prot · GG0938 · 1992-12-04 00:00:00 — Närdet gäller järnvägen sker nu större satsningar ännågonsin i modern tid på nybyggnad av olikajärnvägsprojekt.Vi i drev ochbörjan mycket hårt kravet på väsentligtökade satsningar på byggande av järnvägar iSverige. Vi anförde att planeringsramen borde utgåfrån , och att 40 miljarderskulle satsas på investeringar i järnvägarna under90-talet. Vi mötte inget som helst gensvar från dendåvarande regeringen och den dåvarandekommunikationsministern. Tvärtom förhånades vi.Man sade att våra förslag var fullständigtorealistiska osv. Det är därför för mig somcenterpartistisk trafikpolitiker mycket glädjandeatt se att vi , , de facto kommer upptill 4 miljarder i investeringar.De som utgjorde den dåvarande majoriteten anförnu att det sker för litet. Jag har litet svårt att fåresonemanget att gå ihop. Signalen som gick ut tillmyndigheter, och andra och var, att det inte skulleske några stora satsningar framöver påjärnvägsbyggen. Om det då hade kommit andrasignaler, och man hade visat intresse för att satsa påjärnvägen, hade vi kanske haft en väsentligtbättre framförhållning så att vi kunnat komma igång med projekt.Jag vill fråga kommunikationsministern om handelar den uppfattningen. Skälen till att det går trögtatt komma i gång med projekt är till stor del inte attdet är pengar som fattas, utan det är andra sakersom gör att det går trögt på många områden. Detberor på att man har en dålig framförhållning pågrund av de politiska signaler som kom under slutetav 80-talet och början på 90-talet.Vi har också en lagstiftning som gör det besvärligtatt rent konkret komma fram med nya projekt förjärnvägsbyggen. De är väsentligt svårare atthantera än t.ex. vägprojekt. Här finns ett behov avatt se över lagstiftningen. Den tidigare regeringentog inga initiativ på detta område, t.ex. genom attskapa en särskild banlag.Jag vill fråga kommunikationsministern vad manför närvarande gör i deparetement och regering föratt få en lagstiftning på detta område -- kalla detgärna en banlag, en parallell till motsvarandeväglag -- som skulle göra att vi snabbar påprocessen och får fram den här typen av projektväsentligt snabbare än vad vi klarar av i dag.Anf. 37 ():Fru talman! Först vill jag tacksamt noteraSocialdemokraternas stigande intresse förBotniabanan. ger uttryckt fördet här och i interpellationen.Det är bara tråkigt att detta stigande intresse komefter det att man lämnatkommunikationsministertaburetten ochregeringsmakten.Om jag har förstått planeringsläget rätt, kommerman fram till att få in svar påKommunikationsdepartementet från Vägverketoch inför den kommandeplaneringsperioden. Då är min fråga tillkommunikationsministern om det här innebär attjust blir avgörande för vilketställningstagande departementet gör tillBotniabanan. Det är ett projekt som vikristdemokrater från hela driverintensivt. Vi kommer att se till att ni också hör talasom oss när vi kommer fram till den avgörandestunden. Jag skulle vilja få bekräftat om februarioch mars blir de avgörande månaderna för dettaprojekt.Jag jag är även tacksam motkommunikationsministern för de vägpengar somNorrland ändå har fått. Det gäller dels de 2miljarder vi fick , dels de 1,5 miljarder somgick till skogslänen . Man kan fåintrycket av att vissa norrlänningar här inte ärtacksamma för att dessa pengar har kommit tillNorrlandslänen. Vi är i alla fall tacksamma. Jag serdetta som något positivt.Sedan finns det självfallet stora behov. Jag tror attdet är kommunikationsministern själv som brukarsäga att vi har ett avståndshandikapp gentemotövriga på . Vi norrlänningar frånövre har kanske ett avståndshandikapppå ytterligare . De anslag som hargivits till vägar och järnvägar har haft den härhänsynen inbyggd. Det var en ganska bra spridningpå dem.Det är viktigt att den här insikten verkligen finnsnär det gäller den nya planeringsperioden för denärmaste 10 åren. Det är inte bara somhelhet som har ett antal mils avståndshandikappmot de stora marknaderna i , utan övreNorrland har kanske ytterligare . Detupplever jag som vårt handikapp. Annars har vimänniskor, kunskap och företagsamhet som gör attvi har goda förutsättningar att klara oss i det nyaEuropa. Det är avstånden som är vårt problem.Där behöver vi hjälp från statsmakterna ochkommunikationsministern.Jag skulle vilja fråga om stambanan i övreNorrland. Där har det ju satsats stora pengar. Detvill jag också honorera för. Hanhar gjort stora insatser här somkommunikationsminister. Jag vet att det finnsytterligare projekt för ca 300--enligt vadjag förstått från , region . Det ärprojekt som är samhällsekonomiskt lönsamma,förberedda och där man kan köra i gång under detnärmaste året. Det förstod jag när jag pratade meden av tjänstemännen där för sedan.Då är min fråga om vi kan se, t.ex. i detbudgetförslag som kommer, att det satsasytterligare på norra stambanan så att vi kanfortsätta i den nuvarande investeringstakten för atträta ut de problem som finns, inte minst i trakternamellan och . Det är ett områdemed mycket besvärlig terräng. Jag hoppas få svarpå frågan om när sådana pengar kan förväntas.Anf. 38 Kommunikationsminister ():Fru talman! säger sig ha svårt attfå grepp om vad som händer på det här området.Det är litet märkligt med tanke på den mycketutförliga redovisning som han har fått här och allade dokument som har ställts till förfogande frånVägverket och Banverket.Den medvetna dimbildning som hans partikamrater bidrar till ochmytbildningen om att vi skulle vara så fumliga påKommunikationsdepartementet att vi inte kanöverföra pengar som har anslagit tillVägverket och är fullständigtfantastiska. Jag tycker att somansvarig politiker skulle försöka att bidra till attstärka respekten för vad våra verk faktiskt gör samtför vad tjänstemän och den politiska ledningen påolika departement gör. Det här börjar anta heltorimliga proportioner.Det finns några saker som är tröga. Låt osskonstatera det. pekar på någraav dessa projekt. Det är , delvisostkustbanan och vi har haft en process i gång närdet gäller . Vi vill studera om det somGeorg själv byggde mycket av sinpolitik på är möjligt, nämligen en medverkan frånnäringslivet genom privata finansiärer.Låt oss titta på den hundramiljardssatsning somGeorg och hans partikamrater brukarframhålla för 90-talet. Vad bestod den av? Ca 50miljarder var och ordinarieanslag. Ca 30 miljarder var det som skulle kommain från framtida bilister, framför allt i Stockholmoch och från dem som skall åka överÖresundsbron. Ytterligare 10--15 miljarder skullekomma från näringslivet. Jag har läst vadGeorg skrev i de här delarna.Det mångomtalade skulle bl.a.finansieras med avgifter. Där visade en utredningsom gjorde att av de nödvändigainteckningarna skulle kunna komma frånVägverket. Jag tycker att man skall ha detta iåtanke, , när man nu skall läsa utvad som ligger bakom de mycket kraftfullaanklagelser som riktas mot regeringen i dag.Georg säger att vi har belagtvästkustbanan med startförbud. Sanningen, frutalman, är att tillsatte enförhandlingsman som skulle ta fram pengar frånregionen. Han misslyckades med sitt uppdrag. Nuhar vi tillsatt en ny förhandlingsman, vid sidan avden här processen, där det finns en tröghet. Härfinns den stora utmaningen. tog uppden också i sin fråga. Vi har en tröghet när detgäller de stora järnvägsprojekten.Det handlar om själva åtkomsten av marken.Expropriationsprocessen när det gäller tunnelnunder omfattar över 100expropriationsfall. När det gäller ärdet fortfarande några expropriationer som inte ärklara. Det är en process som tar tid. Där är detmöjligt för enskilda människor att överklaga och attinte lämna in fullständiga handlingar. Det fördröjeroch gör att processen tas om. De som är medvetnaom hur man utnyttjar det här har i vissa fall varitmycket framgångsrika, när det gäller att försenaframför allt järnvägsprojekt.På vägsidan har vi väglagen . Den gör attVägverket ställer ut en plan som kan överklagas tillregeringen. Därefter går arbetena i gång. Man löserproblemen med ersättningsfrågor och annat iefterhand.Georg frågar om det har framkommitnågot nytt när det gäller . ,delegationen för infrastrukturinvesteringar, somhar tillsatt konsulten, fick rapporten häromdagen.Den utvärderar nu rapporten. Jag har ännu inte fåttdess rapport. Det är den som skall utvärdera. Vi fåren rapport därifrån inom en snar framtid.Georg talar om att jag skulle ha varit utemed stolta löften. Det kan man naturligtvis tycka.Jag sade att jag räknade med att detskulle bli 8 miljarder som investerades under1992/93, det budgetår som pågår, i vägar ochjärnvägar. Då sade och andra att4 av dessa miljarder var anslagna av den gamlaregeringen. Det är alldeles riktigt. Jag har aldrigtalat om vem som har anslagit eller betalt pengarna.Det var en prognos om hur mycket som skulleinvesteras under detta budgetår.Om det var ett stolt löfte, , så hardet överträffats med mycket god marginal. Detkommer nämligen nu att investeras för 13 miljarderkronor. Jag hoppas att kan tatillbaka påståendet att de 8 miljarderna var ett löftesom inte kunde levas upp till. Det är något som jagfår höra jämt och ständigt. Det vore klädsamt omGeorg här kunde erkänna att löftetom dessa 8 miljarder infriades med god marginal.Det blev 13 miljarder i stället. Detta är entredubbling av investeringsnivån jämfört med ettgenomsnitt . Det är en fördubbling,en ökning , jämfört med den nivå som vihade under /92.Sten-Ove tycker att det är hemskt attjag säger att vi skall återkomma med en propositiontill våren. Jag tycker att skallstudera hur riksdagsarbetet fungerar. Regeringenhar inga pengar. Vi har intecknat alla de pengarsom har anslagit. Vi har enplaneringsprocess som jag trodde att ledamöterna idenna kammare var angelägna om att upprätthålla.Vill ni delegera till regeringen att anslå pengar, ärdet en nyordning som skulle föra ganska långt, menjag har ingenting emot en sådan process.Anf. 39 ():Fru talman! Får jag först säga att det nästan ärrörande att höra förnöjsamhet . Han är ändå ganska ensam bland dem somägnar sig åt dessa frågor om att vara förnöjd överutvecklingen. Tvärtom är det en stor irritation utepå fältet över att det går för sakta och händer förlitet.Men jag skall inte diskutera dessa frågor medElving utan med . MatsOdell blir än mer upprörd för varje gång som jagdiskuterar det här med honom. Jag kan möjligenförstå det, eftersom det inte kan vara lätt att varkommunikationsminister mot bakgrund av det somnu händer, den debatt som förs ute på fältet och denmisstro som visas.Jag har inte skapat och spritt några myter om dethär. Det finns inga sådana myter. Läser näringslivets tidskrifter? Det är en allmänirritation i näringslivet över att det som utlovas inteinträffar.Det vare mig fjärran att äventyra respekten förpolitiker och tjänstemän inomkommunikationsdepartementet. Jag har en storrespekt för tjänstemännen inomkommunikationsdepartementet, men jag har ensjunkande respekt för den politiska ledningen. Dethandlar här inte om en diskussion om formerna förprivat finansiering, utan det gäller en diskussion omhur vi skall snabba upp investeringar som jagbedömer vara angelägna på järnvägsområdet.Banverket har gång på gång presenterat mångasådana projekt som skulle behöva genomföras avsysselsättningsskäl och av miljöskäl och för att få igång tillväxten i vårt land. Men man får inte framdessa projekt, eftersom regeringen inte ger någrapengar till dem.Det heter nu i svaret att man skall se över hurfinansieringen skall säkras, och det skapar en nyosäkerhet om hur det är med finansieringen. Det ären direkt ohederlig argumentation som sig skyldig till när han här talar om 8 resp. 13miljarder. Jag skall inte ägna mig åt någonsifferexercis, men jag har studeratlistan över de 13 miljarderna, och det finns mycketluft i de siffrorna. De svarar inte alls mot de 8miljarderna.Vi lade grunden till denna satsning genom att tafram 10 miljarder för infrastruktursatsningar och fåfram en ram om ytterligare 10 miljarder. Det är depengarna som ni nu rullar runt . Menoavsett vem som än har tagit fram dem måste de nukomma i arbete, och det snabbt.Det är vilseledande när kommunikationsministernnu ger sken av att man satsar 530 miljoner kronorpå . Det råder nu startförbud fördetta projekt, i väntan på förhandlingar sommöjligen blir klara . Hur blir det ifortsättningen? Regeringen är naturligtvis ansvarigför vad som händer nu och kan inte skylla påtidigare försummelser. Dessa kan vi ta upp i ettannat sammanhang.Anf. 40 ():Fru talman! Kommunikationsministern säger attdet är viktigt att stärka respekten för vad som görs,och även jag tror att det är viktigt, men för att manskall klara den operationen krävs att man görnågonting. Vi kan inte tala om att satsapå infrastrukturen när människorna ser att desatsningarna inte kommer till stånd. Det är viktigt.Statsrådet säger vidare att jag skall studera hurriksdagen fungerar. Det har vi ju som riksdagsmänstora möjligheter att göra, men jag måste erkännaatt det inte fungerade så bra under den senasteperioden. Det fanns ju en annan tid med en annanmajoritet, då vi t.ex. i kunde registrerastora investeringar på infrastrukturområdet,nämligen på flyg, järnvägar och vägar. Jag tror attdet är viktigt att vi för att få tillbaka respekten förde politiska organ som vi har, inte minstKommunikationsdepartementet, får fart på detunga investeringarna.Om planeringen inte alltid fungerar som vi vill,måste vi kunna ge ett besked om när så kommer attske. När får vi ett beslut om , och påvilket sätt skall den byggas? Vad händer t.ex. medde problem som vi har i , på gränsen motFinland? Får vi möjlighet att bygga enomlastningsterminal eller en omaxlingsterminal?Det finns rader av besked som vi väntar på att fåfrån regeringens sida. Även omkommunikationsministern önskar en annanhandläggningsordning, måste det vara statsrådetsom skall ge besked på dessa områden. Det är detenda sätt på vilket vi kan stärka respekten för depolitiska besluten.Min uppmaning till kommunikationsministernmåste därför bli: Kom nu upp ur ! Sättfart på investeringarna! Det gagnar alla politikerom ni kan visa att ni menar något med allt ert snack.Anf. 41 BO ():Fru talman! Jag ställde två enkla frågor omprojektsom skulle kunna bidra till att förbättrainfrastrukturen och skapa nya jobb här i landet.Kommunikationsministern borde vara välförberedd på dessa frågor. De har ställts tidigare,men då har han inte kunnat lämna besked. Jagtycker att det nu borde vara dags att lämna beskedoch visa handlingskraft.De enkla frågorna var följande.Malmöhusförhandlingarna är slutförda sedan etthalvår tillbaka. Kommunikationsministern haruttalat att han behövde få november månad på sigför att kunna lämna besked. skriver videcember, och jag tycker att vi nu kan kräva ettbesked på den punkten. Vi behöver komma i gånginte minst med elektrifieringen av banan mellanMalmö och . I dessa förhandlingar ingickockså många andra värdefulla projekt som leder tilljobb och förbättringar.Det är likadant med den andra frågan, omoptionen, som är oerhört viktig. Det rör sig omtusentals jobb, och det är angeläget attkommunikationsministern, som skall leda dettaarbete, trycker på och ser till att optionen blirutlöst, så att det skapas jobb i regioner somKalmarområdet, men också i ,och . Kan man inteåtminstone få en anvisning om när ett slutligtbesked kan komma? Det är viktigt för våra orter,för trafikpolitiken och för att vi skall kunna skapajobb.Anf. 42 Kommunikationsminister ():Fru talman! undrar om jag inteläser näringslivets tidskrifter. Det gör jag. Jag vetinte om det sker i samma omfattning som är falletmed , men jag ser att det även därfinns en otålighet på den här punkten. Det är ocksåsjälvklart. Se bara på kurvan överbyggaktiviteterna i vårt land fram till de senasteåren ! hade man en omsättningpå , ett resultat av denspekulationsekonomi som växte fram under denförra regeringens tid. Det förekom hög inflation,snabba klipp osv.När denna sufflé nu håller på att sjunka ihop, frånen investeringsnivå på ungefär 200 miljarder, och viunder detta budgetår satsar 13 miljarder, är detklart att man inte märker särskilt mycket, motbakgrund av en byggmarknad i slutet av 80-taletsom kunde beskrivas som en uppblåst bubbla.Georg säger att det finns projekt och attregeringen inte ger några pengar till dessa. Alla depengar som har gett regeringen ärintecknade och utdelade till ochBanverket.Vi hade, , en förhandling mellanregeringen och oppositionen i den s.k.krisuppgörelsen. Vi drev på så mycket som det överhuvud taget var möjligt för att få till stånd ökadesatsningar på investeringar och för att dra ner påkonsumtionen. Det som vi lyckades uppnå var 1,5miljarder kronor, som gick till de mindre vägarnai skogslänen, och 1 miljard för tidigareläggning avaffärsverkens investeringar. Det handlade alltsåinte om och utan snarare omTeleverket, och andra affärsverk.Så långt kunde man komma med densocialdemokratiska oppositionen när det gällde attåstadkomma mer av investeringar. Den hade inteheller då kraften att ta itu med att överföra pengarfrån konsumtion och transfereringar tillinvesteringar. Det är bakgrunden i den delen.Nu måste investeringarna komma i gång, sägerGeorg . Jag vill, fru talman, peka på attGeorg borde vara medveten om att detär i budgetpropositionen som regeringen talar omhur man vill fördela pengar och åstadkomma svarpå bl.a. en del av de frågor som här har ställts. Detär självklart.Sten-Ove fortsätter sina insinuationerom att projekten inte kommer i gång. Jag vill dåfråga : Vilka projekt är detsom inte kommit i gång i enlighet med uppgjordatidsplaner? Jag bortser härvid från --vi har här varit ense om att den är försenad. Nämnnågot sådant projekt! , som läsernäringslivets tidningar så noggrant, kan väl ocksåbidra med att för mig räkna upp fem projekt som ärförsenade, så att jag kan gå tillbaka och se vad vi,eller har missat.Ni får faktiskt litet grand precisera er allmänna ochflummiga kritik, som underblåser mytbildningen.Kom upp och tala om vilka projekt som ärförsenade, utöver och -- om ni såvill -- . Beträffande denna har viändå sagt att starten för trafiken icke kommer attförsenas och att vi undersöker möjligheterna attminska inslagen av statlig finansiering.Botniabanan finns med bland de projekt somövervägs i den tioårsplan som skall presenteras förriksdagen i en proposition förhoppningsvis . Den planeringsprocessen kan inte varaokänd för och Sten-OveSundström. Ni har väl själva tidigare varit med omatt lägga upp tioårsplanerna.Vägverket och har arbetat oerhörtambitiöst på regional nivå och har diskuterat ochprioriterat olika projekt. De kommer tillregeringen med sitt underlag , och viskall sedan behandla detta. Man kan tycka attnågon månad för att få fram en proposition tillriksdagen om detta är , men riksdagenhar själv begärt att få delta i detta planeringsarbete.Ni har själva varit med om att rösta fram detta. Nutycks ni vara beredda att ta tillbaka detta. Ni villinte vara med utan tycker att vi nu skall fatta beslutom detta. Hur vill ni egentligen ha det på dennapunkt?Bo Nilsson frågar återigen om SJ och ABB. Jag hartvå gånger tidigare svarat på den frågan här ikammaren, och jag har samma svar . SJ fick i1988 års trafikpolitiska beslut utomordentligamöjligheter att beställa den rullande materiel somman anser sig behöva för sin verksamhet. Man harfått statliga kreditgarantier för all upplåning som ärnödvändig i detta avseende.JVi har med SJ klarat ut de bekymmer someventuellt kan vara förenade med att vi samtidigtutreder möjligheterna att avreglera trafiken påjärnvägarna, precis som vi har avreglerat trafiken iluften och åstadkommit kraftfullt sänkta priser.Den avregleringen har givit 10--tillkonsumenternas fördel.Att nu gå in i den affärsförhandling som pågår kanbara skada den processen. SJ och ABB har allanödvändiga resurser för att klara denna uppgift.Talmannen anmälde att ochBo Nilsson anhållit att till protokollet få antecknatatt de icke ägde rätt till ytterligare inlägg.Anf. 43 ():Fru talman! Kommunikationsministern fortsättermycket irriterat. Det är när man går upp i varv alltidrisk att man sänker trovärdigheten, och jag vill nogpåstå att kommunikationsministern gjorde det nu.Jag bedömer den beskrivning som har gjorts avkrisförhandlingarna som direkt ohederlig.Kommunikationsministern sade: Vi drev på för attfå så mycket investeringar som möjligt, menSocialdemokraterna motsatte sig detta. Det var sålångt vi kom med Socialdemokraterna.Vad är det för resonemang? Det är justinvesteringar som vi har drivit på. Det bärandeskälet till att vi gick in i dessa krisförhandlingar varjust att få till stånd sysselsättningspolitiska insatsersom regeringen inte gjorde. Vilka var det som drevpå? Den bild som vi har fått är att regeringen komtomhänt till dessa förhandlingar.Vad har ni gjort med den lista på förslag tillinvesteringar om som Banverkethar presenterat vid olika tillfällen -- senast iseptember?Kommunikationsministern kryper bakomriksdagen. Vad har vi presenterat i ? Vipresenterade förslag ominvesteringar för att öka sysselsättningen. Vi väckteen stor och omfattande motion --maj 1992.Men också den avslogs av den bogerligamajoriteten, inkl. kommunikationsministernsparti. Drev kommunikationsministern på?Vi föreslog tillunderhållsanslaget. Ni prutade till 2,2 miljarderkronor. Av den summan blev det 150 miljonerkronor till järnvägen. Vi försökte få till stånd ettinitiativ i . Denborgerliga majoriteten avvisade det. Det gälldefortfarande att skynda på järnvägs- ochväginvesteringar. Regeringspartierna, inkl. kds,avvisade de propåerna. Det här är ju sanningen.Därför är kommunikationsministern fortfarandesvaret skyldig.Ta initiativ! Vi lovar att stödja det i riksdagen.Investeringarna i järnvägarna behövs . Hurduktig regeringen än har varit enligtkommunikationsministern behöver takten ökakraftfullt -- just på grund av arbetslösheten. Det harkommit nya siffror om arbetslösheten . Det ärrekordsiffror igen. Järnvägarna behövs också förtillväxtens och miljöns skull. Sätt i gång!Anf. 44 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tycker inte att övertolka det jag sade. Jag sade att vimisslyckades med att överföra mera frånkonsumtion till investeringar. Jag är medveten omatt Socialdemokraterna lade fram ett förslag om lånefinansiering. Jag talade om att överförafrån konsumtion till investeringar, dvs. attgenomföra besparingar på transfereringssystemet.Det var något som man misslyckadesmed att göra under 1980-talet.Transfereringssystemet har ökat iomfattning, och investeringarna har minskat. Jag ärmedveten om att det är särskilt svårt attåstadkomma detta i en lågkonjunktur. Men det ärdet som har varit målsättningen.Georg frågade vad regeringen har gjortmed lista. Denna lista har tagits framefter en begäran av . Han vände sigtill och och ville ha en listaöver de projekt som skulle kunna komma i gång omdet fanns möjligheter till finansiering.Jag uppfattar den listan, fru talman, som en samlingprojekt som finns med i den planeringsprocesssom pågår och som skall redovisas för regeringenden . Projekten skall sedan finnas med iden planeringsprocess som skall leda fram till enproposition som sedan skall få taställning till.Fru talman! Låt mig konstatera att det är glädjandeatt regeringen och oppositionen är eniga om att vibör öka investeringstakten. varden genomsnittliga investeringsnivån 4--5 miljarderkronor. har investeringarna ökat till 13miljarder kronor. Vi hoppas att vi kan behålla dennivån och även öka den genom det arbete sompresenteras i budgetpropositionen och i denproposition om inriktningen av investeringarnasom kommer under mars månad.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1992/93:53 omutvärderingen av trafikpolitiska beslutAnf. 45 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta beträffande utvärderingav trafikpolitiska beslut.Som påpekar fastställde riksdagengrunder för trafikpolitiken för 1990-talet genom1988 års trafikpolitiska beslut. Något krav på entotal utvärdering av beslutet återfinnsdock inte i riksdagsbeslutet.