prot · GG097 · 1992-10-15 00:00:00 — Vi har en distriktsveterinärorganisationsom har varit mycket nyttig i detta sammanhang.Jag anser därför att det är viktigt att vi i framtidenkan behålla en distriktsveterinärorganisation sombas för detta arbete.Jag har framför mig ett referat från ett seminariumom antibiotikaanvändning och resistensutvecklingsom visar vilka faror det innebär om man släpperantibiotika fritt. Det redovisas resultat som innebärstora besvär, inte minst från där man harfått in en resistent form av tuberkulos som uppträtti 13 delstater. Denna sjukdom hade varitförsvunnen . Denna sjukdom har integått att bota, och dödligheten har varit hög. Dettaberor enligt de undersökningar som har gjorts påatt det har använts för mycket antibiotika iproduktionen av livsmedel. Dessa bekymmer har viinte i , och det utgör en tillgång för oss iSverige som vi skall vara rädda om. En viktig del iden diskussion som vi måste föra med EG ochövriga europeiska länder är att vi i harmöjlighet att fortsätta bedriva en produktion pådetta ur hälsosynpunkt fina sättet.Anf. 222 ():Herr talman! Samtliga politiska partier inriktar sina krafter på att reparera det svenskanäringslivet. Det må ske med litet olika insikt omorsak och verkan men ändå med bidrag tillkonstruktiva åtgärder för att näringslivet skallåterfå sin tillväxtkraft genom sänkta kostnader ochökad konkurrens och kunna ge nya arbetstillfällentill såväl ungdomar som vuxna som står utanförarbetslivet.Det oudvikliga villkoret är att vi måste ha ettlönsamt och konkurreskraftigt näringsliv och ensamhällsekonomi i balans för att kunna fortsättasamhällsbygget med förbättrad service och omsorgför barnen, de äldre och övriga.Jag vill understryka, att då vi värderar de olikanäringsgrenarnas bidrag till sysselsättning ochvälfärd, är det inte bara de moderna informations-och datateknologiska grenarna i näringslivet som ärviktiga. Lönsamhet och arbetstillfällen är likaskyddsvärda och angelägna i våra långsiktigabasnäringar.Att ha mat, kläder och husrum är fortfarande ett avvåra viktigaste materiella behov att tillgodose.Den näringsgren som jag vill lyfta fram berör ossalla mycket nära:Dess produkter är vi beroende av för våröverlevnad.Dess produkter påverkar vår hälsa mer än någotannat.Dess produkter står i centrum då vi vill skapagemenskap, trivsel och glädje för oss själva och förvåra goda vänner.Dess produkter står i världsklass vad beträffarkvalitet och produktsortiment.Dess produktion ger sysselsättning till hela densvenska nationen, både direkt och indirekt i mycketstor omfattning.Dess produktion är en väsentlig del av vården avdet svenska miljölandskapet.Jag talar om svenskt jordbruk och svensklivsmedelsindustri, och jag hoppas att ni har modatt fortsätta att lyssna till mitt anförande, eftersomni är mycket starkt berörda av det.Denna näringsgren är i och i andra ländermycket beroende av politiska beslut och regleringarsom syftar till att slå vakt om en högklassiglivsmedelsförsörjning i det egna landet.Det är svårt, ja nästan omöjligt, att finna braregleringssystem. Därför har näringen oftadrabbats av regleringarnas ''baksida''. Dessa''baksidor'' är väl kända av såväl näringensföreträdare som oss politiker som har ettengagemang i svensk livsmedelspolitik. Det hargällt avregleringar, nedläggningar, omställningaroch exporthinder.Låt oss nu emellertid se framåt. Vad behövernäringen inom svenskt jordbruk ochlivsmedelsindustri för att kunna ge vårt landhälsosam och god mat, sysselsättning och utkomstför 100 000-tals människor och en god miljö?Den här näringen är i behov av att i den svenskadebatten få framstå som värdefull, önskvärd ochpositiv för samhällets utveckling. Den är också ibehov av att gamla gruppmotsättningar i samhälletbyts ut mot nya och positiva förväntningar på enutveckling av branschens näringsliv.Det är än viktigare att denna del av det svenskanäringslivet får möjlighet att konkurrera fullt ut pålika villkor, på villkor som gäller i våra närliggandeEG-länder. Jag är övertygad om att svensklivsmedelsindustri, om den får konkurrera på likavillkor, kommer det att leda till ett ännu bättreproduktsortiment, en väsentlig exportandel medökad svensk sysselsättning som följd och enförbättrad totalmiljö i Europa.Vad innebär då konkurrens på lika villkor?Regering och riksdag arbetar nu intensivt med attharmoniera svensk ekonomi och lagstiftning tillrådande EG-politik, detta för att svenskt näringslivskall kunna konkurrera på lika villkor i ,oavsett om vi blir medlemmar i eller ej. Dettasker framför allt genom och deförestående EG-förhandlingarna.Danska, tyska och franska livsmedelspriser är lägreän livsmedelspriser i , men matkostnadernaär inte lägre än i . Hur går då detta ihop? Jo,konsumenten betalar en väsentlig del av sinkostnad via EG:s budget, dvs. lägre priser menockså en väsentlig del via skatten.Den svenska livsmedelspolitiken måsteharmonieras till EG:s politik på samma sätt somgäller för det övriga svenska näringslivet. Dettakommer att innebära sänkta marknadspriser, enövergång till viss budgetfinansiering och engemensam exportfinansiering.Sverige kommer att få bidra till EG:s budget fördess livsmedelspolitik om vi blir medlemmar iGemenskapen. Då bör det vara självklart för oss attvi genom en anpassning till EG:s politik får tillbakaen del av pengarna för att stärka denna viktiga delav svenskt näringsliv.Den arbetande har lagtfram ett betänkande om åtgärder för att anvisavägen för den svenska vegetabiliesektornsanpassning till EG.Vi kristdemokrater förväntar oss att såväljordbruksministern som Europaministern nusnarast tar över ansvaret för svensklivsmedelsproduktion och att den anpassas tillEuropapolitiken och att den därmed får möjlighetatt konkurrera på lika villkor. Då kommer vigemensamt att kunna glädjas åt denna näringspositiva utveckling framöver.Anf. 223 ():Herr talman! Arbetsmarknadsläget är just numycket svårt i så gott som hela landet. Kristianstadslän utgör inget undantag. Framtidsutsikterna i länetär särskilt dystra, speciellt på grund avförsvarsbeslutet , som innebär att tvåregementen försvinner. P6 och A3 är en viktig delav socialt, ekonomiskt ocharbetsmarknadsmässigt. Det är självklart att ennedläggning av regementena sätter djupa spår ihela regionen. Från socialdemokratiskt hållkämpade vi för att åtminstone A3 skulle vara kvar,men det avslog den borgerliga majoriteten.Nedläggning av regementen i samband med enbesvärlig lågkonjunktur gör det oerhört tungt förhela regionen. Framtidsutsikterna bedöms alltsåsom svåra, om inga åtgärder sätts in.Även hade Kristianstadsregionenskakats av nedläggningar och utflyttningar inomsåväl den privata näringen som den offentligasektorn. Totalt har tusentals arbetstillfällenförsvunnit. Från regionens sida har vi införgästande statsråd, bl.a. arbetsmarknadsministern,redovisat våra svårigheter och krav på hjälp ochstöd. Med hänsyn till att nedläggningarna avregementena slår väldigt hårt har regeringen ettspeciellt ansvar för den uppkomna situationen ochbör naturligtvis också medverka till att överbryggaläget. Vi förväntar oss att detta sker.Idéer saknas ingalunda, sådana finns och harredovisats för statsmakterna. Närmast handlar detom satsningar inom utbildning, service ochinfrastruktur för att möjliggöra industriellverksamhet.I de planer som redovisats finns bl.a. ett EG-kontor, ett internationellt centrum för hjälp tillnäringsliv och offentlig sektor. Frågan är mycketangelägen, men arbetet kan inte komma i gång utanstatlig medverkan. Det är också offensivasatsningar av detta slag som behövs just , för attpå nytt få fart på Sverige.Det är naturligtvis bra att regeringen efter långväntan nu äntligen samlar sig till ett beslut i fråganom lokal för högskolan i vår sida har vi i samband medförsvarspropositionen lanserat förslag omatt landets första miljövärnskår etableras på P6 iKristianstad, som skall läggas ner senast juni 1994.Miljöskadorna blir allt svårare, och alla är överensom att det krävs enorma ansträngningar för attkomma till rätta med det växande miljöproblemet.Från skilda håll har fråganaktualiserats om att använda militärt kunnande icivila insatser på miljöområdet. Sedan vipresenterat förslaget har vi märkt ett stortintresse för ett miljövärn.Arbetsuppgifterna för en miljövärnskår är mångaoch stora, både i och internationellt. EnFN-studie har beskrivit möjligaanvändningsområden. I studien sägs att de militäraorganisationerna är väl rustade för att ge sig i kastmed katastrofsituationer. Man rekommenderadeFN att stödja en miljöanvändning av militäraresurser på olika sätt.Vid Riomötet om miljö och utveckling fick idén stödfrån svensk sida av miljöministern, som uttalade attaktiva ansträngningar bör göras att användamilitära resurser och militär teknik förmiljöändamål, inkluderande nödsituationer. I ochmed att militärutgifterna minskar kan enormaresurser, av både finansiell, teknisk ochintellektuell karaktär frigöras och i stället fåproduktiv användning i övergången till en hållbarutveckling, sade miljöministern. Jag välkomnarmiljöministerns klara ställningstagande i frågan ochuppfattar det som ett viktigt stöd för etablering avett miljövärn.Även utrikesutskott har ställt sig bakomFN-studien.Det finns således en mycket bred uppslutningbakom tanken på ett miljövärn, och vi måste nu gåfrån ord till handling. Kostnaderna förmiljöförsummelserna är så höga att skälen tillmiljöskydd knappast kan överskattas, sägs detockså i FN-studien.P6 i är en mycket lämplig plats för enmiljövärnskår. Där finns det redan personella ochmateriella resurser samt lokaler. Dessutom finnsdet redan på orten miljövårdsutbildning, somskulle kunna bilda grund för en miljövärnskår.Önskemålet från vår sida, vilket även framförts tillregeringen, är att utbildningen ges påhögskolenivå.Ytterst handlar åtgärderna på miljöområdet ommänsklig överlevnad, där vi alla måste ta ett störreansvar.Jag uttrycker min uppskattning över miljöministerOlof klara uttalande om ett miljöskydd.Det man säger i , får man stå fast vid härhemma. Jag förväntar mig nu ett initiativ i fråganfrån miljöministern.(forts. 8)9 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:3 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch Tyskland1992/93:32 Samerna och samisk kultur m.m.Skrivelse1992/93:18 Redovisning av Allmännapensionsfondens verksamhet år 199110 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 14 oktober1992/93:8 av () tillarbetsmarknadsministern om Volvos fabrik iUddevalla:Under 80-talet skedde en nedläggning avUddevallavarvet. Flera tusen yrkesskickligamänniskor blev av med sin arbetsplats.Det s.k. Uddevallapaketet skapades genom ensamverkan mellan regering-riksdag-kommun-näringsliv-myndigheter och organisationer.Framtidstro skapades bl.a. genom Volvosetablering på det gamla varvsområdet.I dag arbetar drygt 800 yrkesskickliga bilbyggare ikanske världens modernaste bilfabrik.Bilindustrin världen över upplever storaproblem, inte minst mot bakgrund av deninternationella lågkonjunkturen.Detta innebär en stor oro, inte minst bland deanställda vid i Uddevalla.Enligt uppgift kommer att göra enkonsekvensutredning av en eventuell nedläggningav produktionsanläggningarna i ochKalmar.Om utredningen leder fram till en nedläggning avVolvos fabrik innebär det en stor katastrof förmänniskorna i och Bohuslän.I samband med Uddevallapaketet erhöll Volvolokaliseringsstöd ,utbildningsstöd samt ett frisläppande avinvesteringsfonder.Det är därför viktigt att dessa medel inte kastas bortutan används för att Volvofabriken i kanövervintra i avvaktan på bättre konjunkturläge förpersonbilsförsäljningen. Det vore ett slöseri medbåde människor, teknik och pengar att inte geanläggningen i en chans att bevisa kan klara framtiden.Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för atttrygga Volvos fortsatta drift vid fabriken iUddevalla?1992/93:9 av (nyd) till statsrådet om hobbyhästägande:Katastrofalt dåligt! Det är den bistra sanningenbeträffande samtliga travhästauktioner som ägtrum . Uppfödarna runt om i landet hartvingats att göra förluster på per1,5-åring som sålts. Denna ohållbara situationkommer givetvis att slå mycket hårt mottravsporten, galoppsporten och deras binäringar.Dessa två hästsportsnäringar omsätter ca 11--12miljarder , och sysselsätter omkring 60 000människor. Statens inkomster enbart på tottospeletär runt 650 miljoner/år. Hästsporten ger ocksåstaten stora inkomster via arbetsgivareavgifter ochdirekta löneskatter för dessa 60 000 personer,dessutom får staten in moms och diversepunktskatter på binäringarna runt om hästsporten.Man måste också beakta att ATG (och galopp) med ekonomiska medel stöderforskning och utbildning inom veterinärvården,hästsportkliniker, , Wången, Strömsholmsamt inte minst friidrotten genom olympiatravm.m. Inom samtliga dessa områden får staten görastörre insatser om man inte stimulerar hästsportengenom att införa hobbyhästägande igen.Hästägarnas kostnader för träningsavgifter,transporter och veterinärvård inom trav ochgaloppsporten är 1,8 miljarder/år, observera då attdenna kostnad exkluderar kapitalkostnader förinköp av hästar. Den totala prissumma som dessahästägare tävlar om är 550 miljoner, detta medföralltså en total nettoförlust för hästägarna på 1,25miljarder, (är ej kapitalkostnadenmedräknad).Dessa prispengar på 550 miljoner är tyvärrskattepliktiga. Detta leder givetvis till att allt flerinte satsar på att köpa hästar, vilket i sin tur utarmartrav- och galoppsporten. Ingen sund människaköper en ''lott'' (tävlingshäst) och skattar bort ca70 % av vinsten då chansen att få en Legolas ellerCalit är nästan lika liten som att vinna en miljon pålotto. Denna negativa utveckling leder att att statenblir den stora förloraren.Jag vill nu med dessa fakta fråga skatteminister vilka åtgärder regeringen kommer attvidtaga åt det prekära läge som svensk hästsportbefinner sig i.11§ Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 13 oktober1992/93:46 av () till statsrådetBo Lundgren om bankernas fallskärmsavtal:Avser statsrådet att vidta åtgärder så attdels de kostsamma fallskärmsavtalen omförhandlasi åtminstone de banker som staten numera ägereller garanterar fortsatt verksamhet i, delsförhindrar att nya sådana avtal ingås?1992/93:47 av () tilljordbruksministern om rabiesförekomsten iFinland:Finland har betraktats somrabiessmittat land. Detta innebär att levande djurinte får införas från till utaninförseltillstånd och fyra månaders karantän.Det här förhållandet innebär väldigt stora problemspeciellt för människor boende i de östra delarna avNorrbottens län som tillbringar mycket av sin fritidi vårt östra grannland.Är statsrådet beredd att ta initiativ till att Sverigeicke längre klassificerar som ettrabiessmittat land, med tanke på att inga nya fall avrabies i kunnat konstateras under desenaste åren?1992/93:48 av () tillkulturministern om ökat programutbud påtornedalsfinska:Den 1 januari 1993 skall lokalradion slås sammanmed riksradion. I det centrala förslaget tillprogramtablå framkommer det att de finskspråkigaprogrammen skall inskränkas till att sändas mellankl. 18.00 och 19.00 vardagar. Ett förverkligande avdetta förslag skulle innebära att det anrika ochuppskattade programmet Pohjoiskalotti() skulle försvinna.Enligt det nu gällande avtalet mellan SverigesRadio och staten skall programverksamheten tasärskild hänsyn till språkliga och etniskaminoriteter, varvid finskan och samiskan har ensärställning. I bor flertalet avlandets etniska minoriteter, nämligentornedalingarna och samerna, vilka båda har sitteget språk.För den samiska befolkningen är programutbudetväl sörjt, medan tornedalingarna som numerärt ärbetydligt fler har ett mycket begränsatprogramutbud på grund av begränsade resurser.Med det förslg som föreligger begränsas dettaytterligare.Är statsrådet beredd att medverka till ett utökat istället för minskat programutbud påtornedalsfinska?1992/93:49 av () tilljustitieministern om tingsrätterna:Sedan domstolsutredningen fråntogs uppgiften attföreslå en framtida domstolsorganisation harJustitiedepartementet framlagt ett eget förslag --''Domstolsväsendet -- organisation ochadministration ''. Det föreslås bl.a.nedläggning av 24 tingsrätter. Runt om i harförslaget om nedläggning av de små tingsrätternaskapat oro. I samma PM föreslås också attDomstolsverket läggs ned och ersätts av enstabsmyndighet som administrationöverförs till domstolarna.Ingående beräkningar av kostnadseffekterna avdepartementets förslag visar att de årligakostnaderna för domstolsadministrationen ökarmed , ett belopp som överstigerDomstolsutredningens besparingar. Därtillkommer engångskostnader om 64 miljoner kronor.Är statsrådet beredd att, mot bakgrund avbetydelsen av fortsatt lokal förankring i dömandetoch med hänsyn till det statsfinansiella läget, nufrångå promemorians förslag om nedläggning avbl.a. 24 tingsrätter?1992/93:50 av () till kulturministernom jämställdheten i arbetslivet:Av regeringsförklaringen framgår att regeringenanser att den höga förvärvsfrekvensen för kvinnorär en viktig tillgång för ekonomi. Vidareanges att jämställdhet i arbetslivet är ett centraltmål som kräver ökad uppmärksamhet närarbetslösheten växer.Mot denna bakgrund vill jag frågajämställdhetsminister följande:Vilka initiativ avser ministern att ta för att gejämställdheten i arbetslivet ökad uppmärksamhet?1992/93:51 av () till statsrådet om energiförsörjningen i de baltiskastaterna:Litauen har redan drabbats av allvarliga svårigheteri sin energiförsörjning. Risken är stor att denkommande vintern kommer att leda tillförsörjningssvårigheter också i ochLettland som blir ännu allvarligare än den gångnavinterns.Vilken beredskap har för att snabbt ocheffektivt bistå de baltiska staterna vid en befaradenergikris ?1992/93:52 av () tillkommunikationsministern om Gotlandstrafiken:Riksdagen beslutade att begära enöversyn av högstprisregleringen och det s.k.Gotlandstillägget i frakttrafiken till och frånGotland. Regeringen uppdrog åt attsom en del i en redan pågående utredning avGotlandstrafiken utföra denna översyn. Verket harnu avlämnat ett betänkande där föga nyttframkommer om frakttaxorna. Särskilt saknasanalys av hur de fördyringar förGotlandstransporter som en slopad reglering skulleinnebära kan kompenseras.Min fråga lyder: Avser regeringen att med dettaunderlag som grund lägga fram ett nytt förslag förriksdagen?1992/93:53 av () till statsrådet om kvinnorna och ett nyttpensionssystem:Enligt promemorian av Pensionsarbetsgruppensägs en grundläggande utgångspunkt vara attåstadkomma en ökad direkt koppling mellanavgifter och förmåner. Varje kronas inkomstkommer i princip att påverka den framtidapensionens storlek. En konsekvens av detta är attnågra begränsningar på förmånssidan sommotsvarar ATP-systemets 15- och 30-årsregler inteskall finnas med det reformeradepensionssystemet. 15-årsregeln som finns ochgör att pensionen beräknas utifrån medelpoängenpå de 15 bästa åren under arbetslivet ger alla ettbättre utgångsläge än om medelpoängen beräknaspå . De 30 åren som krävs för fullpension har hitintills varit ett hinder för mångakvinnor. Pensionen reduceras nämligen med 1/30-del mindre än 30. Av de kvinnor sompensionerades nådde upp till 30 årmed pensionsgrundande inkomst. Med nuvaranderegler skulle kvinnor ha en medelpoäng frånATP som skulle vara av männensmedelpension. Vid en regeländring till 40intjänandeår skulle en fjärdedel av kvinnorna fåsämre pension. En ändring innebärande attpensionspoäng räknas på hela livsinkomstenkommer att drabba ännu fler. Redan innankvinnorna skulle få verklig nytta av 15- och 30-årsreglerna föreslås en ändring avpensionssystemet.Hur skall kvinnorna med 10--kvar tillpensioneringen och som trots svårigheterna räknatmed att uppnå full pension kunna kompensera sigför den försämring som det nya pensionssystemetkommer att innebära för dem?1992/93:54 av () till kulturministernom tiden för handläggning av vissa asylärenden:Kultur- och invandrarminister att regeringen satt den s.k.treterminsregeln ur spel. Treterminsregeln harinneburit att familjer där barnen hunnit påbörja sintredje termin i svensk skola fått stanna om intesärskilda skäl talar emot. Att denna tumregel nuupphör måste betyda att man räknar med avsevärtlängre handläggningstider för ett stort antalbarnfamiljer.Hur lång är den förväntade handläggningstiden fören barnfamilj ?den 14 oktober1992/93:55 av () tillutbildningsministern om åtgärder för att motverkasnedrekrytering till högskolan:Den sociala snedrekryteringen till högskolan ärmarkant. Det innebär att mänskliga resurser gårförlorade för samhället. Det finns enbegåvningsreserv som samhället måste ta till vara.För den enskilde betyder det förlorade möjlighetertill ett rikare liv. Snedrekryteringen medför ocksåatt klassklyftor består. En cirkulation mellansocialgrupper främjar jämställdheten i samhället.Jag ställer följande fråga till utbildningsminister vilket sätt avser regeringen att motverkasnedrekryteringen till högskolan så att befintligbegåvningsreserv tillvaratas?1992/93:56 av () tillkommunikationsministern om SJ:s upphandling avsnabbtåg:Det finns ett kontrakt mellan ABB och SJ omtillverkning av snabbtåget X 2000. Grundorden på20 tågset är i det närmaste levererad. I avtalet finnsen option på ytterligare 20 tågset. Tiden för optiongick ut . På grund avlönsamhetskrav på SJ har de icke ansett sig kunnagöra ytterligare beställningar. Detta har diskuteratsmed men utannågot som helst resultat.I det glapp som uppstår för tågtillverkningenhotas hela denna industri av nedläggning. Detta iett läge då vi står inför stora satsningar på bl.a.snabbtåg. Ett besked till SJ måste komma , som underlättar för SJ att fatttaett beslut att utnyttja optionen.När tänker kommunikationsministern ge SJ dettabesked?1992/93:57 av () tillnäringsministern om småföretagensexportmöjligheter:Svenska företags konkurrensförmåga gentemotomvärlden har genom åtgärder och beslut avregering och riksdag ökat. Den låga inhemskakonsumtionen gör emellertid att exporten är änviktigare än tidigare.De små företagen har ofta en förhoppning och tropå exportförsäljning, men ofta har de också pågrund av sin litenhet ''trösklar'' att ta sig över för attnå de stora exportframgångarna. Sådana ''trösklar''kan vara språkproblem, ett litet företagssvårigheter att marknadsföra sig osv.Min fråga till näringsministern är följande:Vad gör regeringen för att förbättra småföretagensmöjligheter att komma över olika ''initialtrösklar''för exportsatsningar?12 § Kammaren åtskildes kl. 21.05.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6 §anf. 39 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf.73(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 122(delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 154 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 184(delvis),av andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.