prot · GF0989 · 1992-04-01 00:00:00 — Eftersom ingenting hände hos densocialdemokratiska regeringen blev det två år i radett tillkännagivande om att stödet till brottsofferutomlands skulle förbättras. Det är det förslagetsom nu har resulterat i ett förslag från denborgerliga regeringen. Vi har alltså drivit frågan i opposition, och kommer förslaget, detförslag ni inte lyckades genomföra.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.14 § Anslag till rättshjälp m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU19 Anslag till rättshjälp m.m. (prop.1991/92:100 delvis).Anf. 137 ():Herr talman! Utskottet har behandlat mångamotioner som tar upp ersättning till nämndemän.Det råder stor enighet om att dagens ersättning äralldeles för låg och att nämndemännensekonomiska villkor utgör ett stort hinder när detgäller nämndemannakårens allsidigasammansättning.Den 15 maj 1991 gav regeringen tillkänna att regeringen borde ta initiativ till enutredning om ersättningsnormerna förnämndemän. Utgångspunkt för den utredningenskulle enligt utskottet vara den nyakommunallagen, enligt vilken förtroendevaldaskall ha rätt till skälig ersättning för denarbetsinkomst samt de pensions- ochsemesterförmåner som de förlorar när de fullgörsina uppdrag.Domstolsverket har fått utredningsuppdraget, ochdirektiven tar sikte på de önskemål som ställdes iriksdagsbeslutet. Uppdraget skall vara slutförtsenast i år.Herr talman! harfått sig tilldelat . av förinnevarande budgetår. Anslaget är avsett för attgöra det möjligt för tidningen attkomma ut. Från dessa medel skall också tas bidragför nämndemännens studiebesök. Om helaanslaget skulle gå till studiebesök blir det mellan 40och . Vi har ca 7 500nämndemän i landet.Domstolsverket har hemställt om att 5 milj.kr. skallanvisas i budgeten 1992/93 för information tillnämndemän. Nya nämndemän måste fågrundläggande kunskaper om sin roll irättskipningen, och samtliga nämndemän behöverfortbildning.Enligt krävs en särskildinformationsdag för de nämndemän som berörs avden nya organisationen för handläggning avsocialförsäkringsmål. De extrapengar somriksdagen anvisade efter valet och som skulleanvändas till information är slut, och de har använtsväl. Även borgerliga riksdagsmän anser att nyapengar måste anslås till utbildning av nämndemän.Jag skall läsa några rader ur : ''Information och utbildning är mycketviktig. Med tanke på den omfattande nyalagstiftningen gällande psykiskt sjuka behövs äventillfällen för diskussioner och utbildning.'' Honanser att 5 nya miljoner behövs redan i vår.Åke Carnerö, kds, har liksom av nämndemannauppdraget och föreslåratt medel skall avsättas för utbildning.Filip , , skriver att det ärotillfredsställande att medel inte anslagits då detgenom höstens val tillkommit ett ovanligt stortantal nya nämndemän.Folkpartisterna ochHans Lindblad anser att ökade ekonomiska medeltill informationsinsatser måste avsättas genomomfördelning inom budget.Centerpartisterna säger i sin motion att det självfallet ärnödvändigt att tillräckliga resurser ställs tillförfogande så att nämndemännen skall få denkunskap som behövs för att bära det svåra ansvaretatt medverka vid domstolens beslut.Inte en krona har deras partikamrater ijustitieutskottet velat anslå, trots att det tillkommitca 2 000 nya nämndemän.Vi socialdemokrater föreslår att anvisar1 milj.kr. /93 för information tillnämndemän. Frågan om informations- ochutbildningsinsatser måste, anser vi,uppmärksammas även framgent i det löpandebudgetarbetet. Förutom att informationsbehovetär stort tror vi att det är lättare att främja en allsidigrekrytering och därmed få in fler unga människor,om utbildningsinsatserna är tillräckliga. Kunskapger trygghet i detta ansvarskrävande uppdrag.Nämndemännen har en mycket stark ställning i dendömande verksamheten.Företrädare för de borgerliga partierna, inte minstModeraterna, betonar i alla andra sammanhangrättstrygghet och rättssäkerhet. När det kommertill kritan vill utskottsmajoriteten inte ens ge1 milj.kr. för en informationsinsats som bevisligenbehövs.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 138 ():Herr talman! I det betänkande som vi nu behandlarär utskottets ledamöter överens om det mesta.Socialdemokraterna avviker på en punkt ifrånutskottsmajoriteten, och det gäller ett anslag,utöver vad regeringen föreslagit, på 1 milj.kr. förinformation till nämndemän.Jag misstänker att anledningen till detsocialdemokratiska yrkandet kan vara någraspektakulära fall , då nämndemän inågra uppmärksammade mål fallit för detmassmediala trycket och gjort uttalanden som deinte borde ha gjort. Detta kan man emellertid inteta till intäkt för att en hel kår på inemot 8 000personer skulle sakna kunskaper om sekretess ochtystnadsplikt.Till att börja med skall det slås fast att ennämndeman har ett lekmannauppdrag. Någon merorganiserad eller permanent verksamhet som syftartill egentlig juridisk utbildning är därför varkennödvändig eller lämplig. Nämndemannen skall intevara ett slags halvjurist.För det andra ankommer det främst på den domstoldär nämndemannen tjänstgör att svara för detgrundläggande behovet av utbildning för nyvaldanämndemän. Så sker också i praktiken.Domstolsverket har bl.a. tagit framinformationsmaterial som riktar sig till nämndemänoch som tingsrätterna därvid använder.För det tredje är Nämndemännens Riksförbundmycket aktivt när det gäller utbildningsinsatser försina medlemmar. Förbundet tilldelas medel förändamålet över anslag. Förinnevarande budgetår uppgår detta anslag till350 . Även lokalt sker viss utbildning och enganska omfattande studiebesöksverksamhet inämndemannaföreningarna.Utskottets majoritet har därför -- med rätta --funnit att de här redovisade utbildningsinsatsernafår anses tillräckliga. Utskottet har tidigarebehandlat liknande frågor, senast i betänkandet1989/90:JuU24. I detta av godkändabetänkande gjorde utskottet samma bedömning.Oppositionen har inte tagit fram något skäl som borde föranleda en annan bedömning.Jag tycker att det borde vara en viss tröst och källatill tillfredsställelse för att det intebara är socialdemokratiska motioner somutskottsmajoriteten har avstyrkt, utan jämvälborgerliga sådana.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen.Anf.139 ():Herr talman! Jag vill först upplysa ChristelAnderberg om att vi inte sysslar med spektakuläraåtgärder när det gäller rättsväsendet och inte helleri övrigt. Jag tycker att det var ett dåligt argument.De . som har avsatt äravsedda för tidningen och förstudiebesök. Därutöver finns det inga pengar idetta sammanhang.Christel vidhåller att deutbildningsinsatser som görs är tillräckliga, atträttssäkerheten är tryggad och att inga ytterligarepengar behövs. Det står vidare i betänkandet attutskottet konstaterade attnämndemännen vid praktiskt taget alla tingsrättertack vare de 5 miljonerna fått utbildning, men dettaskulle inte vara något att ta fasta på . Menungefär av dem som fick denna utbildning harslutat, och vi har ca 2 000 nya nämndemän.Vi socialdemokrater litar helt på att domstolsverketoch har gjort rättbedömning när de anser att utbildningsbehovet ärstort. Deras avsikt hade varit att, om pengar hadeanslagits, anordna en särskild informationsdag. Deträcker inte att man på många platser har informeratnyvalda.Christel hänvisar tillinformationsmaterial, filmer och annat som räknasupp i betänkandet. Visst har gett utett aktuellt informationsmaterial för nämndemän,men finns det något mer än de omarbetadebroschyrer som annonserar om?Tryckt information kan aldrig ersätta muntliginformation, som ger möjlighet till frågor och endialog.I samband med nämndemännens kongress i aprilskall vi ägna åt uppföljning och informationtill nämndemän. Men dit kommer bara etthundratal av de ca 7 500 nämndemännen.Det stämmer att Nämndemännens Riksförbundoch nämndemannaföreningarna är mycket aktiva.De bedriver utbildning, bl.a. studiecirklar, men dekan inte erbjuda dem kostnadsfritt. Problemet ärdock -- och vill jag att skalllyssna -- att utbildningsmaterialet måste fräschasupp. har intepengar till att bekosta detta.De filmer som nämns i betänkandet och deinformationshäften som utdelas till varjenämndeman är bra och fyller ett behov inte barainom domstolsväsendet, utan efterfrågas också påskolor och socialförvaltningar. Men underprojektets gång har det upptäckts att det behövs enlärobok i rättshistoria ochframåt. Professor har manusettill denna klart, men pengar till tryckkostnadernasaknas.Också detta hör till paketet. Så nog behövs denmiljon som vi har föreslagit. Att tala omrättssäkerhet och utbildning går bra, men här blirdet inte så mycket mer än vackra ord frånutskottsmajoriteten.Anf. 140 ():Herr talman! Jag vill bara erinra om att med hjälpav de pengar som återstår av de 5 miljoner somriksdagen anslog , ca , ärframställningen av bl.a. filmer fortfarande i gång.Man får föreställa sig att det är ett fräscht materialsom i samarbete medNämndemännens tar fram.Enstaka övertramp från nämndemän i massmedialtintressanta mål ändrar inte min uppfattning att våranämndemän är mycket kompetenta, kloka,kunniga och engagerade personer. Det är inte så attnämndemän har större utbildningsbehov än andrapolitiskt valda uppdragstagare. Förhållandet ärkanske snarare det omvända.Anf. 141 ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att dessa filmerär ett fräscht material, men de ersätter inte detbehov som finns av att få en utbildningsdag för attträffas och diskutera. De informationsinsatser somni stödjer er på är inte tillräckliga.Det finns nyvalda nämndemän som utan muntliginformation har satts att döma. Möjligen har de lästnågon broschyr. Detta framhålls i ledaren i detförsta numret 1992 av tidningen är nämndemännen kompetenta, men det skallinte få förekomma att någon som sätter sig ned föratt döma i en domstol bara har läst en broschyr.I artikeln ställs frågan: Kan detta vara bra förrättssäkerheten? Vi ställer oss samma fråga.I samma artikel refereras också en intervju medjustitieminister i Jönköpings-Posten.Hon säger där att ökad rättssäkerhet är regeringensfrämsta mål. Hon är också mycket nöjd över atthennes departement har behandlats allra bäst ibudgeten. Men i denna budget finns det trots taletom vikten av ökad rättssäkerhet inte ett öre förinformation till de många nya nämndemännen.Jag vill att ni skall tänka efter. Det finns inte enspengar till att ta fram aktuellt studiematerial tillstudiecirklarna för nämndemän. Cirklarna ärväldigt välbesökta, och där behövs nytt material.Det är beklagligt att det nog i praktiken är klart attden miljon som vi socialdemokrater föreslagit tillinformation för nämndemän inte kommer attbeviljas av kammaren. Men jag skall inte förlängadebatten utan bara säga att jag tycker att det härär ett mycket bra exempel på när snålheten bedrarvisheten.Anf. 142 ():Herr talman! Det är naturligtvis inte så, SigridBolkéus, att utskottets majoritet anser att denutbildning som nämndemännen får ärtillräcklig. Det finns nämligen ingenting som hetertillräckligt mycket utbildning. Alla yrkeskategorierefterfrågar alltid mer utbildning, och det kan varamycket berättigade krav.Men jag vidhåller min egen ochutskottsmajoritetens uppfattning attnämndemännens utbildning får anses tillräckligmed hänsyn till det samhällsekonomiska läge somvi nu befinner oss i. Det finns inte större utrymmeför insatser på det området just . Ingen skullevara gladare än jag, om det så småningomöppnades sådana ekonomiska möjligheter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § betänkande1991/92:JoU 16 DjurförsökTredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU19 m.m. (prop.1991/92:100 delvis).Anf. 143 ():Herr talman! Det betänkande vi nu har attbehandla gäller bl.a. regeringens förslag om anslagtill finansinspektionen. är denmyndighet som har att utöva kontroll över definansiella instituten och marknaderna. Den ipropositionen föreslagna förändringen avanslagsformen samt belopp tillstyrks av utskottet.I betänkandet behandlas också fyra motioner, tresocialdemokratiska och en moderat. Allamotionerna avstyrks av utskottet, men de äravstyrkta med olika motiveringar.När det gäller motionerna N201, N207 och N245,alla socialdemokratiska, är ett motiv att riksdagennyligen gjort uttalanden i samma riktning somförslagen i motionerna. Ett annat motiv är att detpågår arbete med frågan och att vissa delar beredsi finansdepartementet.I motion N260, med moderat stämpel, föreslås attstatens och kommunernas rätt att utserepresentanter i affärsbankernas styrelser samtstatens rätt att utse ordförande avskaffas. Ett enigtutskott har avstyrkt dessa krav också, men när detgäller motiveringen går meningarna isär.Utskottsmajoriteten åberopar principiella skäl, ochdet övervägs ändringar av bestämmelserna idepartementet. Då måste jag få frågautskottsmajoritetens talesman: Vad är principiellaskäl?I den reservation som vi socialdemokrater har fogattill betänkandet säger vi att det finns goda motiv förutseende av offentliga ledamöter och godkännandeav styrelseordförande i bankerna. Vi anser det bådevärdefullt och betydelsefullt att denna bestämmelsebibehålles . Affärsbankerna har genomsin kreditgivning och i övrig verksamhet en centralroll i det svenska samhället. Det är därför angelägetatt det finns former för samhällets medverkan ochinflytande i affärsbankerna. Av den anledningen ärdet naturligtvis mycket värdefullt att bestämmelsenbibehålles.Herr talman! Med det anförda tillstyrker jagutskottets hemställan och även dess motiveringutom vad gäller mom. 4, där jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen.Anf. 144 ():Herr talman! Jag tänkte säga några ord om ensocialdemokratisk motion av ochBengt Silfverstrand, N207, som behandlas ibetänkandet. Motionärerna begär en sådan ändringav finansbolagslagen att man där inför reglermotsvarande dem som gäller för banker. Detinnebär regler som föreskriver att bolagen fårlämna krediter endast mot betryggande säkerhet,och vidare handlar det i huvudsak om begränsningav s.k. enhandsengagemang.Finansbolagskrisen kom före krisen ifastighetsbolagsbranschen, som i sin tur kom förebankkrisen. Finansbolagskrisen kom så pass tidigtatt man har hunnit utreda den och se var bristernafinns. Utredaren, som har lämnat ifrån sig ettbetänkande, en departementsskrivelse,konstaterar att skall marknaden på det här områdetfungera väl, ställs det krav på alla aktörer. Hankonstaterar i princip att alla har brustit, ävenlagstiftarna.Lagstiftarna har brustit genom att lagstiftningen förfinansbolag har varit sådan att vidlyftiga affärer,kreditengagemang mot bristande säkerhet eller förstora satsningar på få kunder, har varit möjliga ochi det klimat som fanns uppmuntrats. Därför är detväl motiverat att göra de förändringar som föreslåsi motionen och som föreslås av utredaren.Nu sägs det från utskottsmajoriteten att det arbetetär på gång i regeringen och att man kan förvänta sigen proposition. Jag tycker inte att skallnöja sig med detta. Det har varit en delpropositioner på gång i regeringen som av olikaskäl, kanske bl.a. att det är en koalitionsregering,har stött på patrull och försenats. Jag tycker att detär väl motiverat att gör en markering ienlighet med motionen.Jag tänker nöja mig med att säga det här och yrkarbifall till meningsyttringen vid mom. 3. I övrigtinstämmer jag i den socialdemokratiskareservationen och det yrkande som . 145 ():Herr talman! Detta betänkande frånnäringsutskottet berör finansinspektionensverksamhet och ramanslag för /93.Finansinspektionen bildades genomsammanslagning av bankinspektionen ochförsäkringsinspektionen. Uppgiften är att utövatillsyn över finansiella institutioner och marknader.Till dess att den nya organisationen utvärderatsföreslås oförändrat ramanslag, vilket ocksåutskottet har tillstyrkt.Fyra motioner som berör inspektionensverksamhet har behandlats av utskottet, och jagskall kort kommentera dessa.I motionerna N201 och N245 efterlyses åtgärder föratt stärka småspararnas ställning påkapitalmarknaden. Motionärerna kräver också enbättre information och konsumentupplysning.Finansinspektionen har bl.a. till uppgift att följautvecklingen och främja allmän kännedom om pris-och konkurrensförhållanden inom bankväsendet.Därför har inspektionen utarbetat en särskildkonsumentpolicy. Där sägs det att de nyaförutsättningar som råder på de finansiellamarknaderna kräver bättre information,avtalsvillkor och prissättning. Samverkan sker medkonsumentverket ochnäringsfrihetsombudsmannen i dessa frågor.Inspektionen har vidare utgivit enmarknadsöversikt som presenterar olika former avbanksparande -- bankkonton, olika typer avfondsparande osv. -- där det också angesräntevillkor.Utskottet vill ändå understryka betydelsen av enbred konkurrens på finansområdet, framför allt föratt konsumenternas ställning på marknaden skalltillvaratas.I motion 207 ställs krav på en skärpning avbankrörelse- och finansbolagslagstiftningen. Närdet gäller bankerna finns redan föreskrifter ibankrörelselagen om hur kreditgivningen skallbedrivas. Det som hänt med storakreditförluser för bankerna beror inte på enbristfällig lag utan snarare på hanteringen avutlåning m.m.Motsvarande regler för finansbolagen finnsdäremot inte. Mot bakgrund av den kris somdrabbat vissa finansieringsbolag har en utredninggenomförts. Utredningsbetänkandet samt enbegäran från finansinspektionen om enhetligasanktioner inom tillsynsområdet bereds förnärvarande i . En propositionmed förslag till ny reglering av finansbolagensverksamhet väntas bli förelagd under1992.I motion 260 föreslås att statens och kommunernasrätt att utse representanter i bankernas styrelsersamt statens vetorätt vid val av ordförande ibankstyrelser skall avskaffas. Motioner medsamma inriktning och innebörd har behandlatstidigare i . I en reservation frånsocialdemokraterna i utskottet anges motsattuppfattning. De anser att nuvarande bestämmelserbör bibehållas.Enligt utskottets mening skall statens tillsyn avbankväsendet främst utövas av finansinspektionenoch . Det finns principiella skäl somtalar emot att regeringen skall godkännaaffärsbankernas val av styrelseordförande. LeifMarklund berörde detta och ställde också en fråga.Som yttersta konsekvens skulle det t.o.m. kunnavara så att det inträffar lojalitetskollisioner vidsådana tillfällen. Av detta skäl bör staten ha enrenodlad roll, nämligen tillsyn över gällandebankrörelselag och dess föreskrifter.Det har aviserats att det kommer en propositionunder 1992 med förslag till ändring avbanklagstiftningen, bl.a. som en anpassning tillEG. I anslutning härtill övervägerFinansdepartementet ändringar av just dessabestämmelser, vilket innebär att det kan bliförändringar. Det får vi se längre fram under dettaår när förslaget kommer. Förslaget väntas bliförelagt under senare delen av 1992.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslagpå den socialdemokratiska reservationen samtmeningsyttringen av , vänsterpartiet.Anf. 146 () replik:Herr talman! Uttrycket ''dubbla lojaliteter förstaten'' tycker jag mig känna igen. Är det uttrycketdet enda motiv som finns? användedet när det gällde utförsäljning av statliga företag.Nu använder man det också när det gäller detoffentligas ledamöter i bankernas styrelser. Det ärett oerhört magert motiv som göra sig till tolk för. Här nämns också''starka principiella skäl''.Det finns säkert andra skäl, . Hanskulle nog må bra av att säga att de är rentideologiska. Här skall ingen insyn finnas ikapitalmarknaden.När det gäller bankrörelselagens bakomliggandemotiv har bankerna via lag fått tillstånd att skötainlåning från allmänheten samt utlåning i olikaformer. Nog vore det mycket märkvärdigt om manskulle kunna avhända offentligheten möjlighet attha insyn över de medel som banken har tillåtelse attlåna in och sedan låna ut.De diskussioner som förs i bankernas styrelser ärofta ganska konstruktiva. De kan gälla etik. Jagutgår från att de gäller räntegapet. Det är endebatt som det offentligas ledamot kan föra i enbankstyrelse, eftersom de som har pengar i bankenkan riskera att få betala kreditförlusterna.Anf. 147 ()replik:Herr talman! Det jag sade, , var attdet som yttersta konsekvens kan uppstålojalitetskollisioner. Vi har en finansinspektion ochriksbanken som är till för att utöva tillsyn överbankerna. Därför behöver vi inte ha dubblafunktioner. Det leder bara till att man litar påvarandra, och så kanske vi får de effekter vi inte villha. Om staten påverkar tillsättande av bankledningfår den vidkännas ett större ansvar, och man tarifrån finansinspektionen ett visst ansvar i detta fall.Det är därför viktigt att inte fler instanser haransvaret.Insynen skall finansinspektionen sköta. Det trorjag också att man kan göra. har inte ännu någonutvärdering gjorts eftersom finansinspektionen harfunnits . Men vi kanske får ensådan så småningom.Anf. 148 () replik:Herr talman! Motiven blir allt vagare och vagare.Om man ser sig runt omkring i det svenskasamhället är de offentligt utsedda ledamöternaallmänt accepterade inom affärsbankerna, men deär däremot inte allmänt accepterade bland demoderata ledamöterna i riksdag.Den här frågan har drivits efter år.Det märkliga är att de attacker som kommer, dekommer inifrån och inte från allmänheteller affärsbanker.Anf. 149 ()replik:Herr talman! Det offentligas representanter ibankstyrelser accepteras säkert från alla håll. Detär inte därför som vi vill ändra reglerna. Det finnsännu inget förslag, men förmodligen kommer detnågot i den vägen. Framför allt skall man inte taifrån finansinspektionen dess uppgift, utan denskall sköta kontrollen. Insyn kan man få på annatsätt.Om man är vald som det offentligas representant ien bankstyrelse kan man ändå inte konkurrera medfinansinspektionens insyn eller snarare översyn.Det är därför viktigt att man renodlar rollen, och såvill vi ha det. Vi vet att socialdemokraterna har enannan uppfattning. Men i detta fall visar det sigäven på nivå, särskilt i mindrekommuner och på mindre orter där det inte finns såmånga företag, att man kommer i lojalitetskonflikt.Det är inte bra, och det skall vi undvika.Anf. 150 () replik:Herr talman! Bankinspektionenstillsynsverksamhet och den offentligt utseddaledamotens roll i en bankstyrelse fyller två skildafunktioner. Insynen är en sak, och tillsynen enannan.Det vore på sin plats att man när det gällerformuleringen ''starka principiella skäl'' talar omvad tanke är: Här skall den friamarknaden och kapitalet gå fritt från allmänhetensinsyn. Det är kapitalet och marknaden som man villskydda.Anf. 151 () replik:Herr talman! Om det är som påstårhar finansinspektionen misslyckats. Det hoppas väländå inte någon att den skall göra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Vissa utrikeshandelsfrågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande1991/92:NU21 Vissa utrikeshandelsfrågor.Anf. 152 ():Herr talman! I anser vi attalkoholmissbruket är ett av våra största socialaproblem. För att minska alkoholensskadeverkningar förs en relativt restriktivalkoholpolitik. Begränsningar i tillgänglighet ochmarknadsföring anses vara betydelsefulla delar föratt hålla tillbaka alkoholkonsumtionen och därmedde skador som alkohol och tobak för med sig.På tobaksområdet har det skett en radikalomsvängning i vårt land från ett mycket utbretttobaksbruk till betydande minskningar.Uppmärksammade rättsfall om passiv rökning harbl.a. lett till att offentliga miljöer i stor utsträckningblivit rökfria -- och allt fler offentliga platser blirdet.Det finns alltså en stor medvetenhet hos svenskafolket och en betydande enighet här i kammarenom de skador som bruk och missbruk av alkoholoch tobak medför. Det konstiga är att dennamedvetenhet är såsom bortblåst när det gäller vårexport av dessa produkter.