prot · GF0963 · 1992-02-13 00:00:00 — Sedanfår hon leva med dessa sår kanske resten av sitt liv.En undersökning, där man frågar kvinnorna vad vikan göra för att stödja dem att föda, skulle därförvara önskvärd. Preventivmedelsteknik hjälperalltså inte.Anf. 108 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag vill ändå påpeka att det förståsmåste vara allra bäst i alla situationer att se till attdet inte blir någon oönskad graviditet.Anf. 109 : Nuövergår vi till att diskutera trafikpolitik. Detavsnittet inleds av kommunikationsminister och innehåller också information frånregeringen. Det innebär alltså att jag kommer attge tillfälle till riksdagsledamöterna att ställakompletterande frågor efterkommunikationsministerns anförande.TrafikpolitikAnf. 110 Kommunikationsminister ():Herr talman! Ekonomiskt välstånd bygger bl.a. påen väl utvecklad infrastruktur. I alla länder och ialla tider har infrastrukturen utgjort ett hinder elleren resurs för utvecklingen. Sådan är situationenrunt om i hela Europa.I öster utgör bristen på infrastruktur ett allvarligthinder. I genomförs nu stora satsningarsom kommer att bidra till ett ekonomiskt uppsving.Även våra egna erfarenheter bekräftarinfrastrukturens betydelse. Satsningar påjärnvägar, hamnar och vägar var en viktigförklaring till den snabba omvandlingen av densvenska ekonomin i slutet av närSverige industrialiserades.Infrastrukturens betydelse är minst lika stor i dag.Under senare år har investeringarna i infrastrukturdock minskat. Detta förhållande haruppmärksammats i många sammanhang de senasteåren. Det går inte att statistiskt belägga attminskningen av satsningarna på infrastruktur utgören förklaring till lågaproduktivitetstillväxt och dåliga ekonomiskautveckling i . Men erfarenheter från våregen historia och omvärlden pekar på attinfrastrukturens utbyggnad är av strategiskbetydelse när det gäller att ge en långsiktigutvecklingskraft åt svensk ekonomi.En förbättring av infrastrukturen kommer att sänkatransportkostnaderna för näringslivet. Det ärviktigt med tanke på den internationaliserandesvenska näringslivet. Vårt välstånd bygger påframgångar på exportmarknaderna. Svenskexportindustri måste övervinna detavståndshandikapp som produktion i harjämfört med produktionen inom t.ex. EG. Välutbyggda och effektiva transportsystem är ennödvändighet för svensk industri.En viktig grundbult i regeringens ekonomiskapolitik är därför att modernisera och kompletteradet svenska järnvägs- och vägnätet. kommerdet att investeras mer i vägar och järnvägar ännågonsin tidigare . Regeringensavsikt är också att tidigarelägga ytterligare projekt.I regeringsdeklarationen anges att en fortsattsatsning på infrastrukturen skall betalas genomutförsäljning av statliga företag. Vi ligger istartgroparna för att göra tillinfrastrukturens årtionde. De satsningar som nuplaneras kommer att vara mycket betydelsefulla föratt skall nå en hög och bärkraftigekonomisk tillväxt.Regeringen ser med allvar och oro på dentilltagande arbetslösheten i landet. Den är speciellthög inom byggsektorn. Regeringen bedömer attdet nu är motiverat att vidta ytterligare åtgärder föratt mildra lågkonjunkturens konsekvenser. Entidigareläggning av infrastrukturprojekt som redanär planerade skall därför göras. Både denkortsiktiga sysselsättningskrisen och denlångsiktiga tillväxtpolitiken motiverar regeringensåtgärder.Regeringen har därför gett mig klartecken attta fram ytterligare ett investeringspaket inom väg-och järnvägssektorn. En av förutsättningarna fördet beslut som har fattats är att tidigarepekat ut ett speciellt vägnät, stamvägnätet, därbl.a. Det kommer attkompletteras.Regeringen förfogar efter beslut över enplaneringsram med ett anslag, K I -- det är alltsåinvesteringar i infrastrukturen, ibland också kallatdelfinanslaget -- som får användas förtidigareläggning och utvidgning av väg- ochjärnvägsobjekt som ligger inom riksdagensprioriterade stråk eller finns i nuvarande planering.Planeringsramen uppgår till 20 miljarder kronoroch anslaget till budgetåret1991/92. Anslaget är intecknat. Men många avobjekten är av olika skäl så komplicerade att deännu inte satts i gång. Per kommerca att ha förbrukats av de 10anslagna. Det återstår alltså 8 miljarder för olikatyper av projekt.Regeringen har givit mig klartecken attfullborda planeringen för att hela den summan skallkunna utnyttjas tillsammans med banverketoch inventerat vilka projekt som ärmöjliga att mer eller mindre sättas igång. Det finns projekt, vilkas kostnader överstigerdet återstående anslaget under K 1, som kantidigareläggas. Satsningar i den storleksordningenskulle ge närmare 7 000--9 000 årsarbetstillfällen,fördelade över den period som projektengenomförs. Den totala sysselsättningseffektenkommer dock inte att stanna vid dessa tal, utanantalet arbetstillfällen kan bli större. Som vi alla vetfår varje spenderad krona följdeffekter iekonomin. Hur stora dessa effekter blir är svårt attuppskatta, men de torde vara betydande.I den situation som råder är varje nyskapatarbetstillfälle en seger. Ett nytt arbetstillfälle drarinte bara ytterligare en person ur arbetslöshetensgissel, utan det skapar också trygghet ochframtidstro för övriga familjemedlemmar ochnärstående. Varje jobb som kan skapas med deinfrastruktursatsningar som regeringen nu arbetarmed är oerhört viktigt för att också långsiktigt gesvensk ekonomi en ny styrka.Regeringen har alltså gettkommunikationsdepartementet klartecken att tafram ett investeringspaket som tar i anspråk deresurser som finns under anslaget K 1, men denexakta omfattningen och inriktningen av ett sådantpaket kan inte anges.Alla potentiella projekt granskas för närvarandeför att man skall kunna se vilka effekter enskildaprojekt får ur olika perspektiv. Det avgörande ärprojektens exakta starttidpunkt. Projektengranskas också utifrån vilken betydelse de har förnäringslivet och för sysselsättningen.Det är inte minst viktigt att projekten fördelasregionalpolitiskt klokt över hela landet. Under dennärmaste tiden kommer de olika projekt som kantidigareläggas att sättas i gång. Vi kommer inte attvänta till dess samtliga projekt i paketet granskatsoch är klara för det första spadtaget, utanallteftersom ett projekt blir klart kommerverksamheten att köras i gång.Regeringen kommer således att successivt fattabeslut om de olika projekten. Ett första beslut harfattats . Regeringen har anvisat 106 milj.kr. Dessa pengar skall användas förbanarbeten , vilket kommer att geen direkt sysselsättningseffekt och ge arbete åt ca90 personer, förutom att restiden till Nynäshamnförkortas när banan efter sommarens slut har blivitbättre.I och med att regeringen väljer att utnyttjainfrastrukturanslaget för tidigareläggning avprojekt kommer det att uppstå ett behov av attinom fylla på med medel frånföretagsförsäljningar för bl.a. ytterligareinvesteringar. Den exakta omfattningen ochtidpunkten för dessa påfyllningar är beroende avflera orsaker. Det beror bl.a. på hur snabbt de olikaprojekten kan startas. Regeringen återkommersåledes i denna fråga.Genom denna uppläggning blir inte satsningarna påinfrastruktur beroende av den exakta tidpunkten,t.ex. för utförsäljningen av statliga företag. Bådadessa uppgifter kan således fullgöras vid denekonomiskt sett mest gynnsamma tidpunkten.De stora satsningar som regeringen nu gör gerSverige ett infrastrukturkapital som måste förvaltasväl. Det är därför mycket viktigt att resurserna fördrift och underhåll blir så omfattande attinfrastrukturkapitalet kan vidmakthållas. Tyvärr ärfallet inte så . En långsiktigt klok politik måstege sig i kast även med detta problem. Under dennärmaste tiden kommer jag att analysera ochbearbeta de olika förslag som finns på dettaområde.En väl utbyggd infrastruktur är en förutsättning fören väl fungerande transportsektor i det här landet,men själva utnyttjandet är också avgörande.Trafikpolitiken har utgått från omsorgom producenten, om trafikföretagens ekonomi ochresultat, vilket har lett till en onödig kontroll ochbyråkrati. Regeringen vill genom ett konsekventutnyttjande av konkurrensen som medel delshushålla bättre med resurserna, dels åstadkommabättre service och bättre transportalternativ förkonsumenterna. Transportproducenterna skallanpassa sig till kundernas val och önskningar. Detbetyder att långväga busstrafik, flygtrafik ochjärnvägstrafik skall avregleras. Den som kan ochvill skall kunna pröva sina affärsidéer påtransportmarknaden till kundernas bästa. Ävenpost- och telemarknaden skall utsättas förkonkurrens.Därmed, herr talman, har jag redogjort för deninriktning som regeringen har för den närmastetidens infrastrukturpolitik.Anf. 111 ():Herr talman! Jag vill tacka . Jag tyckeratt det var en bra redovisning som han lämnade. Jagnoterade särskilt att det inte bara vararbetslösheten som föranledde regeringensåtgärder. Satsningarna var också ett led iregeringens långsiktiga tillväxtpolitik. Det vill jagunderstryka. Det finns all anledning att göra dessasatsningar med tanke på den långsiktigatillväxtpolitiken, miljön och det utökadeEuropasamarbetet.När det gäller dessa 8 miljarder, kommer det attfinnas utrymme för Adelsohnsöverenskommelsenoch avseendekollektivtrafiken i våra storstäder? Det är oerhörtviktigt att så blir fallet.Jag har tagit del av treårsplan. Där stårdet att man räknar med att skallvara klar , dvs. Jag kan inte se annatän att om får klara intentioner frånregeringen om att man inte utan ävenframöver anslår pengar, borde det finnasmöjligheter att färdigställa tidigare.Den förre kommunikationsministern -- liksom ävenjag -- har uttryckt det så, att en bana blir intenyttiggjord förrän den är färdigbyggd i sin helhet.Det är därför som det är så kolossalt angeläget attanläggningar av den här typen blir färdiga.Herr talman! Jag skall inte förlänga debattenytterligare annat än genom att understryka att jagtycker att det är bra att det nu har tagits frampengar. Det stämmer överens med vad harföreslagit: 40 miljarder och sedanytterligare 40 miljarder. Det är nödvändigt.Anf. 112 Kommunikationsminister ():Herr talman! De ingår i regeringens planering.Regeringens utgångspunkt är att de projekt som ärplanerade skall genomföras, och det gäller även deenskildheter som här aktualiserade.Anf. 113 ():Herr talman! Jag har med stort intresse sett framemot den information som vi skulle få . Detmassmediala intresset är också stort. Det har ställtsstora förväntningar efterkommunikationsministerns utspel i söndags.Mats sade att regeringen ligger istartgroparna. Min kommentar är: Kom urstartblocken! Det som vi har fått veta ärnärmast ett exempel på hur man snavar istartblocken.Kommunikationsministern sade att han har fått iuppdrag av regeringen att ta fram ytterligare ettpaket. Finns det någonting nytt i detta paket? Finnsdet några nya pengar? Eller är det samma pengarsom jag och den förra regeringen beslutade om höst, som flyttas från då beslutade projekttill andra projekt, om vilka vi inte får vetanågonting ? Om det är så, vilket jag haruppfattat att det är, vilka av de projekt sombeslutades om höst är det som inte kommertill stånd eller som återigen skjuts iväntan på utförsäljning av statliga företag? Vad ärdet för projekt utöver Nynäsbanan som skallforceras fram?Det var vad vi ville veta , eftersom det är ju nusom jobben behövs för alla som är arbetslösa ochför alla entreprenadföretag som går i konkurs.Slutligen: Nynäsbanan ingår i Dennispaketet.Innebär det här att regeringen , innanDennisförhandlingarna är avslutade, har börjat attplocka ut delar som man finansierar med de pengarsom var avsatta för ändamålet?Anf. 114 Kommunikationsminister ():Herr talman! vet ju vad han talarom, när det handlar om projekt som blir kvar istartgroparna.Det är just de projekt som ut under valrörelsen, vilket jag i och för sigtycker var bra, som ännu inte är färdiga attförverkligas. Projekten är dock finansierade genompengarna under anslaget K 1 -- 10 miljarder, som vitar i anspråk för projekt som är färdiga attomedelbart sättas i gång. Skillnaden är att vi stuvarom i projektportföljen.Det är inte fråga om några nya projekt, utan det rörsig om sådana projekt som harvarit med om att ta fram. Vi stuvar alltså om iportföljen, men det finns inte några projekt somfaller bort. Vi hoppas att få fortsättamed att fylla på med resurser ur det här anslaget.Vi har en ny planeringsperiod t.o.m.2003, där vi skall ange nya planeringsramar. Jag sermed mycket stor tillförsikt fram emot den fortsattautvecklingen, även efter det att de 10 miljardernahar tagit slut. Men om den efterföljande periodenhar vi ännu inte fattat något beslut.När det gäller Dennis-överenskommelsen är detalldeles rätt att det här är ett alldeles nytt sätt attse på storstadsöverenskommelserna. Vi har redanförra torsdagen brutit ut station frånGöteborgsförhandlingarna eftersom den var färdigatt köras i gång.Rune har tidigare här ikammaren frågat om vi inte är beredda att göra det.Vi har lyssnat på det och brutit ut det för att få igång sysselsättning och ta de tillfällen som finnsför att få i gång en bra kollektivtrafik.På samma sätt är det med Dennis-överenskommelsen, men det finns en hake här,, och det är att de 81 milj. kr. somligger i plan får man . Det här arbetet skulle hautförts enligt överenskommelsen. Sedanåterstår 26 milj. kr. som är villkorade till attDennis-överenskommelsen verkligen kommer attförverkligas. Annars vill vi ha tillbaka de pengarna.Vi tycker att det är en klok och framsynt politik attinte stoppa upp projekt i onödan. Vi tror att det härskall ge ett bra resultat även så till vida att detstimulerar regionen att komma till ett slutligt beslutom hela överenskommelsen.Anf. 115 ():Herr talman! Jag måste be om ursäkt, men jag blirinte klokare av det här. Kommunikationministerntalar om att stuva om bland projekten, men detpresenteras ju som en ny storsatsning. Vi har ju fåtten redovisning från den gamla regeringen som dennya regeringen har tagit över och presenterat ibudgetpropositionen. Det är projekt om11 miljarder kronor som annonserats och beslutats.Vi diskuterade dem och då fick jag enkompletterande förteckning avkommunikationsministern om igångsättningslägetbeträffande de här projekten.Nu skall det stuvas om. Vad är det då som fårvänta? Vad är det som tillförs och forceras fram?Sanningen är väl dessutom den att det icke finns enenda ny krona i det här paketet som harannonserats sedan i söndags.Anf. 116 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag skall försöka vara pedagogisk. Depengar som var anslagna för att räcka fram tillbudgetåret 95/96 förbrukar vi . Vi tidigareläggerde projekten. Det blir alltså betydligt mersysselsättning , än vad det hade blivit om manhade följt den ursprungliga planeringen för hur dethär anslaget skulle förbrukas. Det är den storaskillnaden.Sedan är vi beredda att i enlighet medregeringsdeklarationen fylla på med nya pengar påolika sätt, bl.a. genom vår syn på statligtföretagande. Där skiljer vi oss, jag. Vi anser inte att det är nödvändigt attstaten äger bryggeriföretag och sådana saker. Detkan andra göra lika väl. Vi vill i stället satsa depengarna på sådant som ingen annan har ettföretagsekonomiskt intresse att satsa på, nämligenvägar och järnvägar. Det är statens huvuduppgift.Det här är alltså effekterna av den nya regeringenspolitik på detta område. Jag vet att GeorgAndersson hellre vill behålla de här företagen istatens regi. Då får man en långsammareutbyggnad av infrastrukturen. Vi vill alltså inte det.Detta är den första effekten av den politiken.Tredje vice talmannen anmälde att GeorgAndersson anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 117 ():Herr talman! Jag hade ju hoppats attkommunikationsministern i den här informationenhade kunnat redovisa några av de projekt somkommer att ta fart . Man satsar nu i runda tal 8miljarder kronor och det skall gemellan 7 000 och 9 000 arbetstillfällen, enligtkommunikationsministern. De skall, somstatsrådet säger fördelas klokt regionalpolitisk överhela landet.Då funderar man litet grand över vilka projekt somstatsrådet tänker lyfta fram. Hur många av dessa7 000--9 000 arbetstillfällen kommer att tillfalla dedelar av landet som har stora problem påarbetsmarknaden nu? Jag tänker på Norrlandsinland och glesbygdslänen.Anf. 118 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har redogjort för en nyprincip som regeringen vill introducera när detgäller infrastruktursatsningar, nämligen atttidigarelägga ett stort antal projekt och ta av ettanslag som finns tillgängligt . Vi har däremot inteberett färdigt vilka dessa projekt är. Jag harredovisat att det finns en mängd projekt som t.o.m.överstiger det tillgängliga utrymmet och som ärklara att köras i gång , vissa oerhörtsnabbt.Men vi skall tillsammans medarbetsmarknadsdepartementet,och andra departementbereda den här frågan så att vi får en riktigregionalpolitisk fördelning av detta. Det är alltsåett arbete som pågår för närvarande.I dag har jag redovisat den nya principen. Omnågon eller kommer vi att redovisavilka projekt som vi kommer att köra i gång. Detkan jag alltså inte göra , eftersomberedningsarbetet fortsätter. meddelar viprincipen att vi kommer att dra i gång ett stort antalnya projekt.Anf. 119 ():Herr talman! Det är mycket bra att det kommerfram förslag om satsningar på kommunikationer.Vägar och järnvägar har ju fått förfalla här underden socialdemokratiska perioden. Vägar ochkommunikationer bidrar ju till att skapa varaktigajobb.Nu talar statsrådet om principerna. Under denföregånde regeringsperioden var ju principen denatt det inte var någon särskilt stor regionalpolitiskfördelning till norra . Det finns t.ex ingastora vägprojekt norr om . Delta-projektetär ju det enda stora. Sedan finns det ju inte särskiltmycket satsat. Jag vet inte om statsrådet är bereddatt svara på de här frågorna , men Umeåkommun ligger ju mycket långt framme med ettprojekt som gäller E4-förbifarten i . Likasåfinns det ju ett mycket aktuellt projekt somsocialdemokraterna försummat, nämligenBothniabanan efter . Sedan enliten fråga: Finns det några pengar för investeringari ?Anf. 120 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag är inte beredd att svara på någrafrågor om konkreta projekt . Det vore attföregripa ett beredningsarbete som jag tror att UllaOrring, jag och övriga ledamöter skall vara gladaom det genomförs så noggrant som möjligt.Bothniabanan har den nackdelen i det härsammanhanget att den ingalunda är färdig att sättasi gång . Det har kommit ensamhällsekonomisk analys som i och för sig serpositiv ut och vi studerar den med positivaförtecken, som jag sagt tidigare här i kammaren.När det gäller finns det inte heller därnågra pengar i det här anslaget. Däremot har vikommit mycket långt när det gäller förberedelsernaatt hitta en långsiktigt hållbar modell för attutnyttja den unika resurs som är iSveriges norra inland. Men jag skall återkommaockså i den frågan.Anf. 121 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Jagkonstaterar att regeringen visar en beredvillighetatt satsa på kommunikationerna regionalpolitiskäven i norra . Jag är tacksam för det.Anf. 122 ():Herr talman! De förslag som vi sett när detgäller investeringar i vägar och järnvägar har juvarit koncentrerade till storstadstriangeln, somflera talare har påpekat.När flyget nu avregleras befarar många attregionalflyget kommer att få svårigheter attöverleva och att staten inte kommer att ha råd attbetala de tjänster som man kommer att begära avflygbolagen. Samma sak gäller televerketsinvesteringar som man hotar att dra in. Televerketsservice i glesbygden minskas ju också. Man drar intelebutiker och minskar servicenivån. Poststationerförsvinner likaså under den här affärsmässigakonkurrensfilosofin.Bedömer kommunikationsministern att statenkommer att ha råd att upprätthålla åtminstone dennivå på regionalpolitiska satsningar som mankunnat göra genom att vinster i vissaområden av landet har kunnat bekosta förluster iövriga delar av landet?Anf. 123 Kommunikationsminister ():Herr talman! tar upp deregionalpolitiska aspekterna av avregleringen. Jagkan bara säga att vi vad gäller luftfartspolitiken harlagt ut ett uppdrag hos luftfartsverket att studerabl.a. Om jag minns rätt framläggsutredningen från luftfartsverket vid månadsskiftetmars/april, och vi skall då studera den.I det sammanhanget vill jag gärna säga attregeringen när vi har fått den utredningen kommeratt se på möjligheterna att ytterligare skärpakonkurenspolitiken på luftfartspolitikens områdemed anledning av den utveckling som vi harförnummit under den senaste tiden.När det gäller kan ledamöterna i dennakammare aktivt bidra till att förhindra denregionalpolitiska katastrof som håller på attinträffa på teleområdet. Ett par av riksdagenspartier håller i kortsiktigt populistiskt nit på attförstöra möjligheterna att bygga upp ett välfungerande telekommunikationssystem i vårt land.Det är fullständigt orimligt att fortsätta med denpolitiken, vilken man nu vill låsa fast och genomvilken glesbygden subventionerar storstäderna.Investeringar förhindras, och glesbygden drabbasbl.a. genom att inte får genomföra enkostnadseffektiv teletaxepolitik. Kammarensledamöter har alltså utomordentligt godamöjligheter att bidra till att utvecklingen vänds tillnågot positivt.På postsidan är det så, som jag tror att till, att postverket har genomfört enutredning, NÄT 92, som visar mycket godaregionalpolitiska ambitioner. Man kommer att ökaantalet lantbrevbäringslinjer, man kommer attsamarbeta med banker och med lanthandel. Istället för att både lanthandel och post skall behövaläggas ned kommer man att kunna samordna sinverksamhet och fortsätta att ge service i glesbygd.Ambitionerna härvidlag är alltså mycket goda.I den gjorda utredningen har man kommit fram tillatt sätta en prislapp på den regionalpolitiskaservicen, och jag tror att det är positivt. Enavreglering kräver att man också följer upp deregionalpolitiska åtaganden som de gamlamonopolföretagen tidigare hade på sin lott.Anf. 124 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag vill erinra om att det är fråga omkompletterande frågor och svar. Jag ber därförtalarna att vara litet restriktiva medtidsanvändningen.Anf. 125 ():Herr talman! Jag uppfattarkommunikationsministerns svar så att han genomde insatser som regeringen avser att göra i sambandmed den avreglering som skall drabba alla sektorerinom områdekommer att klara snedbelastningen när det gällerföreslagna och beslutade projekt för järnvägar ochvägar. Vi kommer att få en bättre regionalpolitiskfördelning än vad vi tidigare haft.Anf. 126 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om läserregeringsdeklarationen skall han finna attinriktningen på en förbättrad regionalpolitik och påatt hela skall leva är något som regeringenverkligen har tagit till sig, och vi kommer också attse till att det genomförs på de olikapolitikområdena.Anf. 127 ():Herr talman! Jag vill från början säga att jag heltansluter mig till kommunikationsministerns syn påbetydelsen av utbyggnaden av infrastrukturen,framför allt med tanke på framtid. Jag villockså från början säga att jag anser att det äroerhört viktigt att vi satsar allt vad vi kan på detsom är högprioriterat. Jag vet inte riktigt hurNynäshamnsbanan låg till frånhögprioriteringssynpunkt, men jag kan förstå ibland tar till olika projekt för att skapasysselsättning.Vi har dock kunnat höra en del kritik från bl.a.banverket av att behandlingen avöverklagningsärenden och speciella markproblemhar tagit . Det gäller bl.a.beträffande tunneln under ianslutning till . Det har ocksåförekommit kritik i och på andra ställenbeträffande E 6 över huvud taget.Jag vill fråga kommunikationsministern: detnågon möjlighet att skynda på dessa ärenden, så attde inte lägger hinder i vägen för vår utbyggnad avhögprioriterade objekt? Man säger från banverketatt pengar finns men att man väntar på besked.Anf. 128 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är ett delikat problem som KenthSkårvik tar upp.