prot · GG0944 · 1992-12-14 00:00:00 — Men det berorkanske snarare på landshövdingen.De fiskala förväntningarna på registret var därförstora när detta kom till. Båtägare förutsattesfinansiera sina båtar genom skattefusk och svartapengar. Besvikelsen blev därför stor närtaxeringsmyndigheten i gjorde en förstasamkörning mot registret och båtägarna utan attkunna hitta den omfattande skattebrottslighet somman hade räknat med.Argumenten mot registret framfördes mycketvältaligt av här i kammaren den 4juni 1987. Så här i efterhand kan man konstatera atthon fick rätt på alla punkter i sin kritik.Ingrid framförde bl.a.: ''Propositionenom att införa obligatorisk registrering avfritidsbåtar är inget annat än en hybrid av enproposition, ett nytt anslag för att misstänkliggöramedborgarna, öka byråkratin och skapa underlagför nya skatter. Det är en proposition som aldrigborde lagts fram. ''hade rätt. Det är nu hög tid attavskaffa denna meningslösa registrering. Jag yrkaralltså bifall till regeringens proposition.Sten-Ove frågar om vi kommer attfortsätta med att avskaffa register, bl.a. bilregistret.Jag tror inte att det finns några sådana planer.Bilregistret har ju andra funktioner än vadbåtregistret har, så bilregistret lär vi nog behålla.Däremot ser jag inte några paralleller med JohnAnderssons snöskoterregister. Jag finner inteanledning att ta upp den saken här i debatten.Anf. 122 ()replik:Herr talman! Tom undvek av någonanledning att besvara min fråga omhuvudargumentet för att avskaffafritidsbåtsregistret. Det står faktiskt på flera ställenatt det innebär ett integritetsintrång förmänniskorna att registret finns kvar. InstämmerTom i det huvudargumentet för ettavskaffande av fritidsbåtsregistret?Tom återgav ett antal argument somförekom innan man hade någon erfarenhet av dethär registret. vet vi att tonen är en helt annan.En stor majoritet bland remissinstanserna är ju nuför fritidsbåtsregistret. Alla som har medordningen på sjön att göra -- det gäller dåsjösäkerhet och räddningsinsatser -- är för ettbibehållande av registret. Det är inte oväsentligt,med tanke på att det rör sig om en så stor grupp somfritidsbåtsägarna utgör.Sedan är det inte riktigt att vill sefritidsbåtsregistret avskaffat. Sjöfartsverketsstyrelse tog inte ställning till förslaget när det senastbehandlades.Tom bör svara på de frågor som ställdeshär. Huvudargumentet är ju integritetsintrånget.Såvitt jag förstår bör samma integritetsintrång gällai fråga om bilregistret, dvs. registreringen av vårabilar. Många register liknar ju varandra när detgäller att komma åt brottslighet och att kunnaidentifiera fordon resp. båtar.Anf. 123 TOM () replik:Herr talman! Det är riktigt att huvudargumentetmot ett bibehållande av registret består iintegritetsskälen. Det anfördes vid det aktuellatillfället. Jag vidhåller gärna den ståndpunktenockså nu.Kopplingen till bilregistret håller inte riktigt.Bilregistret har faktiskt en icke oväsentlig fiskalbetydelse.I den debatt som föregick båtregistrets införandetalades det väldigt mycket om en båtskatt. Det varstor opposition mot en sådan. Men fortfarandefinns sådana tankar. I det särskilda yttrandet frånVänsterpartiet finns ytterligare krav på en båtskatt.När sedan avvisade tanken på en båtskattfanns inte längre huvudskälet för införandet av ettbåtregister. Därmed kvarstår egentligen att ettregister finns som egentligen inte tjänar någotändamål. Då blir integritetsskälet det övervägandeskälet mot detta register.Vidare har registret varit dåligt juridiskt sett.Visserligen har en och annan båt kommit till rättagenom Polisens försorg. Men rätt många båtar harblivit stulna. Den ''nye ägaren'' har först registreratbåten och därefter har den stulits. På det sättet harett registrerat innehav av båten under en lång tidkunnat påvisas. Vederbörande har därmed varitförskonad från rättsliga åtgärder. Det har varit ettsmart sätt att utnyttja registret. Men så var detkanske inte riktigt tänkt. Det här har därmed ocksåbevisat registrets oduglighet.Anf. 124 ()replik:Herr talman! Jag börjar med det sista i TomHeymans inlägg. Det gäller försäkringsbedrägerieroch vad som kan hända på det området. Jag trorinte att det som sades riktigt stämmer överens medverkligheten. De som har motsatt sig en avvecklingav registret är nämligen just olikaförsäkringsintressen. Det handlar bl.a. om , ,och Svenska stöldskyddsföreningen.Det är klart att man inte vill bevara ett register somman inte anser sig ha riktig nytta av.Den som upptäcks åka omkring i enoregistrerad bil blir föremål för intressefrån Polisens sida. På det sättet uppmärksammasman. På samma sätt är det om man upptäcksåka omkring med en oregistrerad båt. Man blir dåföremål för intresse från andra båtägares sida ochkanske även från Polisen. Detta är viktigt. Skallman ha kvar ett register som fungerar, måste detvara allmänt och obligatoriskt på det sätt som detfungerar i dag.Avslutningsvis vill jag återge vad ,sjöpolis i , säger i ett brev till utskottetsledamöter: har ett stort, fungerandefritidsbåtsregister. En avveckling skulle innebäraatt stora resurser avseende både arbete ochskattemedel slösas bort samt vara ett tecken påinkonsekvent handlande från myndigheter ochpolitiker.Just de i samhället som har att bevaka sjötrafik ochatt se till att det är ordning och reda på sjön harkämpat väldigt hårt för ett bibehållande avregistret. Det är med ett beklagande som jagnoterar att bl.a. sjökapten motsättersig att registret behålles.Anf. 125 TOM () replik:Herr talman! Det kan inte vara något självändamålatt ha ett register för att motivera sjöpolisensexistens. Jag är en av dem som väldigt mycket vistasi fritidsbåt . Om vi hade haftsamma goda ordning på land som den som råder påsjön, skulle det faktiskt inte behövas så mångapoliser som vi har.Det är möjligt att en del försäkringsbolag serfördelar här. Det är ofta så, att man tycker att desaker och ting är bra som man själv inte betalar för.Är det gratis, tycker man alltså att det är bra.Försäkringsbolagen har ju stora möjligheter att taöver registret och att fortsätta med det i egen regi.Jag tänker då på exempelvis Stöldskyddsföreningeneller försäkringsbolagens egen förening. är så bra som många påstår, finns det välingen anledning att tro att det inte fortsättningsvisskulle vara en stor anslutning här och att registretskulle fylla en funktion. Men det finns ingenanledning att staten skall lägga upp ett register ochkontrollera vad för fritidsbåtar medborgarna har.Sådant saknar betydelse för staten.Anf. 126 () replik:Herr talman! Tom säger att införandet avbåtregistret var ett sätt att misstänkliggörabåtägarna. Kontentan av det måste väl vara att TomHeyman menar att också registreringen avsnöskotrarna var ett sätt att misstänkliggörasnöskoterägarna.Sedan säger att han inte ser någonlikhet mellan en fritidsbåt och en snöskoter. Jagtycker att det finns väldigt många likheter. Men jagkan också se två olikheter. Först och främstanvänds snöskotrar i ganska stor utsträckning inyttotrafik. Det gäller i näringsverksamhet t.ex. Enannan olikhet mellan dessa båda fordon är att detena framförs på vatten och det andra påsnöunderlag. I övrigt är nog likheterna ganskastora. Men Tom ser inga likheter. Handrar slutsatsen att det inte finns någon anledning attkommentera detta.Ja, herr talman, så kan man också agera när manblir svarslös.Anf. 127 TOM () replik:Herr talman! Jag vidhåller uppfattningen att det ärmycket stor skillnad mellan en båt och ensnöskoter. Det här förslaget gäller båtar, och jagtänker inte diskutera snöskotrar.Anf. 128 () replik:Herr talman! Jag vill återigen poängtera att ni slåssför att upphäva ett båtregister som har varit till stornytta, med en registreringsavgift på , för attdet hotar båtägarnas integritet.Samtidigt finns en registreringsskyldighet förNorrlands snöskotrar. En utredning som presenterades i gårlägger fram förslag om att registreringsnumret skallanbringas på drivmattan, vilket beräknas kosta500 kr. Ytterligare en summa för skoterägaren atttolerera. Denna registrering av snöskotrarna hotarinte alls integriteten.Någon konsekvens i resonemanget kan man ändåfordra av en borgerlig riksdagsledamot och enborgerlig regering.Anf. 129 (nyd):Herr talman! Till kan jag säga attjag är mycket intresserad av att skriva en motion,eventuellt tillsammans med , föratt avveckla även registreringen av snöskotrar. Jagtycker faktiskt inte heller att detta är riktigt rättvist.I trafikutskottets betänkande TU10 villutskottsmajoriteten avveckla ett av många register.Det är bra, tycker vi nydemokrater. Jag sitter somordförande i en arbetsgrupp inom Ny demokratisom har till uppgift att gå igenom vad de statligaverken och myndigheterna sysslar med. Arbetetgår ut på att undersöka om svenskarna måste haalla dessa verk och myndigheter som har attförvalta de lagar, föreskrifter och register somdenna kammare och regeringen har instiftat.Som herr talmannen vet frågar vi nydemokrater ossvilka verk och myndigheter vi verkligen behöver , som vi inte behövde . Plötsligt dykerbåtregistret upp till diskussion och att dettaeventuellt skall avvecklas. Som ni förstår, herrtalman, behövde jag inte tänka speciellt länge föratt inse att vi här hade det första onödiga registretsom vi kunde avveckla.Enligt vårt sätt att se på saken borde inte staten haett dugg med båtregistrering att göra. Redan ibörjan av båtregisterdebatten framfördenydemokraterna att det borde varaförsäkringsbolagens sak att föra ett båtregister. Hurkan seriösa försäkringsbolag försäkra båtar ihundratusenkronorsklassen utan att begära avägarna att båten skall märkas på något sätt, t.ex.genom att nummer eller namn är ordentligtingraverat i stäv och akter, precis som på svenskahandelsfartyg?Jag föreslår alltså att de svenska försäkringsbolagengemensamt tar över ansvaret för registreringen.Försäkringsbolagen borde vägra att försäkra någonbåt om inte ägaren märker båten på ett synligt sätt,t.ex. med en sådan ingravering som jag harnämnt.Då frågar sig säkert någon varför registret inte kanvara kvar som det är, i statlig regi. Nej, det går inte.Lika säkert som amen i kyrkan kommer staten,speciellt vid en socialistisk majoritet, att gärna viljabifalla motion T12, som harpresenterats i det nu aktuella betänkandet, om attvi skall införa en skatt på fritidsbåtar. Det kan viabsolut inte gå med på.Men bilar och sommarstugor har ju skatt, säger denglade debattören. Bra, säger jag då. Låt dem ha detså . Jag skall göra allt jag förmår för att minskaskatten på både bilar och sommarstugor. Vibehöver inte införa några nya skatter bara för att viinfört skatt på andra saker.Båtregisterdebatten har åtföljts av en starklobbygrupp, som sade. Denhar med brev och telefonsamtal försökt påverka ossförtroendevalda att tycka som de vill. Jaguppskattar denna typ av lobbying, för man fårengagera sig litet mer i ärendet. Det kan faktisktvara ganska nyttigt ibland, för min del.Vilka har då kontaktat mig i detta ärende? Jo, detär myndigheter. Myndigheter vill ha kvar registret.Man tycker att man på ett enklare sätt kan skötaefterspaningen och komma åt brottslighet blandregistrerade båtar. Jag tror faktiskt på dem i det härfallet. Med tanke på det värde som en båt ofta har,vilket jag sagt, borde det faktiskt vara avintresse för försäkringsbolagen att registrerabåtarna. När försäkringsbolagen väl har registreratbåtarna kan polisen ringa till dem.När jag var hamnchef, herr talman, tyckte jag ocksåatt det var mycket bra att på ett enkelt sätt kunnata reda på om en båt låg på sin plats ifritidsbåtshamnen och om ägaren betalat sin avgift.Jag tyckte så som myndighetsperson, herr talman.I dag representerar jag inte myndigheterna, utanvåra väljare. Jag ser det som en skyldighet att intebetunga folket med mer registrering och skatter änvad som anses nödvändigt för att vår typ avsamhälle skall fungera.Med anledning av detta, herr talman, yrkar jagbifall till trafikutskottets hemställan och avslag påreservationerna och Vänsterpartietsmeningsyttring.Anf. 130 () replik:Herr talman! Jag vill bara konstatera att ensjökapten från inser att det finns storalikheter mellan en fritidsbåt och en snöskoter. Jagvill gärna ge Attefors en eloge för hansinsiktsfullhet. Synd bara att Attefors tycks dra enhelt felaktig slutsats av detta. Men vi fåråterkomma senare till diskussionen om hur vi skallreda ut det problemet.Anf. 131 (nyd)replik:Herr talman! Jag vill bara önska tillbaka. Jag skall lyssna på vad JohnAndersson har att säga.Anf. 132 ():Herr talman! Jag trodde verkligen inte att jag idebatten i kammaren skulle behöva motiverasjöpolisens arbetsuppgifter så grundligt, framförallt inte på vilket sätt de kunde underlättas genomatt man registrerade båtar. Jag trodde att det var ensjälvklarhet, i synnerhet för ledamöter som aktivthar varit på sjön en gång i tiden.Jag tror att det är viktigt att vi lyssnar till de grupperav människor som har att hålla ordning på sjötrafikoch bevaka ordningen till sjöss. Sjöpolisen är utantvivel en sådan grupp. Men de är inte ensamma.Här finns remissinstanser som ,, ,, länsstyrelserna i län samt en stor del av aktörerna iförsäkringsbranschen. Det borde vara viktigt attlyssna till de kunskaper och erfarenheter som finnsinom detta område. Det är trots allt en stor del avde här myndigheterna som skall se till att ordningenföljs och framför allt att vi kan hålla en beredskapför identifiering och för att rädda människor sområkar i sjönöd.Med försäkringsbolagens möjligheter att bygga uppett eget register förhåller det sig på det sättet att de,sannolikt av flera skäl, inte vill bygga upp någotsådant . Dels är det ganska krångligt att byggaupp ett sådant register, dels vet försäkringsbolagenförmodligen att om ett sådant här register skall varaeffektivt skall det täcka alla båtar som finns inomområdet. Det klarar man inte med ett frivilligtregister. Jag tror inte att någon skulle komma påden dumdristiga idén att föreslå att bilregistretskulle vara frivilligt. Om man skall identifierafordon är effekten ungefär densamma vare sig detgäller båtar eller bilar. Skall ett sådant här registerfungera och vara effektivt måste det varaobligatoriskt.Jag tycker att det är synd att vi inte kan enas på detområdet. Vi har ett register som fungerar.Hela vår omvärld skapar register. är detsenaste exemplet. Man planerar ett liknanderegister som vi avser att avskaffa. Jag tycker att detär synd att vi inte kan följa med i deninternationella utvecklingen, utan lägger ned ettregister som innebär en blygsam kostnad för densom registreras. Med det här registret hade vikunnat förbättra vår sjöbevakning, vi hade kunnatförbättra ordningen till sjöss, men framför allt hadevi kunnat förbättra den sjöräddning som vi har. Inteminst det området är oerhört angeläget för allafritidsbåtsägare.14 § Ändringar i lagstiftningen om banker ochandra kreditinstitutFöredrogsnäringsutskottets betänkande1992/93:NU9 Ändringar i lagstiftningen om bankeroch andra kreditinstitut (prop. 1992/93:89 delvis,1992/93:68 delvis, 1992/93:62 delvis och 1992/93:12delvis).Anf. 133 ():Herr talman! Ändringen i lagstiftningen om bankeroch andra kreditinstitut med anledning av tillstyrks i stort av ett enigt utskott, trots attden proposition som ligger till grund för utskottetsbetänkande i likhet med många andra är ett ganskastort hastverk, tillkommen ganska ogenomtänkt.Det kan ses av att utskottet i elfte timmen måstegöra ett tilläggsbetänkande för att ''ordna upp''misshälligheterna i fråga om ikraftträdande avlagbestämmelserna. Detta kan man anse somganska märkligt och hafsigt. Det präglar ofta dennaregerings propositioner.Vi yrkar däremot avslag på regeringens förslag attavskaffa offentliga företrädare i bankernas styrelserm.m.. Detta förslag har ingenting med EG-anpassningen att göra. Ändå har det smugit sig in ipropositionen och betänkandet.I vår reservation har vi påpekat angelägenheten avatt det finns lämpliga former för samhälletsinflytande över bankernas verksamhet.Den utveckling med enorma kreditförluster somskett understryker behovet av ensamlad översyn av formerna för samhällets insyn.Detta gäller såväl banker som försäkringsbolag ochövriga kreditinstitut.Regeringen har visserligen aviserat att man skalltillsätta en utredning angående kreditmarknadensutveckling. Det är bra, det ställer vi upp på. Mendet behövs även en förstärkning och effektiviseringav samhällets kontroll av marknaden, och därför ärdet angeläget att utredningen skyndsamt läggerfram förslag i detta avseende.Under tiden tycker vi att det är olämpligt ochmärkligt att avskaffa de instrument som samhällethar skaffat sig för insyn i bankerna. Det är märkligtatt förslag läggs fram innan utredningen harkommit fram till sitt ställningstagande angåendehur denna kontroll skall ske.Den insyn som man har genom offentligaföreträdare i styrelser och godkännande avstyrelseordföranden bör därför finnas kvar.Herr talman! Jag yrkar därmed avslag påutskottsmajoritetens hemställan i mom. 3 och bifalltill den socialdemokratiska reservationen i dettabetänkande. I övrigt tillstyrker jag utskottetsförslag.Anf. 134 ():Herr talman! betänkande nr 9berör ett flertal förändringar av lagstiftningenbeträffande banker och kreditinstitut, föranleddaav fyra olika propositioner. Det gäller ändringar ibankrörelselagen, bankaktiebolagslagen,sparbankslagen och kreditupplysningslagen.Utskottet har tillstyrkt de av regeringen föreslagnaförändringarna.Flertalet av de föreslagna förändringarna, somriksdagen nu har att ta ställning till, hänger sammanmed det som tidigaredebatterat och beslutat om för svensk del. ikraftträdande förutsatte godkännande avalla länder som berördes, dvs. alla EFTA-länderoch alla samt även EG-parlamentet.Som bekant gav den folkomröstning som hölls iSchweiz ett sådant utslag att enomförhandling av avtalet är nödvändig. Därmedkan avtalet inte träda i kraft somplanerat.De i betänkandet berörda förslagen är dockutformade på ett sådant sätt att regeringen gesmöjlighet att besluta för ikraftträdande,om inte skulle träda i kraft den 1januari 1993, vilket det alltså inte kommer att göra.Regeringen har också möjlighet att sätta olikaparagrafer i kraft vid olika tidpunkter.Som en del av har åtagit sig attinföra regler om etableringsfrihet och rätt atttillhandahålla tjänster motsvarande vad som gällerför medlemsstaterna inom EG. I stor utsträckningsammanfaller reglerna redan mellan ochEG, och i och med detta betänkande görs deförändringar som kvarstår att göra. Det gäller kravpå auktorisation för företagstyper som faller underdefinitionerna av kreditinstitut eller i övrigtbedriver finansieringsverksamhet. I detsammanhanget berörs bl.a. kraven när det gälleraktiekapital, behandlingen av sekretessbelagdauppgifter och lämplighetsprövningen av störreägare. Till ikraftträdandet avlämplighetsprövningen återkommer utskottet ibetänkande 21, som kommer att behandlas senare.En annan fråga som behandlas i betänkandet gällerny lag om kreditmarknadsbolag. Regeringen harföreslagit förändringar i lagstiftningen i syfte att nåenhetlighet i lagarnas utformning och att anpassadem till utformning.På en enda punkt i betänkandet råder det delademeningar inom utskottet. Det handlar omoffentliga representanter i bankstyrelserna, som vihört tala om . Desocialdemokratiska representanterna tillsammansmed vill alltså bibehålla dennarepresentation. Utöver detta skall regeringen ocksåi fortsättningen godkänna bankers val avstyrelseordföranden, enligt uskottsminoriteten.Utskottet behandlade denna fråga också vidföregående , och i det sammanhangetaviserades att ett förslag i detta avseende kundeförväntas . Även då reserverade sig desocialdemokratiska ledamöterna och fick stöd avVänsterpartiet.Från utskottets majoritet ser vi det som naturligt attlagstiftningen reformeras i det här avseendet.Skälet till att staten genom regeringen harmöjlighet att utse offentliga ledamöter ibankstyrelser och att kommunerna har möjlighetatt utse ledamöter i regionala och lokalabankstyrelser skulle vara att säkra allmänhetensinsyn i och inflytande över bankernas verksamhet.Herr talman! Bestämmelserna om offentligrepresentation infördes dåkreditmarknaden var starkt reglerad. har vien betydligt friare kreditmarknad och därmed nyaförutsättningar. Utskottets majoritet instämmermed propositionen, där det anförs att det finnsstarka principiella skäl att skilja mellan ägarrollenoch kontrollfunktionen. Staten skall utöva sinkontroll genom lagstiftning och tillsyn genomFinansinspektionen.Jag vill med detta yrka bifall till utskottetshemställan i dess helhet.Anf. 135 ():Herr talman! Jag konstaterar att uskottets talesmantalar om ''starka principiella skäl''. Sakskälensaknas alltså i hans anförande när det gällerslopande av offentliga företrädare i bankernasstyrelse, i ett läge då man kanske mer än någonsinbehöver allmänhetens insyn för att återställa ochstärka förtroendet för bankerna hos allmänheten. råder faktiskt ganska stor osäkerhet, nästankaos, med misstroende mot bankerna. Då omnågonsin behövs offentlig insyn, inte tillsyn, för dethar Finansinspektionen.Jag måste få ställa en fråga till utskottets talesman.Här anges principiella skäl för att slopaoffentligheten -- ''bort med tassarna''. Den ytliga,synliga offentligheten vill man ta bort, men vadkommer vi att bestämma när det gällerBankakuten? Statstjänstemännen kommer att fåpeta i alla de beslut som bankerna skall fatta iframtiden. Är detta rätt?Jag vill tillägga att det här absolut inte harnågonting med EG att göra. Inom EG, enligt vadjag har erfarit, finns det offentliga företrädare ibankernas styrelse.Anf. 136 ():tHerr talman! efterlyser sakskäl.Principer kan också vara sakskäl. Vi tycker alltsåatt det inte finns några starka skäl för att staten skallutse ledamöter i de styrelser som de är satta attövervaka. Det var bara en av remissinstanserna,när förslaget prövades, som inte tillstyrkte förslagetom att ta bort möjligheten för regeringen ochkommunerna att utse styrelseledamöter. Det tyckerjag borde stämma minoritetens talesman tilleftertanke.De offentliga representanterna är inte tillsattagenom resp. banks bolagsstämma och saknardärmed reellt ansvar gentemot någon part. Baradetta faktum talar mot att sådana representanterskall delta i ledningen av ett stort och viktigtföretag. De senaste årens dyrköpta erfarenheter --jag tänker på bankkrisen -- som vi ännu inte harbetalat notan för visar att de instrument som statenhar tillgång till inte fungerat. Därför skall viförbättra de instrument som vi har. Men att ha insyngenom offentliga företrädare tror jag inte är rättväg.Det är alltså utskottsmajoritetens mening att det ärangeläget att renodla det offentligas roll.Allmänheten skall ha kontroll över bankväsendet,men då bör man skilja mellan ägarrollen ochkontrollfunktionen. Banker liksom andra företagskall drivas och ledas av sina ägare, men detoffentliga skall kontrollera verksamheten. Det skergenom lagstiftning och tillsyn.Jag skulle, herr talman, vilja ställa ett par frågor tillLeif . På vilket sätt konkret anser LeifMarklund att de offentliga företrädarna ibankernas styrelser tjänat allmänhetens intressen iden s.k. bankkrisen? På vilket sätt har denoffentliga insynen gjort att problem har kunnatundvikas? Anser att det kan finnasfaror förenade med en situation där staten deltar ioch medverkar genom sina representanter i beslutsom man sedan i efterhand skall följa upp,kontrollera och ha tillsyn över?Anf. 137 ():Herr talman! Jag vill påminna utskottets talesmanom att bankrörelselagen säger att endast bank harrätt att låna in pengar av allmänheten för att lånaut. Det är ett skäl nog för att allmänheten skall hainsyn i banken via offentliga företrädare. Detglömmer man ofta bort i denna fråga, som i denborgerliga kretsen har fått en principiell karaktär,inte saklig.Med tanke på det sätt på vilket insynen har utövatsi den bankröra som vi upplevt är det ganskanaturligt att den sakkunskap som man har litat sigtill i bankvärlden vilselett även de offentligaföreträdarna.