prot · GF09124 · 1992-06-02 00:00:00 — Tvärtom talar mycket för attbeslutssituationen underlättas och icke oväsentligatidsbesparingar kan uppnås.Jag noterar med tillfredsställelse attkulturutskottet, i likhet med regeringen, föreslår enoförändrad nyhetsorganisation inom SverigesTelevision. Utskottet motiverar det med attförändringar härvidlag inte kan komma i frågaförrän ''nyhetsverksamheten i annan marksändTV -- -- -- utgör ett realistiskt alternativ till SverigesTelevisions nyhetsverksamhet''. Mitt motiv ärockså ett annat: det åligger enligt min mening iförsta hand inte , som entvångsvis avgiftsbelagd verksamhet, att konkurreramed andra aktörer utan snarare att kompletterasina likafinansierade båda kanaler inbördes. Dethandlar alltså om mångfaldig nyhetsservice i denavgiftsbetalande allmänhetens tjänst. Så länge vikostar på oss två TV-kanaler ur samma avgift börde också var för sig hålla sig med ennyhetsredaktion. Sportredaktionen är visserligengemensam inom TV, men så skiljer sigockså sportnyheter från annan form avnyhetsverksamhet.Huruvida ett av regeringen utsett publikråd om 30--40 personer, såsom föreslås, är det bästa ochklokaste sättet att tillvarata publikens intressen på,kan man naturligtvis diskutera. gjordesvissa försök med s.k. publikforum regionalt då ochdå, med -- det vill jag gärna framhålla -- högstblandade erfarenheter. Jag tycker kanske attutskottet på sin höjd skulle ha nöjt sig med enbegränsad försöksperiod här och därefter nogautvärderat resultatet.Frågan om sponsring och gränsdragningen mellanreklam och sponsring blir en allt hetare potatis ochär en inte alldeles lätt fråga att definiera ochanalysera. En översyn härvidlag har aviserats frånregeringens sida, och den är helt nödvändig, inteminst inför ett eventuellt och etteventuellt svenskt EG-medlemskap.Herr talman! Det här var en rapsodisk ochingalunda fullständig genomgång av proposition1991/92:140. Det är min varma förhoppning attregering och riksdag skall ägna den kommandeavtalsperioden åt en grundlig genomlysning av deframtida villkoren för den offentligreglerade radio-och TV-verksamheten i allmänhetens tjänst, tillförmån för ökad koncentration, kvalitet, valfrihetoch mångfald.Bifall till hemställan i kulturutskottets betänkande!Anf. 110 ()replik:Herr talman! Jag skulle vilja fråga en sak som jag inte blev klok på i hansframställning. Han sade att skullearbeta under andra finansiella villkor men trots alltvara reklamfri. På vilket sätt skall han då kunnatrolla bort en licensfinansiering?Det är där den verkliga politiska styrningenegentligen kommer in i bilden. Medlicensfinansieringens storlek kan man politisktavgöra om skall vara ett starkt,konkurrensdugligt företag eller ett avlövat företagsom är undanskuffat i skamvrån.Anf. 111 () replik:Herr talman! Min tanke är att det finns alternativafinansieringsformer för Radiosverksamhet. Det är inte nödvändigt attfinansieringen sker via uppbörd av TV-avgifter.Man kan mycket väl tänka sig en skattefinansieringvia inkomstskatten.Vad jag menar är att regeringen nu bör använda som förestår till attnoga göra en översyn av public service-verksamhetens villkor, finansiering, organisationoch struktur. Däri bör självfallet också liggauppdraget att se över en alternativ finansiering avSveries Radios verksamhet.Anf. 112 ()replik:Herr talman! Jag har förstått att justpolitikerstyrning är någonting som vill ha. Men även om man skattefinansierarverksamheten får man politikerstyrning. Mankommer inte bort från detta dilemma med HenrikJärrels idéer.Anf. 113 () replik:Herr talman! Man kan väl tänka sig olika former avägande. Det kan vara en stiftelse som i sin tur ägerett eller flera programbolag. Ingenting hindrar attäven styrelserna för dessa bolag, både stiftelsen ochprogrambolagen, innehåller personer medprofessionell bakgrund.Det blir ändå och regeringen som läggerfast grunderna för public service-verksamheten.Det skall ske i vida ramar och inte så mycket idetaljer.Anf. 114 ():Herr talman! I en motion har jag och BengtSilfverstrand pekat på att det visserligen är sant somstår i propositionen att insatserna för människormed funktionshinder har ökat under de senasteavtalsperioderna. Men ser vi på situationen förfunktionshindrade i relation till situationen förmänniskor utan funktionshinder har klyftan ökat.Sannolikt har den ökat högst betydligt under desenaste åren. Det beror bl.a. på att vi har fått ettökat antal satellitkanaler och en utbyggnad avkabel-TV-nätet med nya kanaler som över huvudtaget inte har program anpassade förfunktionshindrade.Dessutom var det anmärkningsvärt, måste jag säga,att när avtalet slöts om den tredje markbaseradeTV-kanalen fanns där inga villkor alls om att sändaprogram anpassade för funktionshindrade.Tekniken finns. När man slöt avtalet hade det varitmöjligt för staten att ställa krav på att kanalenockså skulle sända anpassade program.Nu går vi in i en ny avtalsperiod för Radiooch TV. Ambitionsnivån är inte speciellt hög närdet gäller tillgängliga program. Ambitionen är baraatt lägst den nivå som gäller skall gälla.Det är fara värt att fram till 1996kommer klyftan än mer att öka mellanfunktionshindrade och icke funktionshindrade.I vår motion och i motsvarande reservation av ÅkeGustavsson m.fl. har vi velat att man, utan att gå ini detalj, åtminstone skulle ha en ambitionsnivå sominnebär att tillgängligheten successivt skall ökaunder avtalsperioden. Jag tycker inte att det är förmycket begärt.En annan fråga vi har tagit upp är att det är viktigtmed en samordningsfunktion när det gäller insatserför funktionshindrade. Denna funktion har hittillsmoderbolaget haft. Jag vet atthandikapporganisationerna tycker attmoderbolaget trots allt har skött den samordnandefunktionen utmärkt.Vi hade också velat att moderbolaget skulle finnaskvar och ha denna samordnande funktion. I annatfall skulle ett av programföretagen ha ensamordnande funktion.Så är inte skrivningen i propositionen. Det är frittfram för varje programföretag att ha sinambitionsnivå. Detta gör att jag ser pessimistiskt påden kommande perioden.För tids vinnande kommer jag, herr talman, inte attyrka bifall till reservationerna 5 och 6 från ÅkeGustavsson m.fl., men ställer mig naturligtvisbakom reservationerna i sak.Anf. 115 Kulturminister ():Herr talman! Jag tycker att det är vällovligt att JanAndersson talar för de funktionshindrade. En delav bakgrunden till förslaget om ett s.k. publikrådvar en uppvaktning frånhandikapporganisationerna bland de döva ochblinda, som ville ställa krav på program av olikaslag. De sade att de insåg att det inte var rimligt attgå till regeringen och för att fådetaljerade synpunkter fastlagda där. De ville ha enannan formaliserad möjlighet i form av enöverläggningsrätt med programföretagen. Demenade att de då skulle kunna lösa dessa frågor påett alldeles utmärkt sätt.Det var den ursprungliga tanken bakom dettapublikråd.Däremellan har jag fått rätt många uppvaktningarfrån invandrarorganisationerna. De vill ha mer ochannorlunda tid när det gäller förläggning avprogramverksamheten. skulle vara ettalldeles utmärkt forum också för detta. Därigenomkunde olika minoriteter få resurser att granskaverksamheten och få en öppen dialog medprogramföretagen i frågor som man kanske inte ialla detaljer kan skriva fast i ett avtal.Jag beklagar djupt att Socialdemokraterna nu inteställer sig bakom detta programråd. Men det finnsfortfarande chans för att göra det.Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag vet atthandikapporganisationerna varit positiva tillpublikrådet. De har också varit positiva till attmoderbolaget skulle finnas kvar. Därom sade BirgitFriggebo ingenting. Det är mycket viktigare attmoderbolaget finns kvar. är trots alltett diskussionsforum utan egentlig makt.Moderbolaget, däremot, har faktiskt myndighet attfatta beslut.Det var en annan sak som inte medett ord berörde, vilket är fantastiskt för ,som försökt profilera sig i handikappfrågorna,nämligen att ambitionsnivån i avtalet fram till 1996inte är högre än vad som gäller . Dåkänner vi ändå till den historia vi har bakom oss.Anf. 117 ():Herr talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillhemställan i kulturutskottets betänkande1991/92:28 i alla dess delar utom i moment 37 därjag yrkar bifall till den borgerliga reservationen 10.För övrigt, herr talman, är det inte min uppgiftatt delta i detta ärendes sakbehandling. Det har förvårt partis räkning skötts av vill jag rikta några uppskattningens ordtill som , såvitt jag förstår,har deltagit i sin sista debatt i denna kammare.Jan-Erik har en lång meriterandepolitisk verksamhet bakom sig. Det har ständigtvarit kulturpolitiken, såvitt jag förstått, som harstått i centrum för var ledamot av kulturnämndredan från dess inrättande och deltog i dess arbeteunder . Men det är somriksdagsman och som kulturminister tjänat svensk kultur.Förra tisdagen avtackades , vad jag hört, former av vårt utskott.Tyvärr kunde jag inte då närvara. Jag är därförtacksam för att jag här, i samband med detta viktigabetänkande om radio- och TV-frågor, får möjlighetatt framföra mina partikollegers och mitt egetvarma tack för framträdande insatser i vårt utskottoch för svensk kultur.Vi kommer, , att sakna Dig ivårt arbete.Vi önskar lycka till pålandshövdingeposten i , denna lärdomens,kunskapens, ungdomens och vänskapens stad.Ingen landshövdingsstol kunde väl ha passat bättre.Uppsala är bäst, sjöng vi studenter med emfasunder våra studieår vid . Vihoppas att kommer att finna attsanningshalten i dessa ord håller också i dag.Herr talman! Vi från den moderatakulturutskottsgruppen önskar framgångsrik verksamhet som landshövding iUppsala.Anf. 118 ():Herr talman! Med talmannens tillåtelse ber jag attfå ersätta min replik till meden kram.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 23 §. )20 § Tilläggsbudget II till statsbudgeten /92Föredrogskulturutskottets betänkande1991/92:KrU29 Tilläggsbudget II till statsbudgetenför /92 (prop. 1991/92:125 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )21 § Kompetensinriktad vuxenutbildninggenom studieförbundetFöredrogskulturutskottets betänkande1991/92:KrU31 Kompetensinriktadvuxenutbildning genom studieförbund (prop.1991/92:157).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )22 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU24 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.Beslut fattades efter 23 §. )23 § Viss förstärkning av forskningsresursernavid lantbruksuniversitetFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU27 Viss förstärkning avforskningsresurserna vid Sverigeslantbruksuniversitet (prop. 1991/92:150 delvis och1991/92:100 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutFöretogs till avgörande kulturutskottetsbetänkanden /92:KrU28, KrU29 och KrU31samt utbildningsutskottets betänkanden1991/92:UbU24 och betänkande KrU28Mom. 1 (alternativ till den nuvarande publicservice-verksamheten inom )Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 21för reservation 1 av . 2 (ny avtalsperiod m.m.)Först biträddes reservation 2 av . med 139 röster mot 22 för reservation 3 avAnne . 138 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 169röster mot 130 för reservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 7 (svenskproducerade program och programoch musik av svenska artister)Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 24 (separata nyhetsredaktioner i SverigesTelevisions kanaler)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot129 för reservation 7 av m.fl.Mom. 33 (public service-företagens struktur)Utskottets hemställan bifölls med 180 röster mot120 för reservation 8 av . 34 (distriktsbaserad produktion)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot128 för reservation 9 av m.fl.Mom. 35 (lokalisering)Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 12för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Kr269 av JohanLönnroth m.fl.Mom. 37 (inrättande av ett publikråd)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot143 för reservation 10 av m.fl.Mom. 38 (ägande av företagen inom den nuvarandeSveriges )Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot125 för reservation 11 av m.fl. 4ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU29Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU31Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU24Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU27Utskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan återståendeärendena, trafikutskottets betänkande TU22 samtjordbruksutskottets betänkanden JoU22, JoU23och JoU25, beslöt kammaren på förslag av tredjevice talmannen medge att de fick företas tillavgörande i ett sammanhang sedan debatten i dessaärenden avslutats.24 § Trafikpolitikens inriktningFöredrogstrafikutskottets betänkande1991/92:TU22 Trafikpolitikens inriktning (prop.1991/92:100 delvis).Anf. 119 ():Herr talman! Det är enligt vårt partis mening tvåideologiska huvudlinjer som präglat dentrafikpolitiska praktiken.Enligt den ena linjen föredrar man att följa det sompå kort sikt är marknadens krav, och som präglasav ett resursslöseri och av en överslätande attitydtill miljöförstöring. Den här sortens trafikpolitikunderblåses givetvis av den storindustri som tjänarpengar på att sälja diesel, bensin, asfalt och lastbilaroch på att bygga vägar.Vi kan i vårt land konstatera att år 1988ställde upp mål för trafikpolitiken som innebär kravpå miljöhänsyn, hushållning med naturresurser ochregional balans. kan vi konstatera att deti den praktiska tillämpningen är mycket svårt att nådessa mål.Infrastrukturpropositionen var en satsningsom var starkt inriktad på storstadsområdena ochpå förbindelserna mellan dessa. Kravet på regionalbalans sköts då åt sidan. Bedömningar avmijökonsekvenser och användning avnaturresurser hamnar t.ex. fortfarande i vägverketshantering vid sidan av de samhällsekonomiskabedömningar som ligger till grund för planeringen.Riksdagens revisorer säger i sin rapport att det ärväsentligt att underlag för prövning enligt olikalagar som naturresurslagen, naturvårdslagen,miljöskyddslagen samt tasfram parallellt med övrigt underlag vidinvesteringsplanering.Vårt parti har i motion T22 föreslagit ett särskilttillkännagivande om att sådant underlag skall tasfram. När sådana påpekanden behöver göras,förstår man att eftersläpningen gentemotriksdagens fastlagda målsättningar är omfattande.Naturligtvis beror detta på att krav från andraintressenter än har lättare att slå igenomäven hos vid dess planering. Marknadenskrav styr ofta över politiken.Den andra linjen i trafikpolitiken präglas avinställningen att man måste sträva mot ett merciviliserat samhälle, med större samhällsekonomiskoch miljömässig realism. Marknaden måste alltsåtämjas av politiska beslut på grund av den fysiskaverklighet som omger oss.Glädjande nog skriver revisorer:''Enligt modern välfärdsteori finns det viktigaundantag då marknadens prismekanism inte effektivaste fördelningen av samhälletsresurser. Ett undantag är när det uppstår monopoloch oligopol. Ett annat undantag gäller kollektivavaror som inte kan åsättas ett pris eller säljas på enmarknad. Ett tredje undantag gäller de situationerdå marknadens prismekanism inte avspeglar detotala samhällseffekterna av produktion. ''När produktionen av en vara leder tillmiljöförstöring, krävs det ingripanden för attkorrigera marknaden, skriver revisorerna.Revisorerna kommer även fram till att det av fleraandra skäl behövs statligt ansvar förinfrastrukturen. Detta leder till kravet attriksdagens och regeringens inflytande överinvesteringsplaneringen måste stärkas, skriverutskottet i betänkandet.I , då många tycks tro att marknaden kan lösaalla mänsklighetens problem, är det här ett nyttigtställningstagande. Det är bra att utskottet är enigt idet här avseendet.Vänsterpartiet anser att miljömålet för trafikenmåste preciseras så att det blir ett entydigt krav atttrafiksektorn skall inordnas i det som brukar kallasett bärkraftigt samhälle. Detta krav är den förstapunkten i hemställan i motion T218.Vid förra bedömde regeringen imiljöpropositionen att miljöeffekterna av densvenska trafiken skulle vara undanröjda år 2010.Man tänkte då mest på luftföroreningar. Man måsteemellertid resa frågan hur detta skall förverkligas.Kväveoxiden skulle enligt beslut år 1985minska . År1988 ansåg att det skulle utredas hur mantill skulle kunna minska dessa utsläpp med50 %. Särskilt i har försurningen nugått så långt att detta krav är mycket rimligt.Troligtvis har dock kväveutsläppen inte minskat allssedan mitten , främst på grund avtrafikökningen.År 1988 ställde sig bakom kravet på attkoldioxidutsläppen inte skulle öka fram till år 2000.På grund av trafikökningen har med all sannolikhetkoldioxidutsläppen i verkligheten ökat sedan dess.Det visar att det om de höga målsättningarna skallkunna bli verklighet fordras att kraftfulla metoderoch långsiktig planering används, för att, där det ärfysiskt möjligt, styra över trafiken till spårbundnasystem och miljövänliga sjötransporter.Naturligtvis är satsningar på nya miljöriktigabränslen och elbilar också viktiga.Vänsterpartiet föreslår i motion T222 attforsknings- och utredningsinsatser skall göras isyfte att finna metoder för hur vi skallkunna stimulera till en minskad användning avperson- och godstransporter. Det kan inte för allframtid vara givet att en tillväxt på ett visst antalprocent skall medföra en trafikökning på detdubbla antalet procent. Det är en ohållbar och pålång sikt orimlig situation.Även om vi kan ha olika meningar om bådeinriktning och volym på infrastrukturinvesteringar,är vi överens om att de har stor betydelse församhällsbygget.När det gäller finansieringen tror jag också de flestainser att den i huvudsak måste vara kollektiv. Olikatyper av skatter måste tyvärr användas. Det kännsgivetvis obehagligt för många. Men frågan är vilkarealistiska alternativ som finns. hari motion T222 utvecklat förslaget om regionalainfrastrukturorgan, som skulle få rätt att tamarkavgifter som motsvarar den värdestegring somblir en följd av samhälleliga investeringar. Dettaskulle kunna bli en av många finansieringskällor.Kravet på en utredning borde kunna ges regeringentill känna.I fjol framhöll att de s.k.storstadsöverenskommelserna var starkt negativanär det gäller boendemiljö, naturmiljö och på siktäven skulle kunna innebära starkt negativaekonomiska konsekvenser både för samhälle ochför individer. ansåg attinvesteringsmedlen i sin helhet borde gå tillkollektivtrafiken. Vi vidhåller denna uppfattningoch stöder därför syftet med centermotionernaT203 och T226.Jag yrkar bifall till meningsyttringen avseendemom. 1 och 5.Anf. 120 ():Herr talman! trafikpolitiska beslut laderiksdagen fast ett övergripande mål förtrafikpolitiken. Målet formulerades på följandesätt: Trafikpolitiken skall leda till att erbjudamedborgarna och näringslivet i landets olika delaren tillfredsställande, säker och miljöanpassadtrafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader.Dessutom lades fem olika delmål om tillgänglighet,effektivitet, säkerhet, god miljö och regional balansfast.Dessa målsättningar för trafikpolitiken ligger fastfortfarande.Jag konstaterar också att det råder stor politiskenighet om dessa mål och den förda trafikpolitiken.De reservationer från oppositionen som finnsfogade till betänkandet handlar snarare om nyanserän om några allvarliga meningsskiljaktigheter.Vissa av reservationerna vill jag dessutom betraktasom försök att slå in redan öppna dörrar.För att få ett totalt sett så effektivt transportsystemsom möjligt är det nödvändigt att undanröja vissamonopolfunktioner och att genomföraavregleringar. För vissa av affärsverken är detdessutom viktigt att dessa ges en möjlighet att agerapå samma villkor som konkurrenterna. ske genom bolagiseringar.I samband med avreglering och bolagisering avinfrastrukturverksamheten är det dock viktigt att setill att möjligheterna att fullfölja viktigaövergripande samhällsmål för social service,regional balans och god miljö inte försämras.Satsningar på infrastruktursektorn är strategiskasatsningar . Genom att vi skapar brakommunikationer för svenskt näringsliv förbättrasföretagens möjligheter att konkurrera påEuropamarknaden. Att i den rådandelågkonjunkturen göra kraftfulla insatser är en klokpolitik. Dels blir det billigare. Man får fler miljärnväg eller väg för samma investeringskostnadjämfört med . Dels skapar detsysselsättning inom den viktiga bygg- ochanläggningsbranschen. Genom dessa investeringari infrastrukturen står vi dessutom som nation bättrerustade att ta till vara den bättre konjunktur som vivet kommer.Denna kloka politik drivs av regeringen, och i fleras.k. sysselsättningspaket har stora satsningar gjortspå infrastrukturen. senast i regeringenskompletteringsproposition anslås 2,2 miljarderkronor ytterligare, destinerade till det mindrevägnätet.För att vi skall kunna åstadkomma en bra miljö ärdet viktigt att trafikpolitiken underställs kraven påen ekologisk balans och att utsläppen av olikamiljöskadliga ämnen bringas ned till en nivå som vivet att naturen långsiktigt tål. Eftersom justtrafiksektorn är den största enskilda utsläppskällanav vissa luftföroreningar, är därför enmiljöanpassning av trafiken av strategisk betydelseför hela miljöpolitiken.För att komma till rätta med detta krävs bl.a.kraftfulla satsningar på kollektivtrafik och denspårburna trafiken. Det är naturligtvis viktigt attockså vidta olika åtgärder för att minska utsläppenfrån bilar, bussar och lastbilar. I regeringensproposition redovisas en del åtgärder som är pågång. Man redovisar bl.a. att utsläppen avkväveoxider, kolväten, kolmonoxid, partiklar ochandra cancerframkallande ämnen skall minskasbl.a. genom fortsatt sänkta gränsvärden. börde fossila bränslena ersätts med miljövänligaalternativ. har bl.a. redan fattat beslutom att slopa skatten på etanol, då den används somrent bränsle. Detta är ett viktigt första steg för attminska trafikens utsläpp i luften. ''Hela skall leva'' är ett centralt mål förregeringens regionalpolitik. Det slås fast redan iregeringsförklaringen . Även på dettaområde är just trafikpolitiken en central del för attuppnå målsättningen.Trafikutskottet och har flera gångerunder understrukit detta. Ivägbetänkandet, telebetänkandet,postbetänkandet och luftfartsbetänkandet slås deregionala målen fast. Vi har också varit överens omatt när det gäller vägar och järnvägar skall en störredel av de ordinarie medlen gå till vissa regionaltutsatta områden, eftersom det särskildainfrastrukturanslaget på går tillvissa utpekade stråk i framför allt södra föreslås i kompletteringspropositionen att2,skall satsas förunderhållsåtgärder på vägar och järnvägar och förreinvesteringar i främst mindre objekt pålänsvägarna och vissa järnvägar.Just underhållsinsatserna på vägar och järnvägar ärmycket viktiga. Det räcker inte att ökanybyggnadsanslagen, utan vi måste också slå vaktom redan gjorda investeringar genom ett braunderhållsarbete. Vi har därför från majoritetenssida accepterat att de medel som frigörs genom debesparingar som kan göras till följd av lägreinvesteringskostnader, vilket i sin tur beror pålågkonjunkturen, på anslaget L1, dvs. det speciellainfrastrukturanslaget, får användas för justunderhållsåtgärder.Herr talman! I betänkandet understryker utskottetockså sjöfartens centrala betydelse för vårttransportnät. Inte minst ur miljö- ochenergisynpunkt är sjötransporter mycketförmånliga. Den samordnadeinvesteringsplanering som vi efterlyst och efterlyserfrån utskottets sida kommer förhoppningsvis attleda till en effektivare samverkan mellan olikatransportslag.