prot · GG0947 · 1992-12-17 00:00:00 — De är däremot en självklar del avstorföretagens resurser. Det kan leda tillförhalningar och tolkningstvister där den lillekommer till skada.Skriv in i lagförslaget vad marknadsdominansinnebär och ge mängder av exempel. Det får intefinnas minsta tolkningsbehov. Det skall alltsåframgå glasklart vad marknadsdominans är.Konkurrenslagen i nuvarande skick är ett allvarligthot mot småföretagens konkurrensmöjligheter pålika villkor. Det är avgörande för vårt landskonkurrensförmåga att vi rättar till den skevastrukturen, där de mellanstora företagen, som är såviktiga för sysselsättningen, till stor del saknas.Herr talman! Med tanke på vad som anförts blir detnu synnerligen intressant att se vilka av Sverigesriksdagsledamöter som värnar om de småföretagen. Glöm inte bort att om varje småföretaganställde en person var, skulle vi inte ha någonarbetslöshet !Herr talman! EG-anpassningen -- som ju är såviktig för många av våra riksdagsledamöter --sker ju fortfarande, även om man lägger till deviktiga ändringar som har anförts här. Det gäller tvåveckors behandlingstid, muntlig förhandling,selektiv marknadsföring om det är bra förkonsumenten och att man definierar vadmarknadsdominans är.Med dessa ändringar kan vi alltså få en nykonkurrenslag som är EG-anpassad och anpassadför alla småföretag.Det kommer således att bli oerhört intressant att sehur ni här i röstar, om ni bryr er omsmåföretagen och den sysselsättning som de skapareller om ni bara satsar på EG-anpassning utanhänsyn till att vi kan få både och i detta fall.Till yttermera visso föreligger ingen brådska. Detfinns inget skäl att driva igenom lagen nu i de sistaskälvande minuterna före julhelgen. Den skalländå inte träda i kraft förrän . Då harriksdagen god tid på sig att under vårriksdagen seöver lagen och göra dessa viktiga tillägg. Då kan vilåta småföretagsrepresentanter vara med och seöver lagen. kan i alla fall fatta beslut igod tid.Herr talman! Jag hemställer att riksdagenåterförvisar ärendet till utskottet för ny beredning.Anf. 37 Näringsminister ():Herr talman! Jag blir litet besviken på StenSöderbergs inlägg. Han säger att konkurrenslagenskulle vara skriven för de stora företagen. De storaföretagen behöver nog ingen konkurrenslag överhuvud taget.Hela detta konkurrenslagsarbete har kommit tillför att se till att vi får en fungerande konkurrensbåde för nya företag och för de många små ochmedelstora företagen.Lagen är inte skriven som en EG-lag. ställde upp kraven på en nykonkurrenslag. Vi valde att formera kraven på EG-vis för att göra den lättöverskådlig och lättjämförbar med vad som gäller för dengränsöverskridande handelns konkurrensregler.Därmed gör vi den lättare att förstå för resp.företag utan alltför mycket advokathjälp.Vi anser också att konkurrensfrågan inte bara ärlagreglering och reglering ner till detaljer, utan detär lika mycket avreglering för att släppa in nyaföretag och minska inträdeströskelns höjd för att pådet sättet få nytillkommande konkurrens. Vi skallse till att vi håller byråkratin nere.Det innebär mycket tydligt att man i lagtext ickekan reglera ner till detaljer. Då binder man detillämpande myndigheterna till händer och fötteroch får en utomordentligt illa fungerandekonkurrenslag. Det är totalt omöjligt att förutsevarje enskilt fall eller varje detalj som kommer.Sedan kommer in på de reellakraven på lagen. Då gäller klagomålet egentligenett begrepp, vad jag kan förstå. Det går tillbaka tilldet för näringsutskottet gamla välkända fallet omHedbergs Guld utanför . Det gällerbegreppet leveransvägran.De advokater som har konsulterats borde se litetnärmare på det arbete som bedrivs i fråga omkonkurrenslagstiftningen. Hänsyn tas till denna typav leveransvägran. Vad det är fråga om är missbrukav marknadsdominerande ställning. Om ett företaghar av den lokala marknaden finns detanledning att gå till aktion, däremot inte om ettföretag har en liten andel av t.ex. jeansmarknadeni . Då måste det vara fritt för en distributör attvälja att sälja ett visst märke till en viss agent. Detfinns ju mängder av andra märken att välja på.Det skulle vara fullständigt orimligt om exempelvisVolvo inte fick välja sina återförsäljare. Då kundeåterförsäljarna vansköta eftermarknaden ochkunderna och därmed förstöra märkets rykte. Jaghar tidigare erfarenheter från bilindustrin. Jag ärövertygad om att det enbart skulle leda till att desmå företag som talar om skulletappa hela sin marknad. I det fallet skulle Volvoförmodligen välja att ha egna bolag för försäljningav bilarna för att ha kontroll över distributionen.Dessutom finns det ju många andra bilmärken attvälja på.Vi har försökt skapa en konkurrenslag som tarhänsyn till det man bör ta hänsyn till. Det som StenSöderberg egentligen syftar på är missbruket avmarknadsdominerande ställning, särskilt när detgäller marknaden för matsilver. Det kommer mandelvis åt i och med att det blir fråga om storamarknadsandelar, dvs. Ompriserna då hålls uppe på ett osunt sätt blir det enform av missbruk. Bedömningen skall göras av detillämpande myndigheterna. Vi kan inte skriva invarje detalj i en lag. Då blir den oöverskådlig föralla utom de verkliga experterna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Kapital för nya företag, m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU19 Kapital för nya företag, m.m. (prop.1992/93:82).Anf. 38 ():Herr talman! Den gångna hösten har präglats avsamarbete och samverkan för att lösa kriserna ilandet. Stora ansträngningar har gjorts både frånregeringspartierna och Socialdemokraterna för attåstadkomma samsyn i för landet viktiga frågor. Inteminst i detta ärende har det i debatten ute på fältetfunnits en klar vilja att lösa problemen isamförstånd. Det gäller att klara finansieringen förde små och medelstora företagen.Tyvärr måste jag konstatera att regeringspartiernamed hjälp av Ny demokrati har gåttemot en samlad småföretagarvilja. Men man gårockså emot , ,Industrifonden och utvecklingsfonderna. Det ärmycket anmärkningsvärt, då regeringen iregeringsförklaringen mycket klart deklarerade attdet var de små och medelstora företagen som slå vakt om.Vi socialdemokrater inser att bristen på riskvilligtkapital är ett av de största problemen för svenskasmå och medelstora företag. Konjunkturläget, denhöga räntan och krisen i bankväsendet bidrar i höggrad till att förvärra situationen. Antalet konkurserbland små och unga företag ökar lavinartat och hari dag nått en av de högsta nivåerna under helaefterkrigstiden.Därför anser vi att åtgärder måste sättas in, så attbåde nya och befintliga företag kan erhållafinansiering. Det är väl motiverat att samhälletmedverkar vid denna finansiering.Vi socialdemokrater inser betydelsen av att detfinns medel för finansiering av små och medelstoraföretag. Enligt vår mening är det rimligt att en delav AP-fondens medel placeras i aktier i mindreföretag. Men -- och det är avgörande -- dessa bolagbör i så fall kvarstanna i AP-fondens ägo och äveni framtiden bidra till att stärka pensionssystemet.Herr talman! Vi anser att det måste finnaskompetenta statliga aktörer i form avnäringspolitiska stödorganisationer. Man kan intefortsätta att nedmontera myndighetsstrukturen. Destatliga infrastrukturverken måste bibehålla sinstrategiska kompetens.NUTEK måste t.ex. utvecklas och förstärka sinprofil som kunskapsorganisation. Ävenutvecklingsfonderna bör förstärkas och ges etttydligt huvudmannaskap, så att den resurs deinnebär kan utnyttjas till fullo.Herr talman! Jag skall nu ta upp sakinnehållet iutskottets förslag, men först bara konstatera attutskottets majoritet inte på något sätt visat någongenerös attityd mot näringslivets önskemål.Dessutom undrar jag om inte utskottsmajoritetenstalesman på många punkter skulleönska sig ett annat beslut. Det som han nuföreträder stämmer inte med Centerpartietstidigare politik.Herr talman! Vi ansluter oss till inrättandet avnyföretagarlånen, men avvisar den ensidigainriktningen mot nyföretagandet. Vi anser ocksåatt även befintliga företag bör få ta del av lånen.Dessutom menar vi att det är en diskriminering motalla kooperativa företag och ekonomiskaföreningar som inte kan få del av lånen. Vart har dåden fria konkurrensen tagit vägen?Vi ställer inte heller upp på förslaget att ta bortIndustrifondens lån till större företag. Våruppfattning är att Industrifonden har hanterat dettamycket professionellt och bidragit till flera mycketlyckade etableringar av produkter. Detta vill mannu ta bort, i då svensk industri saknar bådekapital och satsningar på nya produkter. Vid deuppvaktningar som förevarit i utskottet har dettaockså bekräftats av alla företrädare för industrin.Trots den massiva kritiken från dessaorganisationer följer majoriteten i utskottetpropositionen. Det kallar jag för undfallenhet.Herr talman! Man upptäcker hur liten kännedomNäringsdepartementet har om hur verkligheten serut när det gäller att praktiskt organisera dennyinrättade Industri- och nyföretagarfonden för attden skall klara av att hantera nyföretagarlånen. Iförslaget i propositionen sägs att ett eller flerafilialkontor med egna beslutsramar skall kunnainrättas och att mångfalden därmed skulle ökas. Jagtror inte ett dugg på att det är en ökad mångfaldsom behövs. Det är i stället en effektiv organisationmed goda utredningsresurser som kan ge råd ochtillgodose lånebehoven. Vi socialdemokrater anseratt utvecklingsfonderna är en sådan organisation,och de borde därför vara självskrivna för att utföradetta arbete.Jag vill också markera att vi motsätter oss förslagetom utförsäljning av Stiftelsen Institutet förföretagsutveckling. Vi kan däremot tänka oss attstiftelsen förs över i aktiebolagsform, om dettaskulle passa bättre för verksamheten.Herr talman! Givetvis står jag bakom samtliga s-reservationer som är fogade till betänkandet. Föratt spara kammarens tid skall jag inskränka mig tillatt yrka bifall till reservationerna 1 och 5.Anf. 39 ():Herr talman! Jag tänkte inleda med att ge litetbakgrund genom att beskriva utvecklingen avkreditstödet till små och medelstora företag.Förändringarna i tillgången på riskvilligt kapitalinleddes redan under den socialdemokratiskaregeringens tid, då regeringen lade fram förslag omoch sedan beslöt att dra in likvida medelfrån utvecklingsfonderna.Bakgrunden var vad jag förstår att en del avfonderna var överlikvida. Det gällde framför allt denordligt belägna utvecklingsfonderna, som hadekonkurrens från betydligt mer attraktivabidragsmedel. Det var nog fel då att ta en sådanlokal svaghet i systemet som intäkt för att driva inpengar från hela systemet. motsattesig det när det var aktuellt, och det gjordeCenterpartiet också. Jag vill påminna KjellEricsson om detta.De pengar som drogs in skulle sedan kanaliserasvidare till regionala riskkapitalbolag. Det är dessabolag som ingår i regeringens och Ny demokratisförslag till nya riskkapitalbolag.Ett andra felgrepp var när den socialdemokratiskaregeringen i en bristsituation minskadeIndustrifondens stiftelsekapital med 300 miljonerkronor. Det var fel signaler, när man sadeatt man ville satsa på utveckling av små ochmedelstora företag. motsatte sig denindragningen när den genomfördes.Nu har den nya regeringen och Per lagtett lapptäcke av förslag för att stimuleranyföretagande och små och medelstora företagsutveckling. Det är ett förslag som av affärsvärldenbetraktas som kejsarens nya kläder. Vad jag förstår,tillförs systemet egentligen inga nya pengar, utanpengarna i systemet flyttas runt. En del pengarskänks till storföretag och banker, en del till mindreföretag, och det har skapats en oreda och en orobåde bland företagare och hos de institutioner somhar haft att hantera utlåningen av medel. Jag tänkerdå på utvecklingsfonderna.Det förslag som vi har framför oss nu är det sistaplagget av kejsarens nya kläder. Förslaget går ut påatt man slår samman Småföretagsfonden ochIndustrifonden och inför en ny låneform som vi intehar haft tidigare.Den låneformen är inte ny i debatten omriskkapital. Det fanns i näringsutskottet underförra perioden en positiv inställning till den härformen av lån -- hos alla partier, tror jag. Systemethade använts med framgång i , och detdiskuterades i utskottet. Oavsett vilken regeringsom skulle tillträda efter valet, hade det kommit ettsådant förslag.Jag tycker att det är bra att man utökar repertoarenav lån med nyföretagarlån, att det finns ett stöd somdirekt utgår till nyetablerade företag och tillföretagare. Men det finns ett problem med att manskall låna ut pengar till företagarna direkt, för detinnebär att man väver samman privatekonomin ochföretagets ekonomi. Det kan få negativakonsekvenser på det sättet att företagare som går ipersonlig konkurs får svårt att komma tillbaka.I motion med anledning avpropositionen har vi tagit upp att man bör finnasådana former att det blir möjligt för en företagaresom misslyckats med en god affärsidé att kommaigen.Vi motsätter oss den nya ordningen att skapa en nyIndustri- och nyföretagarfond av Industrifondenoch Småföretagsfonden. Vi anser inte att det ärnödvändigt med en sådan ny konstruktion.Först och främst fungerar Industrifonden bra. Detär väl känt att den bedriver en sedan längeuppskattad och framgångsrik verksamhet.Industrifonden bör enligt vår mening fortsätta pådet sätt den har arbetat , med att ge lån tillmindre och större företag mot royalty. Den typenav stöd behövs även i fortsättningen.De medel som finns i Småföretagsfonden och somskall användas till nyföretagarlånen och till stöd försmå och medelstora företags produktutvecklingkan, menar vi, förläggas ut till de regionalautvecklingsfonderna. Det finns i regeringensförslag och i utskottsmajoritetens förslag enbyråkratisering av hanteringen som vi tycker äronödig.Där finns också en insnävning av stödet.Ursprungligen föreslogs att stöd bara skulle utgå tillnystartade eller helt nya företag.Utskottsmajoriteten har mjukat upp denskrivningen och säger att även befintliga företagbör kunna komma i fråga och att i undantagsfallstöd skall kunna lämnas till större företag, när mantror att sådana satsningar skall kunna gynnaunderleverantörer.Jag tycker att det är preciseringar som innebäronödig byråkratisering och som gör att man ställerkrav som kan få svåröverblickbara konsekvenser.Ett projekt skall inte bedömas i första hand efter deeffekter det kan få på underleverantörer, utan detskall bedömas efter sitt eget värde. Avgörandemåste vara om det är en framtidsprodukt, om det ären ide som kan ge ett bra utfall på lång sikt.Herr talman! Med detta inlägg skall jag nöja migmed att yrka bifall till min meningsyttring iutskottet vad avser moment 2, som innebär att vivill ha kvar Industrifonden. I övrigt står jag bakomde synpunkter som förs fram i meningsyttringensom helhet.Anf. 40 ():Herr talman! Under gårdagen debatterade vi idenna kammare om en rad åtgärder som varföranledda av uppgörelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna i de s.k. krispaketen. Orsakentill dessa pakets tillkomst är den svåra ekonomiskasituation som vårt land befinner sig i med bl.a.utslagning av företag och arbetslöshet som följd.1980-talets spekulations- och inflationspolitik harskapat stora problem i våra finanser och i vårtfinansiella system. Finanskriser och bankkriser harockså skapat stora problem för vårt näringsliv atterhålla nödvändigt kapital.Därför är det nu väsentligt att vända dennaekonomiska stagnation till utveckling och tillväxt.Detta gör vi bäst genom att ge vårt näringsliv godamöjligheter och betingelser. Därför är det viktigtmed en offensiv och framåtsyftande näringspolitik.Det är nu vi beslutade om en nysmåföretagspolitik, som vilar på ett antalbyggstenar:en effektiv konkurrens i privat och offentligverksamhet,sänkt skattetryck för bl.a. småföretagen,att en effektiv riskkapitalmarknad skapas,att nyetablering och Europakontakter underlättas.Regeringen har genomfört många av de häråtgärderna, och en del är under beredning. Fastmånga av dessa åtgärder är långsiktiga, ochresultaten får vi avläsa först . är detdags att besluta om en ny konkurrenslag, som ocksåär en mycket viktig byggsten i näringspolitiken, ochom riskkapitalförsörjningen, det ärende som vi nudebatterar.Redan för ett år sedan slogs det fast i betänkandetom småföretagspolitiken att regeringen avsåg attlämna ett förslag om en bättreriskkapitalförsörjning. har vi förslaget här iriksdagen, och det är bra. Inte minst för de små ochmedelstora företag som är i behov av riskkapital ärdet mycket bra.Förvisso är det vibeslutade om att överföra avlöntagarfondsmedel till riskkapitalbolag. Dessabolag kommer dock att vara en finansieringskällafrämst för de mera mogna företagen.Riskkapitalbolagens benägenhet att satsa på desmå företagen kommer därför kanske inte att varaså stor. Däremot kommer riskkapitalbolagen att blien bra tillgång för de redan etablerade små ochmedelstora företagen med tillväxtmöjligheter.Dagens ekonomiska sitution är besvärlig för allaföretag. Det är viktigt att ge näring för att utvecklaprodukter, och det är viktigt att ge näring för attstarta nya företag, men det är också viktigt att se tillatt befintliga företag kan överleva, och det kommerdärför att finnas behov av kapital till allaföretagsgrupperingar.Dagens betänkande om kapital till nya företag ärdärför en betydelsefull del i strävandena att försesmå och medelstora företag med medel, dels förnystartande, dels för utveckling av projekt.Utskottet har i sin behandling av propositionengjort vissa förändringar och förtydliganden avtexten. Jag vill påpeka att även befintliga företag ärberättigade till stödet.Den nya fonden kommer att benämnas Industri-och nyföretagarfonden och kommer att bedrivas istiftelseform. Medlen till verksamheten kommerdels från nuvarande Industrifonden, dels frånSmåföretagsfonden. Fonden kommer totalt attförfoga över ungefär 2,4 miljarder.Det finns ett allmänt och även ett uppdämtbehov av riskkapital. Bristen på riskkapital ochäven vanligt rörelsekapital och i vissa fall rentöverlevnadskapital är ett problem, inte minstberoende på bankernas finansiella situation. Ochdet är just för att kunna tillgodose en del av dettabehov som regeringen lagt fram förslaget omkapital för nya företag. Detta är, som jag tidigaresade, ett viktigt led i regeringenssmåföretagspolitik.Jag vill nu litet grand kommentera innehållet i dettabetänkande.Det finns ett ganska utbrett behov av statligainsatser för att främja både små och medelstoraföretag liksom nya och unga företag. Detta framgårju även av utskottsmajoritetens skrivning. Jag hardärför litet svårt att förstå reservation nr 1. Den harungefär samma innebörd som det som anförs ipropositionen och i utskottstexten. Jag tyckerdärför att Socialdemokraterna slår in öppna dörrar.Jag har när jag läser texterna över huvud taget svårtatt förstå indignation över att viskulle vara så oeniga. Det är svårt att se någraskillnader mellan dem.I direktiven för Industri- och nyföretagarfondenanges två huvudinriktningar, nämligen dels attstödja utveckling av nya produkter ochmarknadssatsningar, dels en verksamhet mednyföretagarlån.Utskottet anser att stödet till produktutvecklingoch marknadssatsningar i första hand bör inriktaspå innovativa små och medelstora företag medtillväxtmöjligheter. Finansieringsformerna börfrämst ha formen av villkorslån och kapital motroyalty. Även befintliga företag bör komma i frågaför stöd. Stödet skall i vissa fall även kunna utgå tillstora företag.Detta är, som jag sade tidigare, ett förtydligande iförhållande till skrivningarna i propositionen. Meddessa förändringar i texten är det även på dennapunkt bara nyansskillnader mellanutskottsmajoritetens text och s-reservationen.Nyföretagarlånen blir en viktig stimulans förnystartade företag, och de påminner om EKH-lånen. De ger en mjuk start med amorteringsfrihetoch lägre ränta under de första åren.De beloppsgränser för nyföretagarlånen som angesi propositionen -- den övre gränsen är 1 miljon ochden nedre -- har satts av praktiska skäl.Utskottsmajoriteten har bl.a. med tanke påbehovet av att starta nya företag, t.ex. för förnyelseav den offentliga sektorn, förordat en mer flexibelnedre gräns. Detta innebär att belopp på mindre än100 kan lånas ut, t.ex. till en kvinnligföretagare som vill starta eget.Industri- och nyföretagarfondens organisation börenligt regeringen bygga på befintliga strukturer.Utskottsmajoriteten delar denna uppfattning. Vianser det dock väsentligt att fondens medelutnyttjas på ett effektivt sätt. Därför bör fondensorganisation vara rationell, effektiv ochobyråkratisk.Den typ av kreditärenden som det här avser krävernärhet till både projekt och företag. Fonden bördärför samarbeta med regionala organ som harkompetens på området. Detta kan varautvecklingsfonder och banker, men ävenhandelskamrar. Både beredning och uppföljningbör kunna delegeras till dessa organ. Vi menardärför från utskottsmajoritetens sida att fondensbehov av att inrätta filialkontor måste vara mycketlitet.Herr talman! Jag vill också berörautvecklingsfondernas verksamhet. om att det kommer atttillsättas en parlamentarisk utredning för attöverväga utvecklingsfondernas roll som statensstödorgan för små och medelstora företag i helalandet. Därvid skall prövas vilkaverksamhetsuppgifter som fonderna skall ha liksomfrågan om lämpliga huvudmän.Jag vill i det avseendet betona den stora kompetenssom många fonder har på detta område. De kanfungera som ett stort nätverk, dit olika företag kansöka sig för att få hjälp med etablering, projekt ochmarknadsföring. Det har också varit bra att manhaft möjlighet till viss finansiering. Fondernakommer också att ha kvar sitt kapital.Det har under dessa tider varit bra attutvecklingsfonderna haft kvar sitt kapital.Utskottet förordade så sent som attinbetalningarna från de fonder som hade lägrelikviditet än skulle uppskjutas, vilket har varittill stor nytta.Jag har ett exempel på detta från . Vi harunder hållit på med enföretagsrekonstruktion där det inte på något sättgick att få fram erforderligt kapital på annat håll.Bankerna kan ställa upp till en viss gräns, men intefullt ut. Utvecklingsfonden gick in med nödvändigtkapital och medverkade därmed till att ett företagmed uppåt 100 anställda kunde rekonstrueras ochnu har goda möjligheter att överleva.Utvecklingsfonden blev här något av enräddningsplanka för både företaget och bygden.Jag menar att utvecklingsfonderna kommer att haen stor betydelse även i framtiden.Herr talman! Det behövs många ingredienser i enoffensiv näringspolitik. Det som har redovisatsär bara en del. Men det förtjänar ändå att påpekasatt många beslut har fattats under det senaste året.Det gäller bl.a. borttagande av hämmande skatterför företagen, det gäller inrättandet avriskkapitalbolagen och det gäller dagens ärende.Det kommer att finnas en arsenal av möjligheterför företagen, men det kommer också att behövasmer härav. Vi får inte ligga stilla i dettasammanhang, utan olika åtgärder måste sättas in.En av de viktigaste åtgärderna är inrättandet avbankgarantin. Får vi mera normala relationermellan företag och banker kommer mycket attunderlättas, för det är ju trots allt där som de storaresurserna finns.En av de angelägnaste uppgifterna är att föra ensådan ekonomisk politik att vi får en lägre ränta.Räntorna har i dagens läge knäckt många företag.Herr talman! Jag vill avsluta som jag började, medatt betona att detta är ett mycket viktigt ärende,som kommer att verka stimulerande både förnyföretagande och för innovativa små ochmedelstora företag.Det är viktigt att vi nu kan vidta åtgärder somstimulerar både nyföretagandet och befintligaföretag. Vi måste återskapa framtidstro i svensktnäringsliv, så att det finns en vilja att investera ochatt våga satsa på framtiden.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag påreservationerna.Anf. 41 ():Herr talman! Man har i flera sammanhangkommenterat regeringens uppläggning avriskkapitalförsörjningen.