prot · GF0998 · 1992-04-22 00:00:00 — Man behåller kalkningsanslagen påden höga nivå som vi lyckades åstadkomma förraåret, och även den skogsmarkskalkning som fannsföregående år behålls i avvaktan på den utvärderingsom skall göras och de förslag som kommer frånden skogspolitiska utredningen.Försurningsfrågorna är naturligtvis viktiga, kansket.o.m. avgörande, för att vi skall kunnaha en skogsnäring av samma dignitet som vi nu har.Det är frågor som vi är mycket engagerade i ochsom regeringen kommer att lägga fram förslag omså snart utvärderingen är klar.Den socialdemokratiska reservationen är intehäpnadsväckande. Den ger inte någonting mer änregeringsförslaget när det gäller kampen motförsurningen. Man vill omfördela pengar frånandra kalkningsåtgärder till kalkningsåtgärder iskogen. Det kan i och för sig vara bra, men det löserinte försurningsproblemen.När det gäller fisket och utsädeskontrollen kommerCarl G. att plädera.Med det jag nu har sagt skall jag yrka bifall till deförslag som finns i detta betänkande och avslag påreservationerna.Jag skulle också avslutningsvis vilja säga några ordom en fråga som har behandlats i betänkandet, ochdet har att göra med bisjukdomar och ett kvalstersom heter varroa. frånModeraterna och jag har i ett särskilt yttrande sagtatt man är litet släpphänt på den punkten. Tidigarehade myndigheterna en klar linje, som innebar attkvalstret skulle slås ut på fastlandet, att man inteskulle tillåta det att få fäste och kunna utvecklas.Nu har man släppt den tanken och det sättet attarbeta, och vi beklagar det. Vi tror att det hadevarit riktigt att fortsätta med den inriktning manhade, dvs. att inte släppa greppet om utvecklingen.Jag har fått en hel del skrivelser från norr till söder,bl.a. från i och frånbiodlarföreningar i många delar av vårt land, somär upprörda över att man nu frångår den tidigaremetoden. Det innebär i sig att man måste gå in ochbekämpa kvalstret med kemikalier, vilket inte ärsärskilt bra. Honung förknippar vi mednaturprodukter, och en naturprodukt skall helstinte innehålla några kemiska substanser. Denrisken finns , när varroa skall bekämpas medkemikalier.Vi förutsätter att skrivningen i betänkandet, attregeringen kommer att vidta nödvändiga åtgärder,innebär att man ser litet allvarligare på detta änjordbruksverket tycks ha gjort. Det är enförhoppning som vi som har skrivit det särskildayttrandet har.Herr talman! Därmed yrkar jag alltså bifall tillutskottets hemställan.Anf. 127 () replik:Herr talman! Den som väntar på något GATTväntar aldrig för länge, kanske man skulle säga,med tanke på denna sega väntan på GATT-förhandlingar som aldrig tycks leda till något avtalsom får effekter för jordbrukspolitiken. Jag blirlitet beklämd när det enda haratt komma med när det gäller det svenskajordbrukets förhållningssätt till de internationellaprocesserna, såväl i EG som i , är behovet avexportsubventioner. På mig ger det ett intryck -- omLennart Brunander i detta fall företräder denborgerliga regeringen -- av att den ambition somregeringen i första hand har är att återvända till dentidigare typen av regleringspolitik.De förslag som vi har lagt i våra motioner, t.ex.möjligheterna att satsa på ett särskiltåtgärdsprogram, berör intemed ett ord. Jag tycker att det är beklagligt, och jagmåste ställa frågan: Är det så att det endaframtidsperspektiv som ochregeringen har att måla upp för det svenskajordbruket är en återgång till ettregleringssystem, med exportsubventioner och alltsom det i förlängningen för med sig av ytterligareregleringar? Vilka idéer har man om hur man annarsskall vara med och stimulera den svenskajordbruksutvecklingen, så att den hittar andravägar?Lennart Brunander nämner bioenergi, och det ärnaturligtvis en oerhört viktig del, men det belyserbara ytterligare ett område där den borgerligaregeringen har misslyckats. Det är helt uppenbartså att det inte finns en marknad, inte finns ettutrymme för spannmålsproducenter att i tillräckligomfattning ställa om från den konventionellaspannmålsodlingen av fodersäd och brödsäd tillannan produktion, inriktad på bioenergi ochbaserad på spannmål eller andra råvaror. Det ärytterst beklagligt. Inte heller här verkar regeringenha något att komma med.Att det kan vara bra att avskaffaskogsvårdsavgifterna har vi också i Vänsterpartietså småningom kommit till insikt om, men detbehöver inte betyda att man fortsättningsvis intestödjer skogsbilvägar. kommer attta upp det, men jag kan ändå inte avhålla mig frånkommentaren att det verkar som att det, både ibokstavlig och i bildlig mening, är den enda vägen iskogen framöver, med regeringens politik på dethär området.Anf. 128 () replik:Herr talman! När man väntar på något gott väntarman aldrig för länge, sade . Ja, vivet egentligen inte riktigt vad vi väntar på när detgäller och utvecklingen inom EG. Det ärhelt klart att det också kommer att rymma en heldel av bekymmer, men det skulle ge oss de klaraspelregler som vi behöver. Som det nu är, vet vi intevad som kommer att hända. kommer ingetGATT-avtal på ett bra tag, och det gör attsituationen är mer oklar än den skulle ha varit, ochän man skulle ha önskat att den hade varit för attveta vilka åtgärder man skall vidta.Annika frågar om exportsubventioner ärdet enda som vi kan tänka oss. Det är detnaturligtvis inte. Jordbruksministern ochregeringen har ställt 60 miljoner till jordbruks- ochlivsmedelsindustrins förfogande för att de skall ökainsatserna på att exportera svenska livsmedel. Mendet räcker inte med det, utan vi måste skapa en basför hela det svenska jordbruket, så att man där kanarbeta utifrån ungefär samma förutsättningar somgäller för dem som man skall konkurrera med påandra sidan gränsen.Jag tyckte mig höra att i sitt inläggsade att det faktum att vi nu har sökt medlemskap iEG borde stämma oss till viss eftertanke för att seom vissa justeringar måste göras om vi skall anpassaoss till det som sker där borta, och hon kritiseraderegeringen för att den inte redan hade kommit medde förslagen. Om jag då säger att jag också tyckeratt förslag borde komma, kunde vi vara samsåtminstone på den punkten.När det gäller bioenergin är det klart att det har sinasidor att konkurrera med fossila bränslen, men påvärmesidan har biobränslena en klar möjlighet attkonkurrera, och även på elmarknaden. Meninkörningssvårigheterna är naturligtvis stora, det ärmånga hinder att övervinna och det tar tid innan vinår det omfång som är önskvärt. Det är ändåtveklöst så att jordbruket har en möjlighet att ge mängd energi, som är miljövänlig, genom attden minskar utsläppen av koldioxid och andraföroreningar som är till förfång i naturen och imiljön.Anf. 129 () replik:Herr talman! Innan jag säger något mer skall jag försäkerhets skull be att få yrka bifall till vårmeningsyttring i den del som berör mom. 8.Jag sade att den som väntar på något -- integott -- väntar aldrig för . Det var avsett attvara en lustighet, även om det satt långt inne.Vi kan naturligtvis bli tvungna att haexportsubventioner, men jag tycker inte att det ärdet första man som politiker bör tänka på, inte attdet är den visionen man skall ha av det svenskajordbrukets sätt att möta en internationaliseradmarknad. Det är en väg tillbaka. Det har så oerhörtmånga negativa konsekvenser, att det kanske låseross till en bulkproduktion av oförädladejordbruksråvaror som vi exporterar, när vi i ställetpå detta område, liksom på många andra områden,borde satsa på kvalitet, vidareförädling,alternativodling, nya typer av produkter, bådelivsmedel och sådant som har en industrielltillämpning.Det var bara det som jag beklagade, dvs. att dettycks vara så tomt och torftigt hos den nyaregeringen när det gäller både ambitioner ochvisioner för det svenska jordbruket i framtiden.Jag tror inte att det svenska jordbrukets framtidligger i att gå tillbaka till det tidigareregleringssystemet som snävt låser produktionentill att omfatta vissa produkter och som har negativakonsekvenser för jordbrukarna och i slutändannaturligtvis även för konsumenterna. Det krävs attvi alla försöker hitta litet nya vägar framåt. Jag villebara beklaga att det inte finns någon sådanambition i propositionen eller hosregeringspartiernas företrädare här . 130 () replik:Herr talman! Det är litet svårt att veta vad AnnikaÅhnberg egentligen vill. Hon säger å ena sidan attdet kanske är nödvändigt att vi får gå en väg tillbakaoch göra vissa saker på ett litet annat sätt än vi hadetänkt eftersom verkligheten runt omkring oss serlitet annorlunda ut än vi förutsåg att den skullegöra. Men å andra sidan vill hon inte det här.Därför kritiserar hon andra och mig i den härsituationen för att vi tror att man måste göra någotför att ta hänsyn till den verklighet som finns runtomkring oss. Jag kan hålla med att en satsning på alternativ produktion ellerekologiskt jordbruk ligger i linje med att ställa omjordbruket och att det är en del av det som skullekunna användas. Men det finns redan med i det härarbetet att man skall göra det. Det är ingenmotsättning i detta.Samtidigt som säger att vi skallbort från regleringar vill hon ändå vara med ochpeta mycket. Det jordbrukspolitiska beslutet gickut på att vi internt skulle ha en avreglering och attjordbruket som näring skulle få ett större ansvaroch ett större inflytande på utvecklingen och utifrånvilka mål utvecklingen sker. Men vi skulle ha ettskydd gentemot omvärlden som är intakt. I dentanken sviktar betänkligt då och då.När det gäller avregleringarna var vi dock överens.Annika sade tidigare att vi skall satsa påalternativ produktion, eftersom man har sådjurvänlig drift. Jag skulle vilja säga att det är ettbetyg som man kan ge hela det svenska jordbruket.Undantagen är mycket få. Det kan vara enkonkurrensfördel för svenska livsmedel i deninternationella konkurrensen och inte minst ikonkurrens med internationella livsmedel härhemma.Tredje vice talmannen anmälde att AnnikaÅhnberg anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 131 () replik:Herr talman! Låt mig först säga att vi har ettmodernt och bra jordbruk i med storamöjligheter. Men då gäller det också att det inteföreligger någon tvekan om att de beslut som vi harfattat ligger fast. De beslut som fattades varomfattande och kanske också ganska påfrestandeför näringen.Däremot vill jag kritisera att ni går in på områdeefter område där utredningar är tillsatta och görganska betydande ingrepp. Under utredningensgång tar ni t.ex. bort skogsvårdsavgiften. Trots attpengarna flyter in tar ni även bort stödet tillskogsbilvägarna och till den översiktligaskogsinventeringen, där vi menar att man bordefortsätta och fullfölja det hela. Det finns många skältill att man borde ha kvar stödet tillskogsbilvägarna. Man borde åtminstone anvisafinansieringsmöjligheter . Är det någotsom har stor betydelse för skogsbruket så är det bygger skogsbilvägar. På det sättet har manfått fram virke. Man har kollektivt kunnat satsa pådet här, och man har hjälpts åt med en viss stöttningfrån samhällets sida. Enligt vägplan 90 frånskogsstyrelsen är nybyggnadsbehovet 3 250 miltotalt. Upprustningsbehovet är drygt 4 000 milinom den närmaste femtonårsperioden. När dessamöjligheter försvinner gör man ett stort ingrepp.Samma sak gäller för distriktsveterinärerna. Vimåste förändra för att nå en bättre hantering. Mendet är ingen idé att vi satsar på småskalig produktionoch förädling om vi höjer avgifterna så attveterinärkostnaderna går i taket. Då klarar maninte detta.Anf. 132 () replik:Herr talman! säger att vi har ettmodernt och bra jordbruk och att det inte fårföreligga någon tvekan om att de beslut som vifattade 1990 ligger fast. Tveksamheten om hurbeslutet skulle hanteras och jordbrukarnas sätt attefterleva det uppstod i mycket hög grad under dentid vi hade en socialdemokratisk regering. Det gårinte så snabbt att ändra på detta. Det faktum att visöker medlemskap i har naturligtvis ocksåförändrat en del. Det är detta skall försöka att räta ut.Jag hoppas att står för uttalandet attdet jordbrukspolitiska beslutet skall ligga fast. Frånsocialdemokratiskt håll får man nu gång på gånghöra att vi borde sänka gränsskyddet. Det ärfaktiskt ett sätt att gå ifrån det beslut som fattades.En av de grundläggande utgångspunkterna var attdet skydd vi har gentemot omvärlden skall ligga fasti avvaktan på en GATT-överenskommelse.Åke Selberg kritiserar regeringen för att vi gör vissaändringar i sådant som utreds. Det kanske kanfinnas fog för det. Vi har emellertid haft dennauppfattning mycket länge, och vi har haft ett kravpå att skogsvårdsavgiften skall tas bort. Det äringen överraskning för eller någonannan. Här har vi således förverkligat ett krav somvi har haft . Jag tycker att det är ganskabra att vi har kunnat göra det. Vi har därigenomkunnat ge skogsbruket en möjlighet till en bättreekonomisk situation. Vi tar även bort stödet tillskogsbilvägar. Däremot är det inte så att det intefinns några pengar till detta i årets budget. till de projekt som pågår. Skallman stoppa en sådan bidragsgivning får man göradet successivt på så sätt att man inte går in i nyaprojekt.I utskottets betänkande har vi skrivit att mankanske måste hitta andra sätt för att finansiera dethär. Det gäller bl.a. de förslag som finns omavdragsrätt för investeringar i skogsvägar och attdet kan göras snabbare. Vi tycker att det är sådantsom man måste uppmärksamma i det fortsattautredningsarbetet, och man måste lägga framförslag till hur det skall gå till. Vi lämnar såledesinte detta vind för våg.Anf. 133 () replik:Herr talman! Oavsett om man lämnar det vind förvåg eller inte tas pengarna bort, trots att pengardelvis flyter in i statsbudgeten även framöver. Vimenar att man inte skall göra så stora ingreppmedan en utredning pågår. Man bör invänta detförslag som kommer från den skogspolitiskakommittén innan man gör så stora ingrepp. Det ärhelt klart att skogsbilvägarna och stödet till dem harhaft oerhört stor betydelse, framför allt för de småskogsägarna. De har kollektivt kunnat gå ihop ochfinna lösningar.Lennart Brunander säger att det inte är någonöverraskning. Nej, det är ingen överraskning. Vivet att ni har fört det här resonemanget. Samtidigthar ni beskyllt oss för att ta ut en skatt. Glappet häremellan kommer att bli en skatt som ni tar ut ochsom kommer att gå till statskassan,skogsvårdsavgiften.När det gäller distriktsveterinärerna ochkostnaderna tror jag att vi skall vara litet försiktigamed att jämföra rörmokare och veterinärer. Jagtror att de jobbar på helt olika villkor. Om vi skallha bra distriktsveterinärer och om alla skall kunnakomma i åtnjutande av distriktsveterinärer, måstevi parera kostnaderna. Eljest kommer man inte attanlita veterinärerna i den omfattning som ärnödvändigt och som man bör göra.Anf. 134 () replik:Herr talman! När det gäller skogsvårdsavgiften ärÅke Selberg och jag inte alls av samma åsikt. Detär inte Socialdemokraterna och den borgerligaregeringen heller. Det kan vi diskutera hur längesom helst. Men det här är en viktig åtgärd för att geskogsbruken en bättre lönsamhet. Vi tar bort denstraffbeskattning som talar om. Den ärborta fr.o.m. . Det är ett stort steg framåt.För skogsbruket totalt är det naturligtvis en storvinst att få bort skogsvårdsavgiften och i stället takostnaderna för skogsbilvägarna. Jag tror att detfinns förutsättningar att klara den ekonomiskasituationen ganska bra.I utskottet tog vi däremot upp ett problem, somockså beskrivs litet i betänkandet. Samordningenmellan de olika markägarna när man skall bygga enväg kan nämligen bli ett problem. Jag tror att det ärviktigt att man ser över hur man skall klara det. Iannat fall kanske man som varinne på inte gör många vägar utan den enda vägen.Jag tror dock att och jag är ganskaöverens om vikten av veterinärorganisationen. Denhöjning som sker i och med det beslut som vi nufattar är ändock ganska begränsad. Den förraregeringen och den dåvarande jordbruksministernhar tillsatt en utredning som skall se överveterinärorganisationen. Förslag lär komma någongång . I direktiven till utredningen tror jag attdet står att man skall pröva att överförakostnaderna i sin helhet på näringen. I dennuvarande propositionen finns ungefär 75 miljonerav statliga medel som går in för att stödja det. Skallman lägga över hela den kostnaden på näringenkommer det att bli tufft och besvärligt. Jag hoppasatt vi kan få stöd så att vi inte behövergöra det.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.5 § (forts.) Statsbudgeten för budgetåret1992/93 () (forts.JoU12)Anf. 135 . ():Herr talman! Jag tänkte beröratvå frågor i detta betänkande som rör dels avsnittetom fiskevård, dels avsnittet om statensutsädeskontroll. Båda dessa moment är föremål förett tillkännagivande med synpunkter påregeringens tidigare förslag.När det gäller den första frågan om fiskevård hadevi en ingående diskussion här i ombildandet av fiskevårdsområden vid förrariksmötets budgetdebatt. Då framhöll en mycketenig riksdag värdet av fiskevårdsområden ochbildande och drift av fiskevårdsområden. En enigriksdag beslutade att de samhällsstöd som tidigarehade gällt för att bilda fiskevårdsområden och destatsbidragsregler som hade funnits skulle fortsättaatt gälla. Statens utfästelser skulle stå fast. Vi sadedå att alla som hade ansökt om bildande avfiskevårdsområden före skulle fåde stöd som var beslutat.Nu har vi i utskottet återigen blivit tvingade attpåminna om detta beslut. Vi har sagt att vi inte villändra de spelregler som är beslutade tidigare. Desom fortfarande står i kö och som ansökt ombildande av fiskevårdsområden före det aktuelladatumet 1990 skall få ut de stöd som de ärberättigade till enligt dessa beslut. Det är etttillkännagivande som utskottet gör på den punkten.Till samma ämne hör reservationen beträffandeinförande av allmän fiskevårdsavgift. Det är ocksåen fråga som vi har diskuterat ett flertal gånger häri . I reservation 5 frånsocialdemokraterna i detta ämne skriverreservanterna bl.a. ''Regeringens deklaration attnågon allmän fiskevårdsavgift inte bör införasinnebär att sportfiskets funktion som omfattandefolklig fritidssysselsättning hotas. ''Man menar alltså att om vi inte inför den härstatliga fiskevårdsavgiften, som jag ibland harkallat metskatt, skulle denna storafritidssysselsättning inte kunna fortsätta. Jag troratt det verkligen är att underskatta denfolkrörelsens stora framtida möjligheter. Enligt våruppfattning skall ersättning för sportfiske gå denkortaste vägen mellan konsument och producent,dvs. sportfiskarna skall betala, och vill betala, enskälig fiskekortsavgift som dels skall utgöraersättning för fiskevattenägarnas kostnader ochvara en kapitalersättning, dels ge möjligheter förfiskevattenägaren och fiskevårdsområdet att få inresurser för ett bra och nödvändigt serviceutövandesamt för fiskevårdsåtgärder.Ett införande av en allmän fiskevårdsavgift skullenaturligtvis komma att innebära en omfattande ochdärmed kostsam byråkrati och en nyadministration. Den skulle kosta pengar i sig. Viskulle få en ny rundgång på pengar och en apparatsom skulle kosta och inte ge det netto tillfiskevården som de direktkanaler som jag nyssnämnde innebär. Vi avvisar alltså tanken på attinföra en ny statlig allmän fiskevårdsavgift.Jag vill också säga ett par ord om den statligautsädeskontrollen. Den är också föremål för etttillkännagivande som egentligen går ut på att vi inteför närvarande skall vidta några stora förändringari den statliga utsädeskontrollen i förhållande till hurden fungerar . Det är kontentan i dettatillkännagivande.Den här verksamheten har varit föremål förutredning ett stort antal gånger om man ser tillbakai tiden. har vi en mångfald och en konkurrensnär det gäller utsädeskontrollen genom att vi hardels statens egen utsädeskontroll, dels enskilt ägdaoch enskilt drivna utsädeskontroller. Förnärvarande har vi en i och en i Örebro.Vi har naturligtvis klart för oss att den förändring ijordbrukspolitiken som sker innebär ett minskatunderlag och ett minskat behov av utsäde ochdärmed även ett minskat behov av utsädeskontroll.Enligt utskottets uppfattning bör den anpassningsom behöver ske vid en sådan minskning avbehovet ske genom en fri konkurrens iverksamheten i stället för att man ger den egnastatliga kontrollen något slags monopolställning.Det är viktigt att vi hittar en lösning där vibibehåller mångfalden. Det bör vara en lösningsom inte innebär att vi berövar ochÖrebro deras rättigheter att bedriva den härplomberingsverksamheten. Det innebär troligenockså att vi måste upphäva en del begränsningarsom finns för dessa två enskildautsädeskontroller. De har nämligen begränsningari form av geografiska begränsningar, länsvisabegränsningar och de har en hård styrningbeträffande prissättning. Dessa begränsningar ochinskränkningar behöver troligen upplösas.Det är också värt att här säga, eftersom det skrivsen del om den s.k. stickprovskontrollen, att när detgäller den europeiska gemenskapen har de ännuinte infört stickprovskontroll. Det enda landet i EGsom har gjort det är Storbritannien.Slutligen begär utskottet att regeringen skallåterkomma till med en redogörelse förhur regeringen avser att utforma den framtidautsädeskontrollen.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 136 () replik:Herr talman! Vi socialdemokrater har väckt enmotion om allmän fiskevårdsavgift utifrån att detockså är ett önskemål från sportfiskarna att vi skallinföra detta för att få bättre resurser tillfiskevården. När man i propositionen föreslår att tabort pengar från budgeten kommer det att krävasandra resurser också.Att bara förlita sig på inkomsterna från fiskekort ärför det första en ganska orättvis hantering. För detandra kommer inte de resurserna att räcka tillfiskevård i samtliga intressanta vatten.När det gäller administrationen är det klart att dettamåste administreras. Det kommer att bli en vissadministrationskostnad. Men det är precis sammasystem som vi har på jaktens område. Det äranmärkningsvärt att litetnedlåtande pratar om en metskatt. Jag tycker inteatt det är en skatt, utan det är en avgift för att fåbästa möjliga utbyte av en fritidsaktivitet somväxer. Intresset för fisket växer. är sportfiskeförmodligen en av de mest omfattandefritidsaktiviteterna vi har. Därför har vi föreslagiten fiskevårdsavgift. Vi är helt övertygade om attden måste komma för att vi skall kunnafinansiera fiskevården, även om majoritetenavvisar den i dag.Anf. 137 . () replik:Herr talman! Det är riktigt att fritidsfisket är enmycket omfattande verksamhet. Jag tror att manräknar med att cirka två miljoner svenskar fiskarnågon gång . har provat det härsystemet med en allmän fiskevårdsavgift som dekallar fisketrygd. De har den erfarenheten att detär mycket svårt att motivera fiskarna att betala den,eftersom den måste omges med en omfattandekontrollverksamhet om den skall fungera. Det ärinte någon mening med att införa en avgift eller enbestämmelse om vi inte har möjlighet attkontrollera att den efterlevs. I ärerfarenheten på den punkten att ungefär 25--30 %av dem som är skyldiga att betala den, gör det.Sedan säger att resurserna inte räckerom om vi bara räknar med en försäljning avfiskekort. Jag tror att sportfiskarna skulleuppskatta att den betalning som de är villiga attgöra för att fiska, går rakaste vägen tillbaka tillvattnet och inte via en statlig administration.Fiskekortspriserna i är ju, och har varit,mycket låga. Konsumenterna och fiskarna är nogvilliga att betala skäligt för sig. I själva verket är detnog så att man hellre vill betala en högre avgift föratt få ett bra fiske, en bra fiskevård och en braservice än att erbjudas en dålig sådan och ett dåligtfiske gratis. Vi tror helt enkelt inte att vi löser dethär med en ny statlig avgift.Anf. 138 i (kds):Herr talman! betänkandebygger på propositionstexten.