prot · GF0988 · 1992-03-31 00:00:00 — Dethade naturligtvis varit betydligt enklare för mig attsäga att vi inte skall lägga ner Karlskronaanstalten.Men efter en ordentlig genomgång och just pågrund av känslan av ansvar och förhur vi på lång sikt skall klara kriminalvården hargjort att jag har accepterat och står bakom beslutetatt inte riva upp nedläggningsbeslutet.Anf. 130 ():Fru talman! Jag vill nog ändå hävda att denna frågahar blivit ett slags prestigefråga. Anstalten skallläggas ner till varje pris, oavsett om det finnsargument för det eller inte.Justitieministern säger också i sitt svar att flertaletav dem som är anställda på anstalten kommer attberedas arbete på det nya häktet. Det är i och försig riktigt, men om inte annat tycker jag faktiskt attregeringen har ett mycket stort ansvar för att se tillatt statliga jobb inte i onödan tas bort ifrån den härkommunen. Det gäller bl.a. mot bakgrund av attnär det förslag till försvarsproposition somregeringen har lagt fram väl har antagits i den härkammaren, kommer i storleksordningen 350statligt anställda att tvingas lämna sina arbeten. Detborde också vara ett skäl att ta hänsyn till isammanhanget.Anf. 131 Justitieminister ():Fru talman! Flertalet av de anställda kommer, somYvonne själv sade, att beredasfortsatt anställning på det nya häktet.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1991/92:603 om i Sverigedömda utlänningar, som får avtjäna straffet i sitthemlandAnf. 132 Justitieminister ():Fru talman! har ställt en fråga tillmig med anledning av ett uppmärksammat fall därtvå personer, som i dömts till långafängelsestraff, överförts till förverkställighet av straffen och där inom kortfrigivits. undrar vilka åtgärderregeringen avser att vidta i syfte att förhindraliknande händelser i framtiden.Jag kan upplysa om att frigivningen har skett enligten särskild turkisk lag om amnesti.Överföringen har skett enligt lagstiftningen ominternationellt samarbete rörande verkställighet avbrottmålsdomar. Lagstiftningen innehåller tre olikafall där överförande av fängelsestraff kan ske. I defall som är vanligast i praktiken -- och dit det nuaktuella hör -- beslutar regeringen om överförandetill , medan prövarärenden om överförande från . Det finnsinte någon skyldighet för att medverka tillöverförande. Det innebär att det finns ett visstutrymme för att vägra överförande. Lagen angerdock inte när detta bör ske.Det kan i ett fall där det är tveksamt om ettöverförande bör ske behöva fattas beslut sompåverkar förbindelser med en annan stat,vilket bör ankomma på regeringen. Jag anserdärför att man bör överväga att införa en möjlighetför att i sinaöverförandeärenden hänskjuta sådana fall tillregeringen.Genom en sådan ändring skulle det också tydligareframgå av lagen att ett överförande inte alltid börske, även om de formella förutsättningarna finnsför detta.Anf. 133 ():Fru talman! Jag ber att få tacka justitieministern försvaret.När två i för grovt narkotikabrott dömdautländska medborgare vars straffverkställighetöverförs till där släpps fria, blirnaturligtvis upprördheten stor, detta särskilt somden brottsliga verksamheten var synnerligen grov.En av männen dömdes i till fängelseför langning av heroin. Det var det störstanarkotikamålet någonsin i . Efter att haavtjänat i svenskt fängelse överförs de bådatill och frisläpps enligt, somjustitieministern anger i sitt svar, särskildamnestilagstiftning. Här kan man verkligen, för attanvända ett av myntat begrepp, talaom svängdörrar från Kumla.Överförandet har skett enligt lagstiftningen ominternationellt samarbete rörande verkställighet avbrottmålsdomar. Denna lagstiftning är, somjustitieministern mycket riktigt anger, intebindande. Man är inte tvingad att beviljaöverförandet. Det är en fakultativ lagstiftning. Detfinns alltså inga tvingande bestämmelser somålägger att överföra verkställigheten tillannat land.Jag tycker att den åtgärd som justitieministernanger i sitt svar är riktig, dvs. att regeringen i vissafall skall få möjlighet att pröva dessa ärenden.Hade man i detta fall haft kunskap omamnestilagstiftningen skulle naturligtvissituationen ställts i en helt annan dager.Nu har det förekommit uppgifter bl.a. i massmediaatt regeringen haft kännedom om den föreståendeamnestin i innan beslutet fattades avkriminalvårdsstyrelsen. Jag vill frågajustitieministern om detta är riktigt och varförkriminalvårdsstyrelsen i så fall inte fick ta del avden kunskapen.Anf. 134 Justitieminister ():Fru talman! Den framställan som gjordes i dettaärende skedde . Enligt deninformation som jag har fått fick UD ,dvs. , information om den turkiskaamnestilagen. Jag kan inte svara för varför dendåvarande regeringen inte vidarebefordrade deninformationen.Anf. 135 ():Fru talman! Jag är som jag tidigare sade nöjd meddet svar som justitieministern har avgivit, nämligenatt hon är beredd att ta upp frågan om att införa enbestämmelse som gör det möjligt förkriminalvårdsstyrelsen att hänskjuta ärenden tillregeringen när det är fråga om särskilt känsliga fall.Jag hoppas också att justitieministern ser till attkommunikationen mellan utrikesdepartementetoch kriminalvårdstyrelsen i den här typen avärenden sker på ett bättre sätt fortsättningsvis.Härmed ber jag än en gång att få tackajustitieministern för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:527 om enjärnvägstunnel under ÖresundAnf. 136 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att fördröja genomförandet avbroprojektet genom att kräva förnyad utredning aven järnvägstunnel under Öresund.Bakgrunden till frågan är den skrivelse sommiljöoch naturresursdepartementet upprättat ochöversänt till . Iskrivelsen ges vägledning för den ansökan sombolaget skall göra med anledning av att regeringenbeslutat att utformningen av en fast förbindelseskall prövas enligt 4 kap. naturresurslagen. EnligtGeorg har redovisningen i massmediaskapat ett intryck av att departementet nu kräveren förnyad utredning av ett tunnelalternativ.Låt mig erinra om att det folkrättsligt bindandeavtal som och regeringar ingåttförutsätter att projektets lämplighet prövas enligtresp. För vår del innebär dennaprövning bl.a. att sökanden skall göra enmiljökonsekvensbeskrivning som uppfyller kraveni naturresurslagen.I motiven till den lagstiftning som ligger till grundför kraven på miljökonsekvensbeskrivningar (prop1990/91:90, BoU18) sägs bl.a. att i enmiljökonsekvensbeskrivning skall redovisas vilkarealistiska alternativ som kan övervägas när detgäller lokalisering eller utformning.I den skrivelse som åberopar i sinfråga påpekas att de alternativ som övervägtsbeträffande förbindelsens utformning m.m. börredovisas. Vidare anges att det står den sökandefritt att redovisa även andra alternativ som ärintressanta från ekonomisk, miljömässig ellerkommunikationsteknisk synpunkt. Det sägs ocksåatt en av förutsättningarna för att regeringensprövning enligt naturresurslagen inte skallfördröjas, är att det från miljösynpunktgynnsammaste alternativet är tillfredsställandebehandlat. Detta påpekande från departementetsyftar till att undvika förseningar och definitivt intetill att fördröja prövningen av projektet.Anf. 137 ():Fru talman! Tack för svaret, men det gjorde miginte klokare. Det innehåller bara en upprepning avdet som redan står att läsa i det dokument somutgått från miljö- och naturresursdepartementetoch på vilket jag grundade min fråga. Dennaskrivelse ledde till att jag kände mig vilsen. Så hartydligen massmedia också känt det. Jag tror migveta att man även i trafikutskottet står undrandeinför vad detta betyder. Det är mot denna bakgrundjag har ställt frågan.Innebär detta att tunnelalternativet skall utredas pånytt, och är detta en förutsättning sommiljödepartementet nu ställer för enmiljöprövning? Frågan som ligger bakom är: Kantidtabellen hålla, dvs. kan man starta projektetunder 1993 som vi har kommit överens om iavtalet? Det är mina två konkreta frågor. Jaghoppas verkligen att jag kan få ett förtydligande.Det är många som undrar.Anf. 138 Statsrådet ():Fru talman! I avtalet står att det åligger ochDanmark att tillse att arbetet medÖresundsförbindelsen inriktas på attanläggningsarbetena kan påbörjas . Vi ärhelt inriktade på att avtalet skall fullföljas. Detföreligger inga oklarheter på denna punkt. Överhuvud taget har hela regeringen samma inriktningnär det gäller att följa upp avtalet och också se tillatt det sker ett så snabbt beslut som möjligt.När det gäller den andra frågan utgår jag ifrån attGeorg anser att vi skall följanaturresurslagen, dvs. svensk lagstiftning, vidmiljöprövningen. Det betyder att vi måste se till attvi har ett ordentligt beslutsunderlag när vi fattarbeslut i frågan. Vi måste också vara ganska lyhördaför vad experter anser. Vi vet inte vad t.ex. eninternationell expertpanel kan komma fram till.Det kan inte jag säga någonting om , eftersomnågon sådan inte ens är tillsatt.Dessutom har Helcom mycket tydligt i flera länderuttalat att man ser det som önskvärt att allatänkbara alternativ utreds. Det är deras önskemål.Jag har enbart visat på de förutsättningar vi arbetarunder på miljö- och naturresursdepartementet.Anf. 139 ():Fru talman! har vi ett avtal, och det gäller enbro. Kommunikationsministern har vid upprepadetillfällen slagit fast att faktum är att avtalet av den23 mellan den ochden danska regeringen inte tillåter någon annanutformning än en kombinerad järnvägs- ochvägförbindelse. Det sadekommunikationsministern t.ex. häri kammaren. Det bekräftades ytterligare i i ett svar till har i behandlat frågan om en tunnel.Riksdagen har avvisat det förslaget. Den danskaregeringen har också avvisat förslaget. Jag noteraratt den danska brobolaget säger att en lösning meden tunnel under inte är aktuell. Då frågarjag mig återigen: Är det verkligen allvarligt menatatt man av något slags formalistiska skäl skallutreda tunnelalternativet en gång till? I så fall blirdet ingen start , det är jag övertygad om.Den andra luddigheten i denna skrivelse är när niredovisar vilka realistiska alternativ som börövervägas när det gäller lokalisering ochutformning. Lokaliseringen är ganska klart fixeradi avtalet. En utformning med en bro och ensänktunnel under Drogden är vad som har avtalats.Det är detta som skall utformas så, att det uppfyllermiljökrav beträffande vattengenomströmning ochannat.Anf. 140 Statsrådet ():Fru talman! Också jag kan läsa ur avtalet. Där ståratt allting skall ske med hänsyn till vad som ärekologiskt motiverat, tekniskt möjligt ochekonomiskt rimligt. Det är kopplat till att det skallhandla om en bro. Även en bro kan faktiskt få olikautformning. Den skall ju bl.a. vara kombineradmed en tunnel på den danska sidan. Såvitt jagförstår är det inte alldeles säkert att den utformning som man slutligen kommer attgodkänna.Det som är viktigt för mig är att vi hanterar vårlagstiftning, naturresurslagen, på ett riktigt sätt ochatt vi verkligen skaffar ett så bra underlag sommöjligt för beslutet. Jag har inte ställt något krav påatt ett tunnelalternativ skall utredas. Jag har baratalat om de förutsättningar vi kommer att arbetaunder på miljö- och naturresursdepartementet iförhållande till både den nationella lagstiftningenskrav och internationella krav.Anf. 141 ():Fru talman! På denna punkt är jag överens medGörel Thurdin. En broförbindelse kan utformas påolika sätt och likaså sänktunneln under Drogden.Det är väl detta som miljöprövningen i första handskall ta sikte på, att se till att utformningen blir påett sätt som i så hög grad som möjligt tillgodosermiljökraven.Sedan säger att hon inte har ställtkrav på att tunnelalternativet skall utredas på nytt.Jag noterar detta med tacksamhet. Jag hoppas att viinte behöver föra någon ytterligare debatt om denfrågan, utan att regeringen,kommunikationsministern och miljödepartementär överens om att det inte ånyo krävs en utredningav tunnelalternativet. Det är avvisat av bl.a.ekonomiska skäl.Anf. 142 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan naturligtvis inte garantera vilkadiskussioner som kommer att föras utifrån detmaterial som kommer att ligga på departementetsbord och som kommer att skickas ut på remiss. Detär många som kommer att ha åsikter om dettamaterial. Den diskussionen vill jag inte föregripa.Jag tänker faktiskt ställa en motfråga till GeorgAndersson. Anser att svensklagstiftning på något sätt har avtalts bort? AnserGeorg att vi inte över huvud taget skalllyssna på vad andra har att säga idenna fråga?Anf. 143 ():Fru talman! Det finns ett uttalande iriksdagsbeslutet om de sakerna. Därom råder ingadelade meningar. Men jag menar att det är väl ändåonödigt att hålla på och utreda alternativ som densvenska och den danska regeringen engång har avvisat och som man också har avvisat iavtalet. Det är att fördröja hela processen, om mankräver nya utredningar av detta, som av andra --trafikpolitiska och ekonomiska -- skäl är avvisat, låtvara att tunnelalternativet kunde vara urmiljösynpunkt något bättre än broalternativet.Men det fanns ju andra skäl till att det avvisades.Tidigare sade att hon inte kräver enutredning om tunnelalternativet. Jag tar fasta pådet, och vi går vidare i det här arbetet -- med så höghastighet som möjligt, hoppas jag.Anf. 144 Statsrådet ():Fru talman! Jag har ju haft kontakter medmiljöminister ller i , och vi har bådakommit fram till att högsta möjliga miljöambitionskall gälla vad avser beslutet i den här frågan. Jagutgår från att om vi skall ha trovärdighet när vifastställer ett beslut måste också underlaget visa attvi verkligen har valt ett så att säga för miljöntrovärdigt alternativ.Anf. 145 ():Fru talman! Men alternativet är en gång för allavalt, och regeringen har inget mandat att nu hållapå och förhandla om något annat alternativ än detsom har beslutat om. Det skall utformasså att det blir ur miljösynpunkt så bra som möjligt.Kan man inte nå upp till vad som rimligen krävs fördetta alternativ får man väl återkomma tillriksdagen om saken. Men något mandat att utredaett tunnelalternativ, som är avvisat av ekonomiskaoch trafikpolitiska skäl, kan jag inte se att det finns.Ett sådant utredande är ju bara ägnat att fördröjahela processen och släpa upp frågan på denberyktade långbänken.Jag hoppas verkligen att regeringen är enig och stårbakom vad kommunikationsministern vidupprepade tillfällen har sagt, och jag tar än en gångfasta på att sade att hon inte kräveratt tunnelalternativet skall utredas.Anf. 146 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inte ställt några krav påbroföretaget, för det har varit fullständigt omöjligtatt där kräva någonting annat än vad som fastställtsi det avtal som föreligger.Men jag konstaterar att enligt --och jag utgår från att det gäller Socialdemokraternaöver huvud taget -- är egentligenmiljökonsekvensbeskrivningen ganska onödig. Jagför min del tänker se till att vi följernaturresurslagen och dess intentioner att man skallvälja det för miljön bästa alternativet.Anf. 147 ():Fru talman! Innebär det att ånyoaktualiserar tunnelalternativet? Talar jag inte medföreträdare för en och samma regering när jag talarmed och när jag talar med Thurdin?Anf. 148 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att inte ensär medveten om att ett nollalternativ också skallprövas och att det skall ske sammanvägningar ochjämförelser mellan de två alternativen. Det är sagt.Anf. 149 ():Fru talman! Vi har tecknat avtal om att bygga enbro för järnvägs- och landsvägstrafik mellan Malmöoch . Jag hoppas att regeringen ser tillatt det avtalet genomförs, med allt beaktande avden lagstiftning som gäller och precis enligt vadriksdagen tidigare uttalat sig för.Anf. 150 Statsrådet ():Fru talman! Jag bara konstaterar att GeorgAndersson vill inte följa svensk lagstiftning.Anf. 151 ():Fru talman! Det var ett mycket enfaldigtkonstaterande. Jag har deltagit i kammardebattenefter att ha varit föredragande statsråd för denproposition som presenterades och där riktlinjernaför hanteringen av frågan fastlades, och jag hoppasatt den nuvarande regeringen håller fast vid dessa.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:605 omSträngforsenAnf. 152 Statsrådet ():Fru talman! har frågat miljöministerOlof om Strängforsen i norra är skyddad mot vattenkraftsutbyggnad.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Strängforsen, som ligger invid Kärrbackstrand,finns inom den sträcka i som skyddasenligt bestämmelserna i naturresurslagen. Ett kortsvar på fråga är därför ja.Anf. 153 ():Fru talman! Först ber jag att få tacka statsrådet försvaret på frågan.Det kanske kan anses onödigt att framställa ensådan här fråga, eftersom jag har tolkatlagstiftningen på samma sätt som statsrådet. Jag varmed 1987 när kammaren fattade det här beslutet.Då trodde jag inte att jag skullebehöva resa frågeställningen igen. Men tyvärr ärdet så, , att vi i norra delen av uppleva hur statsrådets partikamrater och hurfolkpartister i detta område har svängt i frågan ochåterigen, tillsammans med ikommunstyrelsen, väckt frågan om att utredamöjligheterna att bygga ut Strängforsen. Det ärdetta som frågan gäller: Är det verkligen så att manefter fyra ånyo skall kunna föra upp ensådan här frågeställning till behandling? Eller ärmin tolkning av vad statsrådet sagt riktig, så att detfår anses vara en sådan signal till kraftverksivrareoch andra älvutbyggare i norra , att vi kananse att forsen i fortsättningen är räddad och att detinte blir någon utbyggnad?Anf. 154 Statsrådet ():Fru talman! Om man ser efter hur det var närnaturresurslagen kom till finner man attSträngforsen från början inte omfattades avskyddet mot vattenkraftsutbyggnad. Sedan fattadesett kompletterande beslut, och i det ingår justskyddet av Strängforsen, och även en ganska långsträcka av finns med. Vid den tidpunktenansåg också , som det handlar om,att den här forsen borde skyddas.I enlighet med vad som angavs iregeringsförklaringen kommer regeringen att värnaom de älvar och älvsträckor som undantas frånutbyggnad. För det första finns det över huvudtaget inga ambitioner att ändra den redan befintligalagstiftningen. För det andra innehållerregeringsförklaringen att regeringen avser attföreslå att fler värdefulla vattendrag skyddas enligtnaturresurslagen. Vi har i departementet utifrån deskälen tagit fram ett material som kommer att gå utpå remiss i dagarna.Anf. 155 ():Fru talman! Då tolkar jag statsrådet så, attstatsrådets partikamrater och övriga borgerligaledamöter i kommunstyrelsen i min hemkommun,, har fattat ett omöjligt beslutgenom att bestämma sig för att ytterligare utredafrågan tillsammans med kraftbolaget i norraVärmland. Det svar jag fått tolkar jag alltsåpå det sättet att jag kan tala om förkommunstyrelseledamöterna i min hemkommun,att det är ingen mening med ytterligare utredning,för statsrådet har sagt att Strängforsen ärskyddad för kraftverksutbyggnad.Anf. 156 Statsrådet ():Fru talman! Det är alldeles rätt att den befintligalagstiftningen kommer inte att ändras, utan vadsom sker är att ytterligare älvsträckor skyddas.Anf. 157 ():Fru talman! Jag kan då kanske bara få denbekräftelsen från statsrådet, att den borgerligaregeringen inte tänker göra samma snabbasvängning rörande den här frågeställningen sompartikamraterna har gjort hemma i Torsbykommun.Anf. 158 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att jag har svarat klart ochtydligt på frågan. När jag ser på vår svenskalagstiftning och på ärenden som miljö- ochnaturresursdepartementet behandlar, då är detviktigt för mig att rättssäkerheten gäller, och jag tarinte i beaktande konstellationer ute i landet.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:569 omjämställdhetsaspekter vid tillsättningen avlandshövdingeposterAnf. 159 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig hur jagvill kommentera att fyra landshövdingepostertillsätts med enbart män.Jag tycker naturligtvis inte att detta är bra.Vid utnämning av landshövdingar finns inga fastaprocedurregler. Praxis har dock varit attregeringarna bett de större oppositionspartiernaom förslag till lämpliga personer. Överläggningarhar sedan skett mellan partierna.Allmänt sett är det upp till alla partier att drivakravet på en jämn fördelning av kvinnor och män ibeslutande positioner. Jag kan bara konstatera attvi inte har levt upp till den ambitionen vid denutnämning av fyra landshövdingar som skedde iförra veckan. Detta i kombination med tidigareutnämningar av landshövdingar ger ett resultat somär otillfredsställande ur jämställdhetssynpunkt.Anf. 160 ():Fru talman! Jag tackar jämställdhetsministern försvaret. Jag förstår att det inte var så lätt att svara påfrågan, men det fanns egentligen bara ett svar påden. Vi är säkert överens om att det inte är bra somdet är.Jag måste ändå konstatera att det i denna riksdagvisserligen blivit en försämradkvinnorepresentation, därför att vi fick in två nya''gubbpartier'' i . Men i regeringen är detfortfarande en hyfsad kvinnorepresentation. Omregeringens kvinnor satte sig på bakhasorna, hadede väl kunnat driva fram en annan tingens ordningi den här frågan. Till syvende och sist är det ändåden som utser som har ansvaret, har överblickenoch kan se hur helheten blir vid en utnämning, varesig det handlar om utredningar, kommittéer,styrelser eller nämnder. I det här fallet handlade detom fyra landshövdingar.Det finns visserligen inga fasta procedurregler här,precis som säger. Icke desto mindrefinns det ändå möjligheter att gå tillbaka till demsom nominerat och säga: Detta kommer inte somhelhet att bli bra, och därför måste vi försöka hittaen annan lösning.Jag är alldeles säker på att om kvinnorna iregeringen står på sig, kan vi få en förbättring. Denhär gången är det dessutom inte snett bara iförhållande till tidigare utnämningar, utan detfatala den här gången är att två av det fåtalkvinnliga landshövdingar som vi har också ersattesav män.Anf. 161 Kulturminister ():Fru talman! sade att det kanske intevar så lätt att svara. Jag tycker att det var ganskalätt att svara och göra den sammanfattning som jaggjorde, att situationen naturligtvis inte ärtillfredsställande.Maj-Lis Lööw uppmanar mig att gå tillbaka till demsom nominerat. Faktum är att det faktiskt skedde.Statsministern hade kontaktat bl.a.Socialdemokratiska partiet och konfronteradeSocialdemokraterna med det faktum att det varväldigt många män som nominerats, två frånsocialdemokraterna. Men det ledde inte till någotannat resultat än att det blev två män frånSocialdemokraterna.Nu vill jag inte rättfärdiga det beslut som har fattatsmed denna upplysning, men så är fallet.Jag har tittat litet grand på statistiken bakåt i tiden.Jag har statistik . har detutsetts bara sju kvinnliga landshövdingar i Sverigeöver huvud taget. Det är intressant att se hurblocken har nominerat, eftersom partierna iöverläggningarna styr det hela ganska mycket; detär inte bara regeringen som gör det. Fem borgerligakvinnliga landshövdingar har utsetts och tvåsocialdemokratiska kvinnliga landshövdingar. Hurhar då regeringarna utsett landshövdingar -- det harnaturligtvis också betydelse? Socialdemokratiskaregeringar har utsett fyra kvinnliga landshövdingar,de borgerliga tre. Då skall man alltså jämföra dentid som resp. partier har suttit i regeringsställning.Utvecklingen visar att vi fick denförsta kvinnliga landshövdingen 1974. 1977 fick vitvå, 1980 tre och 1986 fyra. Men bara efter,1988, vände det igen, och vi fick tre kvinnligalandshövdingar. har vi två. Det är alltså baraunder 1986-1988 som vi hade fyrakvinnliga landshövdingar.Den slutsats jag drar av detta, fru talman, är attinget parti och ingen regering kan slå sig för bröstet.Anf. 162 ():Fru talman! Nej, det kan jag hålla med om. Det ärsjälvklart så att det under en mycket hadebehövt utnämnas bara kvinnliga landshövdingar föratt vi skulle ha fått en som både ochjag tycker bra fördelning mellan män och kvinnorpå dessa poster. I det här fallet blir det påtagligtojämnt, när fyra utnämns på en gång, alla manliga.Jag vet att vi hade en liknande situation i densocialdemokratiska regeringen.