prot · GG0944 · 1992-12-14 00:00:00 — Å andrasidan ligger de små och medelstora högskolornanärmare studenternas hemort och gör den högreutbildningen och forskningen mer tillgänglig. Vihar tagit del av rapporter som säger att de små ochmindre högskolorna ofta klarar av kvaliteten väl såbra.Under denna balansgång mellan kvalitet ochtillgänglighet vill succesivt ökade små och medelstora högskolornas möjligheteratt ge magisterexamen, för att de till slut skallkunna kvalificera sig för fasta forskningsresurser.Vi noterar därför med tillfredsställelseformuleringen ''Utskottet förutsätter attprövningsarbetet, såvitt gäller de högskolor somönskar ge magisterexamen, bedrivs i rask takt så attde mindre och medelstora högskolornaskonkurrensläge gentemot universiteten inteförsämras. ''Vi säger också i betänkandet: ''Enligt utskottetsmening bör resurserna för forskningsstödjandeåtgärder -- resurser som de mindre och medelstorahögskolorna själva ansvarar för -- förstärkas.Utskottet har inhämtat att beredningen inomregeringskansliet av nästa årsforskningsproposition är inriktad på bl.a. ''Vidare har utbildningsministern på s. 69 ipropositionen uttalat sin avsikt att återkomma tillhur forskningen vid de mindre och medelstorahögskolorna skall främjas.Låt mig dock få säga att den satsning somregeringen har gjort på små och medelstorahögskolor inte alls har varit obetydlig. Närdet gäller mitt eget hemlän kundeUtbildningsdepartementet uppge att antaletårsstudieplatser vid högskolan i --sådana som är beslutade i , inkl. deplatser som förväntas tillkomma genom beslutet islutet av veckan -- från /91 /95 har ökat från 725 till 1 251. Detinnebär att ökningen för del, frånvalet till beslutet , är 72 %.Som positivt ur studentens synvinkel ser kds vidareatt utskottet förutsätter att graderadestudieomdömen från folkhögskola liksom hittillskommer att jämställas med betyg och kunna läggastill grund för urval till högskoleutbildning.Högskolelärarnas pedagogiska färdigheter är enannan viktig faktor för studenten. Jag vill peka påutbildningsministerns ord på s. 58 i propositionensom glädjande: ''Självfallet måste förmågan attförmedla kunskap vara en avgörande egenskap hosalla lärare. En markering är den vikt sompedagogiska meriter tillmäts vid tillsättning avtjänster inom högskolesystemet. Detta bör tydligtframgå genom preciseringar i den nyaförordningen. ''Det är också viktigt för studenten att i görligastemån kunna tillgodoräkna sig sin utbildning vid enhögskola vid flyttning till en annan. Här uttalarutskottet följande: ''Bestämmelsen omtillgodoräknande måste alltså av högskolornatillämpas generöst. Det är därför angeläget attdenna fråga -- så som sägs i propositionen -- ägnassärskild uppmärksamhet i den fortsattauppföljningen. ''I fråga om den sociala snedrekryteringen tillhögskoleutbildningen har ett av målen förhögskolepolitiken varit att vidga densociala rekryteringen. Socialdemokraterna, medBengt Silfverstrand, betonar att det har råttenighet i om detta mål. Jag kan försäkraatt den enigheten inte sprängs utan stärks genomKristdemokraternas inträde i . Men detoomtvistade behöver inte upprepas, och viktigareän att utbildningsutskottet på nytt yttrar sig förvidgad social rekrytering är det stöd och denuppmuntran t.ex. gymnasieläraren kan ge eller detföräldrastöd eleven kan få, oavsett familjenssociala grupptillhörighet. Enligt kds gränsar dennafråga snarare till familjepolitiken, där det handlarom att stärka familjen och det stöd den kan ge.När det gäller högskolornas institutionellaorganisation är det glädjande med den samsyn sområder om att studenter bör ingå i alla beslutsorgansom behandlar utbildningsfrågor.Annat som en kristdemokrat gläds åt är utskottetspositiva attityd till att underlätta förfunktionshindrade studenter, vars behov utskottetger regering och myndigheter uppmaningen attuppmärksamma. Glädjande är också att det är ochförblir en självklarhet att avgifter inte tas ut förhögskoleundervisning. Den frågan har inte ensberörts i propositionen.Avslutningsvis vill jag med tillfredsställelse noteraatt det är regeringens avsikt att studenternas valskall påverka högskolornas resurstilldelning genomatt en ''studentpeng'', en rörlig resurs, skall följastudentens val. Denna rörliga resurs avses utgöraen mindre del av den totala resurstilldelningen. Vitror att en sådan studentpeng kan innebära ensporre för högskolorna att öka kvaliteten och ökahögskolans vilja att vara studievänlig. Vi tror ocksåatt ''studentpengen'' kan innebära att professorernapå sikt gör sig mer tillgängliga för studenter. Detvore att öka studievänligheten ännu mer omSverige följde exempel med ''den öppnadörrens politik'', alltså dörren som alltid står öppenin till professorn. Det kan vara en viktig påminnelseatt högskolan är till för studenten och intestudenten för högskolan.Herr talman! Jag yrkar bifall tillutbildningsutskottets hemställan i betänkandeUbU3.Anf. 68 (nyd):Herr talman! Jag skall inte inleda någon polemikmed Skånberg. Jag vill bara göra ett litetstillsamt påpekande apropå hans bild, att det ärsom att hänga på en starkare motor på båten.Jag skulle vilja avråda Skånberg från att görapå det sättet. Motor och båtskrov hänger intimtsamman. De måste leva i harmoni med varandra.De hydrodynamiska effekterna är förödande. OmTuve Skånberg fördubblar motoreffekten på sinlivräddningskryssare i kommer deninte att öka farten mer än ytterligt marginellt.Däremot kommer den att sätta sig på ''häcken'' ochåstadkomma ett våldsamt svall. Det tror jag inte ärönskvärt.Man kan dra parallellen med effekten avhögskolepropositionen, men jag tror inte att det vardet som Skånberg avsåg.Anf. 69 ():Herr talman! Jag ställde en mycket rak fråga tillTuve Skånberg i inledningen, nämligen: Hur kandet komma sig att ett parti vars företrädare ute påfältet engagerar sig starkt i solidaritetsfrågor ochsom just har påtalat de vidgade sociala klyftornanär det gäller rekryteringen till högskolan inte kanställa upp med klara markeringar i ettutskottsbetänkande? är situationen så allvarligatt vi måste ta itu med den.Jag bara noterar att vi än en gång har fått upplevaavgrundsdjupet mellan Kristdemokratiskasamhällspartiets förkunnelse ute på fältet och derashandlingar här i riksdag.Det har varit en mycket intressant debatt. Frihetoch kvalitet är honnörsord, sade kds representant.Vi fortsätter ett reformarbete som redan harpåbörjats, sade representant. Förslagetom privatisering av högskolor genom stiftelser ärinte förankrat i regeringskretsen. Det är också enmycket intressant upplysning i dagens debatt.Folkpartiets representant vill återinföra detpolitiska samtalet. Det var bland det mestkonstruktiva jag har hört och uppmärksammat iden här debatten.Må vi nu bara hoppas att dessa förnyelsens vindar,som har präglat delar av debatten, förmår blåsaända fram till lokalerpå Mynttorget.Anf. 70 SKÅNBERG (kds):Herr talman! Vi låter ha förstaordet här men däremot inte det sista.Det beror naturligtvis på vilket utgångsläge sombåten i liknelsen hade. I det här fallet handlar detom att av den svenska populationen harhögskoleutbildning. Jag skulle kunna säga att detinnebär att det är en mycket liten utombordsmotorsom har hängt på båten i utgångsläge. Den haralltså inte sin fulla kapacitet än -- detta med tankepå den vänliga påminnelsen.Till vill jag säga när det gällermarkeringen om jämställdhet att jag tycker att jagtalade i klara verbal om att det inte finns behov avytterligare kraftiga markeringar. Ingenåsiktsskillnad föreligger, alltså behöver vi inte gå utoch vifta med flaggan -- av vilken färg den nu kanvara -- utan kan se framtiden an med gott mod.Om det däremot skulle komma propåer om attändra inriktning kan räkna medatt vi inte är tysta.Anf. 71 ():Herr talman! Tala inte i det här sammanhanget omjämställdhet! Där har vi fått synpunkter från enannan företrädare för fyrklövern.Jag talade om den sociala snedrekryteringen. Detär vad min fråga gällde. Kan Skånberg hittaett enda ord från utskottsmajoriteten eller ipropositionen om den sociala snedrekryteringen,skall jag gärna ta tillbaka mitt påstående om kdsvillrådighet i denna fråga.Anf. 72 SKÅNBERG (kds):Herr talman! Det står inte ett enda ord ipropositionen om att vi inte skall diskriminera defärgade eller diskriminera på grund avklasstillhörighet eller någonting annat, för det ärsjälvklart. Det står t.o.m. mindre än ett enda ord.Det som är självklart behöver inte nämnas.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Ändring i rättshjälpslagen m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1992/93:JuU12 Ändring i rättshjälpslagen m.m.(prop. 1992/93:109).Anf. 73 ():Herr talman! budgetproposition föreslogregeringen en besparing på 40 miljoner pårättshjälpsanslaget -- ett förslag som även visocialdemokrater sade ja till. komregeringens proposition om sänkta inkomstgränser,från sju basbelopp till fyra basbelopp. Denmetoden för besparing kunde Socialdemokraternainte acceptera och yrkade avslag, och det blev ocksåriksdagens beslut. Ärendet återremitterades tillregeringen för att man skulle redovisa andrasparförslag. Redan i debatten lämnadejag förslag till besparingar, bl.a. höjdarättshjälpsavgifter.Kostnadsökningen inom rättshjälpen var redanunder den socialdemokratiska regeringen ettproblem, och vi beställde en granskning avrättshjälpens effektivitet, analys avkostnadsutvecklingen och förslag om hurkostnaderna för rättshjälp skulle kunna minska. Iuppdraget ingick också att se hur reformen 1988 haruppfyllts när det gäller den enskildes möjligheteratt få tillgång till juridisk hjälp. Uppdraget gick tillRiksrevisionsverket, som redovisade sin översyn ifebruari 1992. Där finns inget svar på ifallrättshjälpen i bodelningsärenden efter den 1 juli1988 blivit för restriktiv och ifall kvinnan görrättsförluster av ekonomiska skäl. Det har vi uttalatfarhågor för i denna kammare vid flera tillfällen.I betänkandet om sänkt inkomstgräns för allmänrättshjälp skrev utskottet att det bör ske en samladöversyn av rättshjälpen. Rättshjälpslagen harändrats , och det har inneburit att detär svårt att få en helhetsbild; de som skall tillämparättshjälpslagen ute på fältet har haft svårt att hållasig à jour med vad som gäller. Vi förstår dock attregeringen återkommer med ett besparingsförslagsom skall träda i kraft . Atthöja rättshjälpsavgiften är lätt att genomföra ochger snabba resultat. De olika förslag somjustitieministern berör i propositionen utmynnar ihuvudsak inte till några förslag . Vianser fortfarande att kommande förslag i görligastemån samlas i en enda proposition i stället för flerasmå propositioner, som resulterar i ändringar avrättshjälpslagen vid olika tidpunkter.Herr talman! Vi socialdemokrater godtarhuvuddelen av de förslag som läggs fram i dettabetänkande, även om det inte känns bra attförsämra i en social skyddslagsstiftning.Besparingarna görs så att rättshjälpssökande i delägsta inkomstgränserna endast får mindrekostnadsökningar. Målen för rättshjälpen är attingen av ekonomiska skäl skall vara förhindrad atttillvarata sin rätt, och den rättsökande skall efterförmåga bidra till kostnaderna. Visocialdemokrater värnar om det målet.I reservation 2 tar vi upp den föreslagnajämkningsregeln i 14 b §. kan en rättssökandesom uppenbart saknar möjlighet att betalagrundavgift eller tilläggsavgift helt eller delvisbefrias från avgift. Propositionens förslag innebäratt alla skall betala grundavgift. Undantag kangöras t.ex. för ett barn som saknar inkomst ellerförmögenhet. Redan i propositionen konstaterasatt denna restriktivitet kommer att leda till attkommunerna får bära en del avrättshjälpskostnaderna via socialbidragen.Vi anser att det är helt felaktigt att vältra överkostnaderna på kommunerna. Det handlar omskattepengar när det gäller både rättshjälp ochsocialbidrag. Jämkningsregeln bör tillämpas så attde som saknar eller har mycket låga inkomster fårnedsättning av rättshjälpsavgiften. Jag tror inte attdessa ändringar i rättshjälpen innebär en besparing6 . Är ni i utskottsmajorietenmedvetna om att de pengar betalarut till rättshjälp kan ätas upp av advokatkostnader?Tro inte att socialsekreterare rutinmässigt betalarut. De kan behöva ringa upp advokaten för att t.ex.få klargjort vad den rättsliga angelägenheten gäller.Advokaten kan behöva stöta på ompengarna dröjer, eftersom han eller hon inte kanpåbörja ärendet förrän pengarna är i hamn.Dessutom kan det bli samtal från klienten, somoroligt undrar varför det dröjer. 30 minuterstelefonsamtal på en advokaträkning kostar 445kronor, och grundavgiften för dem som saknarbetalningsförmåga blir 440 kronor.Har utskottsmajoriteten tänkt på att det inte barahandlar om en övervältring av kostnaderna påkommunerna utan också merarbete för redanpressade socialsekreterare? Tid är också pengar!I förra debatten sade justitieutskottets ordförandeBritta Bjelle att om man höjer självrisken församtliga individer som ansöker om rättshjälp,drabbar detta de sämst ställda först. Hur kan ni,, gå med på att en individ sominte har någon betalningsförmåga skall tvingas t.ex.låna till grundavgiften eller be om socialbidrag tillsin del av rättshjälpskostnaderna? Räcker det inteatt man har råkat in i en rättstvist?I reservation 1 anser vi att det behövs noggrannaöverväganden innan det kan bli aktuellt medytterligare förändringar när det gäller den allmännarättshjälpens förhållande till olika former avrättsskydd i försäkringar. Rättshjälpssystemetmåste garantera rättvisa mellan dem som har ochdem som inte har rättsskydd och mellan olika slagav rättsskydd. Vid överläggningen iJustitiedepartementet , därolika myndigheter och organisationer varföreträdda, framfördes kritik mot att det saknadesanalyser om närmare konsekvenser av förslaget. Videlar den kritiken.Dessa frågor måste utredas ytterligare innan förslagläggs fram till . Alla skall oavsettförekommande rättsskydd ha samma möjlighet attta till vara sin rätt, och den aspekten skallgenomsyra det fortsatta utredningsarbetet. Vianser att detta bör ge regeringen tillkänna.I reservation 7 tar vi upp frågan ombiträdesersättningarna inom rättshjälpssystemet,och visst finns det pengar att spara där. Ipropositionen redogörs för ett antal tänkbaraåtgärder för att få till stånd besparingar på området.Vi vill ge regeringen till känna att snarastpresentera sina överväganden och de konkretaåtgärder man avser att vidta. Redan ibudgetpropositionen skrevjustitieministern på s. 133 i bilaga 3: ''Jag avser attefter ta initiativ till överläggningar medSveriges Advokatsamfund i denna fråga. ''Det har snart gått och vi anser att riksdagenhar rätt att kräva en redovisning av vad dessaöverläggningar lett fram till. Det finns massor avobesvarade frågor. Är det t.ex. rimligt atttimkostnadsnormen ligger på både förarbete och för tidsspillan och att advokatarvodetfördubblats ? Har de somanser att advokaterna har för hög timpenning tänktpå att det inte är endast arbete som ingår utan ocksåomkostnader och inte moms? Har advokater inomrättshjälpsområdet haft oskäligt hög löneökningjämfört med andra yrkesgrupper sedan mitten av80-talet?Vi skall vara medvetna om att en privat advokatkan erhålla /timme och att färrejurister vill t.ex. ägna sig åt den viktigafamiljerätten. Ersättning till biträden får inte varaså låg att vi får ett advokaternas B-lag pårättshjälpsområdet. Man ser hurarbetslösa yngre jurister erbjuder klienter tjänsterutförda mot arvode understigande timtaxan. Det ärinte alla gånger klienterna får sin sak behandlad påbästa sätt i de fallen.En annan viktig fråga vi vill ha svar på är om detär klokt att införa ett nytt betalningssystem eller ensärskild timtaxa i utlänningsärenden. Här ligger destora summorna i slutsummeringen.Fuskar advokaterna med sina kostnadsräkningar?är ytterligare en angelägen fråga.Riksrevisionsverket antyder tämligen öppet att detförhåller sig så. vid RRV säger i enartikel i atttidsåtgången per mål vidallmänna rättshjälpen ökat utan synbarförklaring. vid Sverigesadvokatsamfund säger i samma artikel attRiksrevisionsverket inte inser att ärendena blivitmer komplicerade. Ja, är det så att den rättsligaangelägenheten blivit mer komplicerad eller gårmer tid åt till att vara jourhavande medmänniska --något som egentligen skall skötas av andra och somadvokaterna inte får betalt för? Det är kanske enblandning av båda som orsakat denna timglidning.Kom det fram vid överläggningarna medAdvokatsamfundet hur problemet medkostnadsräkningar med undermåligtbeslutsunderlag skall lösas eller hur informationentill advokaterna ute på fältet kan bli bättre?Vi kan inte förstå hur utskottsmajoriteten kan nöjasig med att inget sägs i propositionen om denutlovade överläggningen med Sverigesadvokatsamfund. Däremot skymtade en del åsikterfram från vid den hearing somjag tidigare nämnt, men de var ofullständiga,spridda skurar. Kan ge beskedom justitieministern haft överläggningar medAdvokatsamfundet? Det kan ju tänkas att ni redanfått den information vi socialdemokrater efterlyser,eftersom ni är nöjda.I reservation 8 tar vi upp rättshjälpens framtidaorganisation. Varför redan nu ändra irättshjälpslagen och i sju paragrafer byta utDomstolsverket mot ''den myndighet somregeringen bestämmer''? Vi socialdemokrater tarinte ställning till om det är vettigt att sammamyndighet som skall besluta om den löpandeverksamheten även skall ha det övergripandeansvaret. Frågan om uppgifter pårättshjälpsområdet bereds fortfarande och kommerinte upp budgetproposition, somjustitieministern aviserat. bör taställning till regeringens förslag i ett sammanhang.Varför denna brådska, ?Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1,2, 7 och 8.Anf. 74 (nyd):Herr talman! Sedan rättshjälpslagens tillkomst ochikraftträdande har reformenutvidgats för att i möjligaste mån ge varje individmöjlighet att i princip få sin rättsliga sak prövad.Denna princip är viktig för en rättsstat.Emellertid har samhällets kostnader förrättshjälpen blivit allt högre. Undersenare år har kostnadsökningen varit särskilt stor.Som mest har kostnaden för rättshjälp genomoffentligt biträde ökat. hardet skett en fördubbling av denna kostnad, närmarebestämt en ökning . Bland utskottetsordinarie ledamöter är man överens om attkostnaderna måste minska och bifaller därmedregeringens proposition till största delen. Däremotråder det litet oenighet om var och hur dessabesparingar skall ske.Ny demokrati vill förutom de förslag som anges ipropositionen särskilt fästa uppmärksamheten påatt vi har många asylsökande i flyktingslussaroch förläggningar som uppenbarligen inte kommeratt få stanna kvar här i landet sedan deras skälprövats i i vederbörlig ordning.Enligt Ny demokratis mening är det inte rimligt attbevilja dessa allmän rättshjälp och därigenombelasta rättshjälpen med de höga kostnader somoffentligt biträde kostar av allmänna medel. Dettaär misshushållning med skattebetalarnas pengar.Bestämmelserna i rättshjälpslagen bör därförändras i kostnadsbesparande syfte, så att detframgår att allmän rättshjälp och offentligt biträdeendast får beviljas om det föreligger synnerligaskäl. Därmed skulle en annan praxis kunnatillämpas än den nuvarande. I nuvarande skrivningi rättshjälpslagen talas det om att allmän rättshjälpej beviljas utlänningar som varken är eller tidigarehar varit bosatta här, om det inte råder särskildaskäl för rättshjälp.Beträffande återbetalningsskyldighet i brottmål villNy demokrati gå längre i ansträngningarna i atthålla ned kostnaderna än vad regeringen harföreslagit. Därför har vi föreslagit att 31 kap. 1 §rättegångsbalken ändras så, att det framgår atträttshjälpskostnader får jämkas eller eftergesendast om det är uppenbart att den tilltalade saknarbetalningsförmåga.Herr talman! Slutligen vill jag säga att kostnadenför offentligt biträde måste nedbringas. Nydemokrati anser att man borde överväga olikakvalitativa moment. Exempelvis kundetimkostnadsnormen för biträdande jurist vara lägreän för en advokat. Mot bakgrund av att justkostnaden för offentligt biträde ökat så kraftigt kanNy demokrati tänka sig att rösta medSocialdemokraterna i denna fråga, eftersom dessahar reserverat sig och har uppfattningen att det ärangeläget med ytterligare besparingar inombiträdesersättningarna i rättshjälpssystemet.Jag stödjer det som sade i sittanförande angående biträdesersättningarna. Nydemokratis förhoppning är att önskvärdaförändringar kan företas utan ytterligareriksdagsbeslut och att regeringen i stället redovisarsina överväganden för , förutsatt attriksdagsmajoriteten vid omröstningen beslutar attkonkreta förslag skall presenteras av regeringenvilka syftar till ytterligare besparingar i fråga ombiträdesersättningen.Herr talman! Vi i Ny demokrati yrkar bifall tillreservationerna 3, 4, 5 och 6 samt överväger attstödja Socialdemokraternas reservation nr 7 vidjustitieutskottets betänkande nr 12.Anf. 75 ():Herr talman! Statens bidrag till enskilda förkostnader för rättshjälp är en viktig del av detsvenska välfärdssystemet. Grundtanken bakomdenna reglering är att ingen av ekonomiska skälskall behöva avstå från att tillvarata sina rättsligaintressen.Som alla andra välfärdssystem har rättshjälpenemellertid sedan sin tillkomst genomgått enkostnadsexplosion. harkostnadsökningen varit särskilt markant.Riksrevisionsverket har räknat fram att de totalarättshjälpskostnaderna --1990ökade med inte . För budgetåret1992/93 anvisade ett förslagsanslag tillrättshjälpen på ca . Somframgår av propositionen beräknas enligtDomstolsverkets anslagsframställning /94 belastningen pårättshjälpsanslaget för innevarande budgetår isjälva verket bli över 800 miljoner.Som nämnde insåg t.o.m. densocialdemokratiska regeringen att dennautveckling måste brytas. Den gav därför, som SigridBolkéus också sade, i uppdrag åtRiksrevisionsverket att utvärdera rättshjälpenseffektivitet. Vi har också hört attRiksrevisionsverket redovisade detta uppdrag den1 . Därvid gjorde Riksrevionsverketen uppskattning av besparingseffekterna av olikatänkbara åtgärder. Dessutom framhöll RRV attsystemets konstruktion medför bristandekostnadsmedvetande och att billigare lösningar inteuppmuntras. Brister i uppföljningen ochkostnadskontrollen påtalades.Den proposition som vi nu avhandlar, 1992/93:109om ändring i rättshjälpslagen m.m., innefattar delsett ställningstagande till Riksrevisionsverketsrapport och de synpunkter som framförts underremissbehandlingen av den, dels ett acccepterandeav ställningstagande i denna fråga närden senast behandlades . Riksdagenbeslutade då i enlighet med utskottets majoritet,bestående av Socialdemokraterna och Nydemokrati, som avstyrkte förslaget att sänka denövre inkomstgränsen för rätt till allmän rättshjälpfrån sju till fyra basbelopp.Utskottet har ställt sig bakom den föreliggandepropositionen och anser de föreslagnaförändringarna väl avvägda. Förslagen bör kunnamedföra besparingar när det gäller rättshjälpen ochde är ägnade att öka kostnadsmedvetandet hossåväl den rättssökande som hans biträde. De ledertill att de resurser som i dagenssamhällsekonomiska läge står till buds kommer attsättas in på de områden där de bäst behövs ochkomma de människor till del som bäst behöverrättsligt bistånd.Sigrid Bolkéus nämnde också attSocialdemokraterna i stora delar är överens medutskottets borgerliga ledamöter. Förslagen innebärnämligen att de kostnadsfördyringar som uppstårendast i mindre del kommer att drabba de sämstställda.Vad avser den allmänna rättshjälpens förhållandetill försäkringar, som tas upp i en socialdemokratiskreservation, är ju förhållandet det att ingaförändringar därvidlag föreslås . Avpropositionen framgår att vissa, delvis mycketkomplicerade, frågor kräver ytterligareöverväganden och att fortsatt beredningsarbetepågår i departementet.