prot · GF09106 · 1992-05-06 00:00:00 — Det vore därför klädsamt om någonföreträdare för regeringspartierna kunde se påverkligheten och rätta till detta misstag.Vi anser att det arbete medunderleverantörsprogrammet som genomförts avNUTEK tillsammans med utvecklingsfonderna börfullföljas, detta eftersom underleverantörer i helaindustrin har problem till följd av destrukturförändringar som sker i industrin. Detberor mycket på den ökande internationellakonkurrensen.Underleverantörsprogrammet har varit mycketuppskattat och efterfrågat både hos storföretagenoch bland underleverantörerna. Där efterfrågarman faktiskt mer omfattande åtgärder -- intemindre. Delegationen för verkstadstekniskutveckling har också betytt att våra småföretag hartagit stora steg framåt i den tekniska utvecklingen,men också att de har kunnat genomförastruktureringar för att anpassa sig till en tuffareinternationell marknad och sina kunders krav.Herr talman! Avslutningsvis vill jag barauppmärksamma kammarens ledamöter på att denrivstart som regeringen har gjort när det gällersmåföretagspolitiken har gått åt fel håll. Visocialdemokrater anser att insatserna -- främstavseende det tekniska nyföretagandet -- tillsmåföretagsutveckling och teknisk forskning ochutveckling bör fullföljas på ett ansvarsfullt sätt.Därför är vi beredda att öka anslagen utöverregeringens förslag med 30 milj.kr.Herr talman! Jag yrkar härmed, i likhet med AnitaGradin, bifall till reservationerna 1, 7, 11, 17 och19.Anf. 66 ():Herr talman! Jag vill först instämma igratulationerna till och också tackaför hennes fina arbete, inte minst när det gäller vårutrikeshandel och för ett engagerat arbete iEuropafrågorna.Herr talman! Ett positivt företagsklimat ärgrundläggande för vår ekonomiska utveckling.Näringslivet måste grundas på en fri företagsamhetoch en sund konkurrens och på enskilt ochkooperativt ägande. Detta ger sammantagetlivskraftiga företag.Ett starkt näringsliv över hela landet är grunden försysselsättning, anställningstrygghet och skapandeav resurser för vår välfärd. Investeringar inom denkonkurrensutsatta sektorn måste i störreutsträckning stimuleras att göras här i landet istället för utomlands. Därför behövs det en bådeaktiv och framåtsyftande näringspolitik, som gerföretagen de rätta förutsättningarna för att de skallkunna verka på ett konkurrenskraftigt sätt i vårtland.Det är viktigt att se till att även de yttrebetingelserna för företagande är bra; det gäller helalandet. Därför har den borgerliga regeringen iregeringsdeklarationen förklarat nödvändighetenav att det görs satsningar på bättre infrastruktur,dvs. bättre vägar, modernare järnvägar och enutbyggd högskoleutbildning -- inte minstutbildningsfrågorna är väsentliga. Ikompletteringspropositionen fanns det resurser försådana satsningar. Det tycker vi är bra.Vi har tyvärr haft av ekonomisk stagnationi vår tillväxt, och industriproduktionen har minskatpå ett oroväckande sätt. Detta har i sin tur lett betydande arbetslöshet. Den nya regeringen hardärför med kraft tagit sig an dessa för oss så viktigafrågor. Det anges också i regeringsdeklarationen attdet centrala målet för regeringens ekonomiskapolitik blir att återvinna utvecklingskraften i svenskekonomi.En klar och tydlig omläggning av kursen i denekonomiska politiken är därför nödvändig. Detbehövs en ny syn på enskilt ägande, enskiltföretagande och sparande.De partier som ingår i den nya regeringen har ocksåden grundsynen att marknadsekonomi är det endaekonomiska system som kan åstadkomma tillväxt,riktiga och meningsfyllda arbeten och resurser fören välståndsutveckling i hela landet.Näringspolitiken skall därför i första hand inriktaspå att ange de ramar inom vilka företagen skall fåverka. Näringslivet måste också ges långsiktigtfasta spelregler. Detaljstyrning och byråkratiskainslag och hinder måste avskaffas.Vi har, som jag tidigare nämnt, en ekonomiskstagnation här i landet. Det är angeläget att dennastagnation bryts och att återupprättas somen stark företagarnation med en god och växandeekonomi. Därför krävs det en omläggning avpolitiken, där de enskilda initiativen,skaparkraften, det fria företagandet och detspridda personliga ägandet och sparandet utgörgrunden för en ny utvecklingskraft.I sammanhanget vill jag poängtera att det även urmiljösynpunkt är viktigt med en god ekonomisktillväxt, detta för att miljön skall kunna förbättras,som en god miljö är en förutsättning fören gynnsam ekonomisk utveckling och uthålligtillväxt.När vi talar om näringspolitik kan vi koncentreraoss i huvudsak till de fem delområden som anges ipropositionen. Det är småföretagspolitiken,privatiseringen av statliga företag,konkurrenspolitiken, forkning och utveckling samtenergipolitiken.Strax före juluppehållet behandlade vi här iriksdagen betänkandet om småföretagen. Då drogvi också upp riktlinjerna för denna politik.Både i regeringsdeklarationen och vidbehandlingen av småföretagsbetänkandet har detslagits fast, att det är av största vikt för Sverigesekonomiska utveckling att små- ochnyföretagandet får en renässans. Småföretagen ärnäringslivets ryggrad, och de allra flesta företag ärsmåföretag. Små- och nyföretagandet ärnäringslivets framtid. Det är de företagen som skallfödas och växa och därmed också stå för en stor delav de nya arbetstillfällena.Arbetet för att främja de små företagen följer nuockså de riktlinjer som lades fast i det betänkandesom vi behandlade . Bl.a. har ju skatten påarbetande kapital slopats, skogsvårdsavgiften ärslopad, momsen på mat, resor, hotell, restaurangoch turism är sänkt och arvs- ochförmögenhetsskatten har sänkts.Medlen är således i första hand att stärka de privataincitamenten till sparande och riskfylldainvesteringar genom bl.a. tillväxtfrämjandeskattesänkningar, genom att etablera enfungerande riskkapitalmarknad och även genom attgenomföra en regelreformering med utgångspunkti de mindre företagens speciella förhållanden. Alltdetta arbetar man nu med i . ihar behandlat frågan omprivatisering av statliga företag här i riksdagen.Konkurrenspolitiken kommer att behandlas senarei år, betänkandet om energipolitiken kommer attbehandlas här i kammaren , ochvad beträffar forskning och utveckling kommerregeringen att lägga fram enforskningsproposition.För övrigt pågår arbetet med att göra vår industrimer konkurrenskraftig. Ett exempel på detta ärförslaget i kompletteringspropositionen, sominnebär att den elintensiva industrin får kraftigtsänkta energiskatter. Detta kommer att göra våraindustrier inom skogs-, stål- och järnområdetbetydligt mer konkurrenskraftiga i förhållande tillvåra konkurrentländer.Det är också viktigt att slå fast att det är väsentligtatt satsa på en industrirelaterad forskning ochutveckling, som syftar till att bidra till utveckling avkunskap på nya områden och även till utveckling avnya metoder och processer. Instrumenten för dettaär det stöd som ges till nationell forskning samtdeltagande i EG:s forskningsprogram.I dagens betänkande finns en rad frågor som ärknutna till bl.a. olika anslag inom näringspolitiken.Jag tänkte uppehålla mig ett tag vidriskkapitalförsörjningen och därmed också besvaraen del av de frågor som ställde.Det finns ett stort behov av en ökning avtillgången på riskkapital. Detta kommer att ske påflera olika sätt. När det gäller småföretagensriskkapitalförsörjning har det hänt en hel del sedani höstas. Det har alltså skett en rivstart. Det gälleravskaffandet av förmögenhetsskatten på arbetandekapital. Det gäller förändringen i arvs- ochgåvobeskattningen och sänkningen avkapitalinkomstbeskattningen. Det gällersänkningen av fåmansbolagsbeskattningen vidutdelning av vinst och reavinst. Den allmännalöneavgiften har slopats, omsättningsskatten påaktier har tagits bort, och det har skett en sänkningav socialavgifterna i stödområdet.Den här offensiven kommer att fortsätta . Detkommer då att handla om sådana saker somavdragsrätt i deklarationen för satsningar ismåföretag och lägre beskattning avkapitalinkomstdelen för egenföretagare ochhandelsbolag. Det gäller återinförande avkvittningsrätten mellan inkomst av tjänst ochnäringsverksamhet. Det gäller förslag tillskattestimulerad riskkapitalförsörjning för teknik-och innovationsföretag. Det är av stor betydelse kan stimulera just detta område med de förslagsom regeringen kommer att lägga fram.En bedömning av de beslutade och planeradeåtgärder jag nu har redogjort för visar att det rörsig om mellan 4 och 5 miljarder, och det är då ingasmåsmulor man har satsat.Till detta kommer det riskkapital som finns i institutoch institutioner.Jag vill först ta upp utvecklingsfondernas kapital,som uppgick till 2,6 miljarder. Efterförslag av den förra regeringen beslutade den förrariksdagsmajoriteten att 1 miljard skulle betalas intill staten . Samtidigtbeslutades det också att utvecklingsfondernadärutöver skall betala in 600miljoner till de regionala riskkapitalbolagen.Utvecklingsfondernas samlade kapital uppgickalltså till 2,6 miljarder. är dock likviditetenganska varierande ute hos de olika fonderna. Manhar brukat pengarna på olika sätt.Utskottsmajoriteten har därför föreslagit att defonder som har en likviditet på skallfå anstånd med höstens inbetalning till ,detta bl.a. med tanke på införandet av de nyanyetableringslånen, som inte kan vara klara förräntidigast under hösten 1992.Förslaget till nyetableringslån har varit ute påremiss. Syftet med förslaget är att dessanyetableringslån skall vara med och finansieranyföretagande i intervallen från och upp till90 % av ett projekt. De första skallbanken svara för, och de sista skallegenföretagaren själv svara för. Lånebeloppen kanenligt förslaget variera mellan 100 000 och 1 miljon.Även riskkapitalbolagen har börjat sinverksamhet. Bolagen kan arbeta med såväl rentägande i form av minoritetsandelar som medvinstandelslån, konvertibla skuldbrev, villkorslån,osv. hade bolagen 125 miljonervardera, totalt således 150 miljoner.Norrlandsfonden har ca 500 miljoner. Enligttidigare beslut skulle 200 miljoner placeras i detnordligaste riskkapitalbolaget, men genomriksdagsbeslutet ändrades detta till attmedlen i stället skall betalas in till staten.Överläggningar pågår nu mellannäringsdepartementet och Norrlandsfonden, ochnågon inbetalning kommer i varje fall inte att skeföre den 31 december 1993.Industrifonden har ett kapital på ochhjälper till med finansiering av projekt som skallbidra till långsiktig lönsamhet och tillväxt i svenskindustri. Detta kan ske genom riskdelning i lovandemen riskfyllda industriella utvecklingsprojekt.Sammantaget finns det alltså mer statligtinstitutionellt kapital och 1993 än underföregående år.Även om inte löntagarfondernas utskiftningbehandlas i det här betänkandet vill jag här påpeka,att om regeringens proposition får bifall avriksdagen tillsätts en utredning med parlamentariskförankring, som har till uppgift att främjakapitalförsörjningen för de mindre och medelstoraföretagen. 700 miljoner är redan investerade ismåföretag, och utöver det finns betydande beloppsom kan utnyttjas . Jag talar då inte ommiljoner, utan det kan röra sig om miljarder. Detär således betydande belopp som kan frigöras ochanvändas ute i småföretagen.Om man sammantaget ser på olika skattelindringar,vad som finns ute i olika institutioner och vad somkan komma att bli aktuellt, rör det sig alltså omstora belopp. Det är i storleksordningen över 10miljarder. Att jämföra det med de miljoner som hardragits in på något konto är egentligen litet svårt.Man ser här vilka satsningar regeringen har gjort.Jag vill också ta upp bankernas roll. Även om det ärbra med olika typer av kapitalförsörjning kan ingetersätta bankerna. Ett fungerande banksystem ärgrunden till en sund kapitalmarknad. Bankernahade faktiskt lånat ut 426 miljardertill småföretagen och staten och dess institut ca 1,8miljarder. Där ser vi förhållandena.Med den nya regeringens politik, medskattesänkningar i syfte att öka företagensmöjlighet att bygga upp sitt eget kapital och beredamark för en mer privatiserad riskkapitalmarknadökar vi företagens möjligheter att låna på enmarknad som blir alltmer normal.Utöver vad jag nu har skisserat finns ävenregionalpolitiska resurser att tillgå. Inomstödområdet finns investerings-, utvecklings- ochsysselsättningsstöd, och dessutom kommerlokaliseringslånen återigen att införas istödområdet.Herr talman! Jag skulle också vilja uppehålla miglitet grand vid utvecklingsfondernas verksamhet.Jag vill först slå fast att utvecklingsfonderna är enoffensiv resurs i länens näringslivsutveckling. Denfrämsta uppgiften framöver blir att tillförakompetens vid nyetablering och vid utveckling avbefintliga företag. Det är också angeläget att manhjälper småföretagen med EG-kontakter, eftersombehovet av sådana kontakter kommer att öka ibetydande omfattning.En annan viktig uppgift för bådeutvecklingsfonderna och andra organ är att geinformation och hjälp till nyföretagare. Jag tyckeratt det finns anledning att uppmärksammakvinnliga företagare som vill starta företag, särskiltde grupper av kvinnor som har för avsikt att startaföretag inom den offentliga sektorn. Detta kanockså ha stor betydelse för förnyelsen av denoffentliga sektorn. Vi har många exempel påkreativa kvinnliga företagare. Jag läste iGöteborgs-Posten om kvinnliga företagarei som startat många nya företag inomt.ex. bageribranschen, hushållning, safttillredning,m.m. Även i detta sammanhang harutvecklingsfonderna varit behjälpliga. Dennaverksamhet förtjänar både beröm och uppmuntran.Herr talman! Det finns också andra områden sombehandlas i betänkandet, men jag skall inte nu gåin på dem. Låt mig slutligen konstatera att denförändrade näringspolitiken, regeringensomläggning av kursen i den ekonomiska politiken,utbyggnaden av den eftersatta infrastrukturen ochde ökade satsningarna på utbildning och forskningskapar förutsättningar för nya investeringar och enutveckling som bryter nedgången i näringslivet.Tyvärr fick den nya regeringen överta ansvaret närlandet befann sig i ett mycket besvärligtekonomiskt tillstånd. Även vår omvärld har detbekymmersamt. Detta gör att den ekonomiskaåterhämtningen kommer att vara arbetsam ochkommer att ta tid. Men med de olika beslut somfattats och som föreslagits eller som den nyaregeringen nu arbetar med kommer vi att vändaåter mot en positiv utveckling.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets förslag och avslag på reservationerna ochmeningsyttringen från Vänsterpartiet.Anf. 67 . () replik:Herr talman! Jag vet att skall vararegeringens miljösamvete och stå för regeringensmiljöprofil. Jag skulle vilja fråga syns miljöhänsynen, miljösatsningarna iregeringens näringspolitik? Jag har väldigt svårt attse några sådana satsningar i detta betänkande.Däremot är det ganska lätt att se exempel påmotsatsen. Jag skall redovisa två sådana. Det ärden tidigare sänkningen av energiskattetaket förden elintensiva industrin från 1,7 till , och detär förslaget i kompletteringspropositionen om enny energibeskattning för industrin.Det var ju en utfrågning kring detta förslag sompågick i går, mednäringsutskottets sammanträde. Det sades mycketom det förslag som ligger och som stårbakom, men en sak var absolut klar, nämligen attförslaget från miljösynpunkt sköts totalt i sank avrepresentanter från ,och . frånmiljösynpunkt var detta ett dåligt förslag, varskonsekvenser blir ökade utsläpp av giftiga ämnen.Det var ungefär den sammanfattning man gjorde.Jag skulle gärna vilja höra av varsatsningen på miljön finns, var det ekologiskahänsynstagandet finns invävt i regeringensnäringspolitik.När det gäller riskkapitalförsörjningen vill jagpåminna om en gemensamreservation som och hadetill det ursprungliga beslutet om indragning avutvecklingsfondernas likvida medel till staten ochett återförande av dem till riskkapitalbolagen. Vivar överens om att det inte var bra, utan att depengarna i stället skulle komma de små ochmedelstora företagen runt om i landet till godo. Numedverkar och i enregeringspolitik, vars budskap från början har varitatt staten skall ta bort sitt engagemang urriskkapital- och kapitalförsörjningen, att dennaskall ske på normala villkor.Anf. 68 () replik:Herr talman! . frågar var vi harmiljöhänsynen i den här politiken. Den finns med ihela regeringens politik på olika områden. I det härfallet hör ekonomi och ekologi ihop. Vi har i mångaländer sett, att om man inte har haft en godekonomisk tillväxt har också miljön varit dålig. Inteminst i har vi sett många exempel pådet. Skall man ha resurser för att kunna skapa engod miljö, måste man också kunna utveckla denteknik som finns, och det gör vi med en godekonomisk tillväxt. Detta går alltså hand i hand.När det gäller energipolitiken har vi tillsammansmed Socialdemokraterna och lagt fastriktlinjerna för en långsiktig energipolitik. Detbeslutet ligger fast också . Miljöavgifter menockså stimulanser till nya bränslen kommer att ledatill att vi får en bättre miljöpolitik. Förslaget tillenergibeskattning är t.ex. kombinerat med enhöjning av avgifterna för koldioxidutsläpp. Det enaär alltså varvat med det andra.Skall man ha en god ekonomisk tillväxt måste manha en bra miljö, och skall man ha en bra miljö måsteman ha en god ekonomisk tillväxt. Många mångapraktiska exempel i vår omvärld visar att det är så.Det är riktigt att vi sade nej till en indragning avmedel från utvecklingsfonderna när det varaktuellt, men efter hand har det kommit fram nyaincitament. Som jag redovisade har det redanfattats beslut om ett batteri av åtgärder, som ärpå gång. Sammantaget är det fråga om mycketmycket mer resurser än vad som har dragits in frånutvecklingsfonderna. Det finns även efterindragningarna kvar pengar i utvecklingsfonderna,och vi sköt ju också fram den inbetalning som skulleha . Vi räknarockså med att de nya nyetableringslånen skallkomma till stånd. Dessa blir värdefulla förnyföretagande, för småföretagare som behöverhjälp med finansiering. Det gäller för dem attkunna få hjälp med egenkapitalet. Genom detskisserade förslaget kan de få en soliditet i företagetpå . Det är en stor tillgång.Sammantaget har den nya regeringen tagit framresurser som är betydligt mycket större än de vi nudrar in från utvecklingsfonderna.Anf. 69 . () replik:Herr talman! säger att ekonomi ochekologi inte hör ihop. Jag skulle ha köpt en sådanplattityd från en moderat talare, men det gör migbesviken att få höra en sådan från en centerpartist.Jag hoppas att är medveten om attdet här är betydligt mer komplicerat än så. Det ärinte så att ökad tillväxt och ''god ekonomi''självklart leder till att man tar miljöhänsyn. Detkan lika väl leda till rovdrift på miljön, tillöverutnyttjande av råvaror och energi. Om denindustriella världen över huvud taget har utrymmeför någon tillväxt, måste den tillväxten hanterasväldigt varsamt. Man kan säga att vi befinner oss iett sådant läge miljömässigt i världen att det ärfråga om balansgång på slak lina. Det betyder attmålmedvetna satsningar måste göras på att ställaom produktion till cirkulära processer, tillresurssnål och energisnål verksamhet, ökaåtervinningsgraden osv. Det är därför som vi harbegärt extra medel för satsning på miljöteknik i vårpartimotion.Beträffande det förslag till energibeskattning somnu ligger -- det vill jag upprepa -- var det samladeomdömet från ansvarskännande miljömänniskoratt det leder till ökade utsläpp av giftiga ämnen.Det är ett ur miljösynpunkt dåligt förslag.Om EKH-lånen, som ju blivit regeringensflaggskepp när det gäller finansieringen försmåföretagen, finns ett omdöme att de egentligeninte leder till några nya pengar, snarare till ökadbyråkrati. Min uppfattning är att det måste finnasen uppsjö av olika finansieringsmöjligheter.Samhället måste ta sitt ansvar. Jag kan hålla medKjell och regeringen om att de vanligakreditinstituten, bankerna och finansbolagen,måste ta ett mycket större ansvar än vad de tar idag.Slutligen: Kan se några påtagligaeffekter när det gäller tillgängligheten på riskvilligtkapital av de åtgärder som regeringen harvidtagit?Anf. 70 () replik:Herr talman! . säger att ekonomi ochekologi inte går ihop. Jag förstår inte riktigt vad hanmenar. Är det någonting som är viktigt är detfaktiskt att se till att dessa hör ihop. Det verkar somatt . menar att ekonomisk tillväxt ärdetsamma som rovdrift. Det måste vara ett heltfelaktigt synsätt, för så är det ju inte. Bara det ökar användningen av förnybara bränsleninnebär en tillväxt, likaså att man går över tillvindkraft, brukar solenergi och biobränslen, gårfrån fossila bränslen till förnybara bränslen. Detfinns alltså många åtgärder som innebär ekonomisktillväxt utan att det för den skull är fråga omrovdrift. Vi har ju sett många exempel på, att omman sköter ekonomin och har en bra ekonomisktillväxt och tar miljöhänsyn, får vi ocksåen god miljö. Det är vad den här regeringen strävarefter och har en helhetssyn att man skall göra detta.När det gäller riskkapital finns nu ett förslag somhar remissbehandlats. Det är inte till alla delarbra -- det tycker inte jag heller. Men uppläggningenav det med räntesubvention och en långamorteringstid är bra. Småföretagen får en mjukigångssättnings- och inkörningsperiod. När detgäller finansieringen återkommer vi till hösten.Som sagt: de olika batterier av åtgärder som harföreslagits kommer att innebära en stor tillgång.För övrigt kan jag säga att man redan kan se teckenpå att de skulle ha gett effekt. Jag har haft kontaktmed många banker . Desäger samfällt att de nu lånar ut mer pengar tillsmåföretagen än vad de gjorde . Jag har varit ikontakt med Västra sparbank,, Värmlandsbanken ochHandelsbanken. Alla säger att de nu lånar ut merpengar. Även om det är kärvt, finns nu en klarljusning, en klar förbättring. Det tyder på att mantror att det som görs kommer att ge resultat.Anf. 71 () replik:Herr talman! har för kammaren ettantal gånger nu sagt att det blivit mer riskkapital iSverige. Detta är alltså inte sant. har det inte funnits riskkapitalpå marknaden. Jag tycker att det vore klädsamt omKjell kunde tala om för kammaren att detär så. De insatser som regeringen har gjort och deförslag som har lagts fram har inte hunnit börjaverka . Jag skulle därför vilja be på något vis bekräfta det han har påstått införkammaren.När det då gäller bankernas utlåning vill jagframhålla att de faktiskt inte lånar ut mer riskvilligtkapital. Vad som däremot har hänt -- och det ärganska naturligt -- är att företagen har blivittvingade att använda checkkrediter betydligt merän de har gjort tidigare. Det är alltså det nyakapitalet. Det är mycket ''dyra'' pengar försmåföretagen. Detta är fakta.Jag skulle vilja ställa ett par frågor till KjellEricsson. Varför har fallit för det synsättetatt man skall konfiskera 200 milj.kr. Norrlandsfonden harunder arbetat med småföretag iNorrlands inland. Vad som händer är attfondens utlåningsmöjligheter mycket starktbegränsas. Min fråga blir då: Varför har Centernvänt dessa företag ryggen? Var finns logiken iCenterns hantering, som jag tycker under många årvarit ganska nära vår inställning till ochvissa branschprogram? Jag kan nämnaträprogrammet som exempel. Där har, som jag haruppfattat det, varit positiv till denstrukturförändring som sker inom träsektorn. Manhar kunnat via få en vidareförädling iframför allt sysselsättningssvaga områden. Jag haruppfattat att har varit positiv till detta,men har man vänt på klacken och ger inte längrenågon möjlighet till detta.Anf. 72 () replik:Herr talman! När jag säger att det finns mer pengarunder 1992 och 1993 än tidigare bygger det på detjag redovisade här, att det finns pengar iutvecklingsfonderna, Norrlandsfonden,industrifonden, småföretagsfonden ochriskkapitalbolagen. Nyetableringslånen kommeratt ge ytterligare medel, och medel frånlöntagarfonderna skall anslås till riskkapital. Hurstort anslaget blir pågår det nu diskussioner om.Men det kommer att anvisas kapital därifrån också.Bankerna förfogar över 1 000 miljarder isammanhanget. Som jag sade tidigare lånar de utpengar . Det är inte lika nattsvart som det harvarit tidigare. Jag talade med flera bankchefer i går,bl.a.