteriföretag)Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 32för reservationen av . 5 (anslag till prisstöd till rennäringen)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 14för meningsyttringen av imotsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU19Mom. 2 (strandskyddets utformning)Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 20för reservationen av i . 3ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (genomförandetider)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 20för reservationen av i . 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU20Mom. 1 (utformningen av byggreglerna m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 20för reservationen av i . 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 3 (energihushållning)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 4 (energirådgivning)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU21Mom. 1 (miljökonsekvensbeskrivningar i planerenligt PBL m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot125 för reservationen av m.fl.Mom. 3 ()Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 18för motionerna Bo510 av och samt Bo516 av och . 9 ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade atttrafikutskottets betänkanden TU15 och TU16skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.2 § Vägväsende m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1991/92:TU15 Vägväsende m.m. (prop.1991/92:100 delvis).Anf. 1 BO ():Herr talman! Människors resor till möten medvarandra och transporter av varor är tvågrundläggande funktioner i samhället. Förmåganatt på ett effektivt sätt organisera transporter ochkommunkationer har en avgörande betydelse förutvecklingen av välfärd, samhällsekonomi ochmiljö.Under den socialdemokratiska regeringens ledninghar en ny era inletts i trafikpolitiken. Strukturellaförändringar tillsammans med stora ekonomiskainsatser gör, om besluten fullföljs, att landetkommer att stå väl rustat för framtiden.Om man skall göra till infrastrukturensårtionde måste emellertid ytterligare stora insatsergöras. Vi socialdemokrater har genom beslut iriksdagen sett till att staten skulletillföra ytterligare tilltrafikens infrastruktur under resten av 1990-talet ifast penningvärde. Ytterligare ett anslag för sådanainvesteringar tillkom genom ett riksdagsbesluthösten . Medelsanvisningen omfattade 1,5miljarder varav 984 milj.kr. avsåg vägprojekt.Även detta beslut tillstyrktes av osssocialdemokrater.Regeringen föreslår nu en nedjustering avplaneringsramen för anslaget L1 Investeringar itrafikens infrastruktur, till 19 miljarder kronor.Argumentet är förändradmomsredovisningsprincip. Vi anser att detta är enfelaktig tolkning av beslut. Dessutomvisar det vad regeringspartiernas stora ord om enlångsiktig satsning på trafikens infrastruktur ärvärda då de skall omsättas i praktisk politik.Vi socialdemokrater föreslår att den ursprungligaplaneringsramen för anslaget L1 Investeringar itrafikens infrastruktur om minst 20 miljarderkronor omräknas till penningvärde.I trafikutskottets betänkande 15 om anslag tillvägväsendet m.m behandlas emellertid dessa bådaanslag endast översiktligt. Sakbehandlingen avfrågorna, som berör de båda infrastrukturanslagen,återkommer vi till senare i vår i ett betänkande omtrafikpolitikens inriktning. Också i behandlingen avden s.k. kompletteringsbudgeten kommer visocialdemokrater att återkomma med ytterligareomfattande förslag till nya satsningar i bl.a. vägaroch järnvägar. Dessa förslag till ytterligareutbyggnad betyder, utöver en förbättradinfrastruktur, också ett viktigt led i det oerhörtviktiga arbetet att minska arbetslösheten. Men somsagt, denna debatt återkommer vi till senare i vår.Herr talman! När det gäller drift och underhåll avstatliga vägar föreslår regeringen enmedelsanvisning på 5 908,3 milj.kr. I förra årets budget föreslog densocialdemokratiska regeringen 6 125,9 milj.kr. Dåframhöll utskottet dessutom speciellt, att en kraftigökning av vägunderhållet är angelägen. Omerforderliga insatser inte genomförs försvårasframkomligheten på vägarna för näringslivet,kollektivtrafiken och enskilda trafikanter. Dettaleder till försämrade tillväxtmöjligheter, lägretrafiksäkerhet och större miljöproblem.Trafikutskottet krävde också att regeringen skulleföreslå en ökning av anslagen för vägunderhåll.Detta räckte inte för de dåvarandeoppositionspartierna och Centern.Moderaterna föreslog en höjning med 1,4 miljardertill 7 533,9 miljoner och en höjning med500 miljoner till 6 625,9 miljoner. Mot dennabakgrund måste man faktiskt ställa sig flera frågor.För det första: Anser ni inte längre attvägunderhållet är eftersatt och behöver extraanslag? För det andra: Anser ni attframkomligheten för näringslivets transporter harförbättrats avsevärt ? Ominte, varför vill ni inte längre skapa bättreförutsättningar för ökad tillväxt i bl.a. näringslivet?Ni brukar ju annars säga att detta är en av erahjärtefrågor.Till sist: Er njugghet, eller snålhet om ni så vill, kanväl inte bero på att valet nu är över och att löftenaförhoppningsvis är glömda? kan ni, utan att ensrodna, t.ex. föreslå en sänkning av anslaget med220 miljoner.Vi socialdemokrater håller oss däremot till vårtlöfte även efter valet och föreslår i vår motion T12och reservation 1 att anslaget skall höjas med 1 350milj.kr. Detta skulle betyda ett rejält tillskott ochmöjliggöra bättre vägar i hela landet, men skulleockså innebära ett värdefullt inslag i arbetet med attskapa jobb och därmed minska arbetslösheten. Avdessa medel anser vi att 100 miljoner skall användasför att förbättra väg 45 norr om . Detbetyder mycket för både godstrafiken ochkollektivtrafiken i det norra inlandet. En sådansatsning har bestående värde och är därför extravärdefull.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 itrafikutskottets betänkande 15.I reservation 4 skriver vi socialdemokrater attmotion T326 av Ny demokrati och motion T327 avmoderater och nydemokrater bör avstyrkas.Motionärerna kräver att utbyggnaden av E 6genom och väg E 66 i ett avsnitt fårbyggas, finansieras och drivas av ett privatkonsortium.För att lura Ny demokratis ifällan skriver utskottet att regeringen bör uppdra åtvägverket att skyndsamt utreda möjligheten attgenomföra en utbyggnad av på det sätt som Nydemokrati föreslår. Det gäller också motion T327om E 66 från moderater och nydemokrater, somdärmed också skulle anses tillgodsedd. Detta äringenting annat än ett dåligt skämt och visar att Nydemokrati är något av en vindflöjel, åtminstone idenna fråga.Först stod Ny demokrati bakom vårt förslag omsatsningen på vägunderhållet med 1 250 miljoner,men sålde sig sedan till de övriga borgarna fördenna utredning. Min fråga till Ny demokratisföreträdare blir därför: Känner ni er inte litet billigai dag, nog hade det varit bättre med bättre vägaroch kanske uppemot 1 000 årsarbeten än enutredning? Det var ett katastrofalt byte för att talahockeyspråk.För oss socialdemokrater gäller fortfarande att detallmänna skall vara väghållare för de vägar sombehövs för den allmänna samfärdseln. Vi sägerockså i vår reservation 4, som jag härmed yrkarbifall till, att vi genom trafikpolitiska beslutskapade möjligheter för andra intressenter, t.ex.näringsliv och kommuner, att genom förskotteringav medel bidra till att genomföra vägprojekt someljest inte skulle kunna förverkligas inom rimlig tid.I vår motion T12 och i reservation 5 tar vi också uppfrågan om att genom någon sorts brukaravgift ökaresurserna till framtidens vägunderhåll. Vi menaratt någon ny finanseringskälla behövs, kanskenågon form av s.k. raka rör mellan delar avtrafikanternas avgifter och budget. Vianser, att om vi skall få ökade resurser tillvälbehövligt vägunderhåll, måste vi hitta formersom gör att vägkapitalet bevaras.Regeringen bör, oavsett dagens beslut, undersökaolika alternativ för att skapa nödvändiga resursertill vägunderhållet, och jag är övertygad om attregeringen också är nödsakad att komma tillbaka idenna fråga.Herr talman! I reservation 6 ominvesteringsplaneringens inriktning vill vi, precissom i vår motion T12, understryka att vägar medlikartat trafikarbete skall hålla en likvärdigstandard, oavsett var i landet de är belägna. Vianser vidare att nuvarande princip för fördelning avmedel till olika vägändamål bör justeras så, att detlågtrafikerade vägnätet och grusvägnätet ges enökad prioritet.Jag yrkar bifall till reservation 6.Som exempel vill jag nämna nyligengenomförda beräkning av vilken vägsatsning somger den största regionalpolitiska effekten.Beräkningen visar att en satsning på inlandsvägen,, ger den största utdelningen i vad gällerboende och regional utveckling. Det är därför somvår satsning med 100 miljoner till 45:an är så viktigoch riktig.Vi socialdemokrater vill forsätta att utvecklatrafikpolitiken så, att de för samhällsutvecklingenstrategiska uppgifterna skall kunna förverkligas.För detta krävs att det arbete som har inletts av densocialdemokratiska regeringen fullföljs. Enligt våruppfattning saknar den borgerliga regeringen enegen trafikpolitisk vision. Inte heller påtrafikpolitikens område duger det med den endavägen. Det måste finnas flera vägar, och varför intetrafikslag, för att klara kommunikationerna i helalandet. Det räcker alltså inte med en enda väg,speciellt inte om den är en återvändsgränd, som denborgerliga politiken tycks vara.Vägar, och också järnvägar, är gemensammatillgångar, uppbyggda som en del av folkhushållet.Det är genom en fortsatt gemensam förvaltning ochutveckling av dessa tillgångar som visocialdemokrater vill bygga landet också framöver.Vi känner ett ansvar att föra detta demokratiskauppdrag vidare som en motvikt mot de kortsiktigakapitalintressena på marknaden.Herr talman! I betänkande 1990/91:TU24 framhöllutskottet ''att det politiska inflytandet överplaneringsprocessen för infrastruktursatsningar,t.ex. väginvesteringar, bör stärkas. Regeringenborde underställa övergripande riktlinjerför hur infrastrukturen skall kunna utvecklas inombl.a. vägsektorn.'' Detta är en viktig fråga, som jagtror att vi alla kan ställa upp på. Jag hoppas därföratt de talare som har goda kontakter medkommunikationsdepartementet tar detta självklarauppdrag med sig dit.Herr talman! Jag står självfallet bakom alla desocialdemokratiska reservationerna i betänkande1991/92:TU15, men avser att begära votering baravid reservationerna 1, 4 och 6.Anf. 2 (nyd):Herr talman! Till vill jag säga att jag intekänner mig lurad av som vi i dettafall förhandlade med. Jag rekommenderar BoNilsson att läsa vår motion, som vi kommer attställa mot regeringens kompletteringsproposition.Då kommer kanske att känna sig ganskanöjd. Om vi får igenom förslaget vet jag inte.Herr talman! har en ledamot från ettannat parti skrivit en alldedeles utmärkt motion,nämligen från . Hanär tyvärr inte här nu.Denna motion vill vi nydemokrater bifalla. Det ären motion angående automatiskhastighetsövervakning. Vi kan med anledning avregeringens budgetproposition konstatera attregeringen vill införa mekanisk övervakning avbefolkningen. Detta kan vi naturligtvis inteacceptera. Vi vet att antalet olyckor på våra vägarmåste minska. En mängd tragedier döljer sigbakom den olycksstatistik som härör från trafiken.Enligt vårt sätt att se på saken vore det bättre attgenom kunskapsförmedling, information ochopinionsbildning eftersträva ett förändrat beteendehos trafikanterna, som gör att dessa sänkerhastigheten, eller med andra ord kör lagligt. Vi kaninte bara som skärpastraffen, böterna, och dessutom montera uppmekaniska övervakningsapparater.Regeringen har aviserat en proposition om detframtida trafiksäkerhetsarbetet. Vi nydemokratertillsamans med från Moderaternahoppas att detta arbete skall utmynna i ett merförebyggande arbete som får människor att viljaköra bättre och lagligt och inte riskera andramänniskors liv.Dessutom tycker vi att en mänsklig synligbevakning ger bättre förebyggande effekt. Deflesta svenskar, inkl. mig själv, är som bekant litetögontjänare när det gäller vårt förhållande tilltrafikpolisen. Det finns dessutom juridiskatveksamheter till att ha mekaniska spionkamerorlängs våra vägar. Bevisföringen är svår ochtveksam. Ett tillfälligt nedfällt solskydd kan varaskillnaden mellan åtal, med indraget körkort somföljd, eller frikännande.För i tiden, och för svenskarnasrättstrygghet yrkar jag bifall till vår reservation 2 itrafikutskottets betänkande 15 mom. 9.Herr talman! gäller det E 6 genom Bohuslän.Regeringen har i ett frågesvar i kammaren, lämnatav kommunikationsministern i mitten av decemberförra året, redovisat de svårigheter som f.n. finnsangående finansieringen av den önskvärdautbyggnaden av genom till fullmotorvägsstandard från upp till Hogdal.Sträckan kan kostnadsberäknas till ca 5,6 miljarderkronor.I planeringen för nyinvesteringar finns det ungefär7 miljarder kronor upptagna till vägar i hela Sverigetill . Var och en kan därför förstå att denolycksdrabbade vägen längs norra intekommer att bli till inom överskådlig framtid om denskall finansieras via den normala statsbudgeten.Vi nydemokrater, liksom majoriteten itrafikutskottet, tycker att bygget av kanfinansieras med vägavgifter. Vi måste våga prövaandra finansieringslösningar i . Den tidigaresocialdemokratiska regeringen har redanmöjliggjort att vi kan finansiera nybyggen med justvägavgifter. Realistiska kalkyler visar att intäkterpå ca . per mil för personbil och ca 5:00 kr.per mil för lastbil kan täcka den del avinvesteringskostnaden som inte finansieras påannat sätt.Den statliga produktivitetsdelegationens studieröver infrastrukturens betydelse för tillväxten är avspeciellt intresse för E 6 genom . Snabbinsats leder till en säkerställd tillväxtpotential iVästsverige och även i . Norrmännen blirmed och betalar investeringen i med sinavägavgifter, vilket är mycket praktiskt i detta fall.Vi måste våga pröva alternativ till den nuvarandefinansieringspolitiken. Vi vill pröva detta genom attöverlämna E 6 genom till ett privatkonsortium. Lönsamheten är så stor att statligainvesteringsmedel inte skall behöva tas i anspråkannat än i smärre omfattning för detta projekt.Vi åstadkommer också en s.k. avlyftningseffekt,som medger att statliga medel kan användas förandra angelägna objekt, där denföretagsekonomiska lönsamheten inte kan förutsesbli lika stor, men där investeringar ändå är mycketangelägna, t.ex. i glesbygd, för turismen, förskogsbiltransporter och för samfärdsel förlokalbefolkningen. Det sekundära vägnäteteftersätts på ett oacceptabelt sätt.Jag tycker att det är bra att man ikompletteringspropositionen anslår medel till desmå vägarna. Efter att jag har varit ute och åkt påde dåliga vägarna i , inser jag att manmåste satsa pengar på dem.Min rekommendation är alltså: Sätt spaden i jordennu. Skaffa jobb till 5 000--6 000 västkustbor elleranläggningsarbetare.Med anledning av detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservation 4 itrafikutskottets betänkande 15 mom. 27.Anf. 3 BO () replik:Herr talman! sade att man skullesätta spaden i jorden . innebär dettaförslag att man skall låta berörda myndigheterutreda detta. Detta går naturligtvis inte ihop, utanman måste börja med en utredning. Det betyderkanske, , ett tiotal arbetstillfällenför tekniker och andra.Vårt förslag om 1 250 milj.kr. till vägunderhållskapar däremot kanske 1 000 årsarbetstillfällen.Detta är skillnad. Jag tycker att ha stått fast vid det som han först var inne påi utskottet. Jag tror att det hade varit till fördel förvägarna, trafiksäkerheten och jobben.Anf. 4 (nyd) replik:Herr talman! Jag beklagar den lilla fördröjning somkommer att ske. Men i betänkandet står det faktisktatt att detta skyndsamt skall utredas. Detta harordföranden i trafikutskottet lovat mig som enskildledamot i trafikutskottet, och jag förutsätter att denborgerliga majoriteten står för vad den har lovat.Anf. 5 ():Herr talman! Det finns i ord en ganska bred politiskenighet om att satsningar på infrastrukturen ärviktiga både för företag och för hushåll i det härlandet. Problemet är att vi menar litet olika sakermed infrastruktur. I vårt parti menar vi attinfrastruktur är allt möjligt som är varaktigaresurser som kan användas gemensamt av alla isamhället. I ett sådant vitt begrepp hamnar intebara vägar, järnvägar, telekommunikationer, post,flygtrafik och sjöfart utan även offentlig service istor utsträckning, t.ex. sjukvård, omsorg,utbildning, kulturinstitutioner, osv.Huvudinriktningen för vår del är attinfrastrukturen skall vara samhällsägd,samhällskontrollerad och gemensamt finansierad, ihuvudsak med skatter och avgifter. Vi avvisarbehovet av en utredning om en privat väghållningför E 6 som majoriteten i utskottet föreslår. Vi trorinte heller på de förslag till brukaravgifter sommajoriteten diskuterar och somSocialdemokraterna tar upp i en reservation.Finansieringen med skatter gäller då givetvis ocksåden speciella del av den infrastruktur som vi i dagbehandlar, nämligen den fysiska infrastrukturen,vägarna. Ett samhällskontrollerat vägnät är enförutsättning för att riksdag och regering skallkunna ta det övergripande ansvaret och planera förtransportförsörjningen på väg. Därför måste ocksåstatens och kommunernas ekonomi vara så stark attden i praktiken kan styra över vägnätet. Medpopulistiska skattesänkningar blir intesamhällsekonomin stark. Därför har denskattesänkningspolitik som såvälSocialdemokraterna som de borgerliga partiernahar fört undergrävt möjligheterna till snabbainvesteringar i infrastrukturen.Förutom att har svårt att styra självabeslutsgången på grund av hur byråkratin harorganiserat detta har svårigheterna att styra ökat pågrund av bristen på medel.Risken är att vi nu går ned oss i ett träsk avkortsiktiga lösningar som är ekologiskt ohållbara,och risken för resursslöseri är uppenbar.EG-kommissionens egna oberoende experter harkonstaterat att ekosystemen i redan 1988utsattes för en alltför stor belastning avmiljöföroreningar, varav en avsevärd del kommerfrån trafiken. Förlusten av mer än 50 000människoliv i vägtrafiken i och lidandet för100 000-tals trafikskadade är också orimligt.Slöseriet med tid och energi i vägtrafiken hör ocksåtill bilden. Mätt i pengar torde detta slöseri uppgåtill . Ändå förutsättsdet att vägtrafikmängden skall öka kraftigt i ochmed utvidgningen av den inre marknaden ochkanske t.o.m. fördubblas under de närmaste 30åren.Dels måste vi börja ifrågasätta om det är ennaturlag att trafiken skall öka i all oändlighet. Delsmåste transporter på väg styras över till järnväg,sjöfart och kollektivtrafik.I den politiken borde vara pådrivande ochinte en anpassning till de sämsta sidorna avpolitiken inom EG-området.Det var med viss förvåning som vi konstaterade attför samtliga vägslag höll regeringen ned satsningarpå drift och underhåll. Detta leder, som påpekatstidigare , till fortsatt förstörelse avvägkapitalet. Det är vi emot. Däremot är vi meråterhållsamma än regeringen att höja kapacitetenpå vägnätet, för att det skall kunna ta över merlångväga tunga transporter. Vissa flaskhalsar måstesäkert byggas bort, och vissa olycksdrabbadesträckor måste förbättras. Eftersom Vänsterpartietanser att huvudlinjen måste vara att styra över detunga och långa transporterna till järnväg ochsjöfart och persontrafik till kollektivtrafik ochjärnväg, är det givetvis på dessa områden som vi villskjuta till pengar.Vi vill stärka resurserna för drift och underhåll avdet befintliga vägnätet, såväl de statliga,statskommunala som de enskilda vägarna. Vi harockså rest krav på vissa bärighetshöjnignar avskogstransporter inom skogsbilvägnätet.Den som sysslar med trafikpolitik i fårvara beredd på att folk ringer och frågar vadpolitikerna i och regeringen egentligenhåller på med. Det kan gälla vissa delar av E 4:anlängs , där man drar i gångmed stora byggen och där man tycker att E 4:anfaktisk är i ganska hyggligt skick trots allt. Det kangälla , Bergslagsdiagonalen, iNorrköping där man säger att det förefaller vara ettfrån miljöpolitisk synpunk felaktigt beslut och attpengarna hellre borde läggas på att reparera dedåliga mindre vägarna som skall mata de storavägarna.Då brukar jag läsa upp vad som står i 1988 årstrafikpolitiska beslut. Där står bl.a. att vi iriksdagen har rest ''krav på effektivtresursutnyttjande, trafiksäkerhet, miljö ochhushållning med naturresurser samt regionalbalans''.Ansvaret för att nå målen har i stort sett lagts påvägverket. Man kommer inte att lyckas att nå dessamål. har också konstaterat att vägverketinte klarar av att nå de uppsatta målen. Det somman inte kan räkna på, miljöskadorna och deframtida konsekvenserna av stora vägbyggen,hamnar lätt i bakgrunden. tycks mananvända gamla planer, dem som fanns innanmiljökraven blev etablerade under 80-talet.Vi får återkomma till debatten i dessa frågor isamband med betänkandet om trafikpolitikensinriktning. Jag nöjer mig med att yrka bifall tillmeningsyttringarna under mom. 7 och 22.Anf. 6 (nyd) replik:Herr talman! Jag vet inte om jag kan få någonreplik om jag inte tar chansen . Jag vill barapåpeka att det är en sak som vi har gemensamt itrafikutskottet med . Vi tycker bådaatt vi måste satsa mer på sjöfarten. Där har vi engemensam nämnare.När man läst det senaste numret av inser man att vi skulle vara väldigt dummaom vi rubbade på kanalsystemet i ,därför att Main-Donau-systemet nu har kopplatsihop. Man kan alltså med laster upp till gåfrån till och ner tillMedelhavet. Jag ville som sagt påpeka detta tillprotokollet.Anf. 7 ():Herr talman! Jag skall tala om vägväsende ochingenting annat, därför att det är vad betänkandethandlar om. Där behandlas regeringens förslag omvägväsende i årets budgetproposition ochsammanlagt 90 motioner från den allmännamotionsperioden.Riksdagen har beslutatinrätta och utöka anslagen för investeringar förinfrastruktur. I det här betänkandet behandlas dockdenna fråga enbart översiktligt. Sakbehandlingenav den frågan återkommer utskottet till litet senare.Det här är ett väldigt viktigt betänkande. Fråganom hur det svenska vägväsendet ser ut och kommeratt se ut är av stor betydelse för svenskarnasmöjlighet att transportera sig enkelt, miljövänligtoch trafiksäkert. Det är också viktigt för svenskaföretag och av största vikt när det gäller att se tillatt det blir extra fart på , den svenskaekonomin och tillväxten.En förutsättning för det svenska välståndet är att vihar en väl fungerande infrastruktur. Just vägarna ärextra viktiga, eftersom nio av tio transporter inomSverige sker just på vägarna.I regeringens budgetproposition och i dettabetänkande godkänns förslaget ommedelsanvisning till bl.a. byggande och drift avvägar till en omfattning av 10,7 miljarder kronor.De senaste åren har beslut fattats om betydandeökningar av anslagen till väginvesteringar. Enmedelsram om ca 20 miljarder har fastställts.Därutöver har det fattats beslut omytterligare insatser inom vägområdet på ca 1miljard kronor.