prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — I avtalet kan vi läsa att man i gör precis samma sak. De små ochmedelstora företagen måste stimuleras. Vi måsteundanröja hinder som försvårar för små ochmedelstora företag att kunna varakonkurrenskraftiga.Vi får nu tydliga möjligheter att ta del av fördelarsom EG redan har jobbat fram på just det härområdet. Jag vill påstå att den betydandenäringsgren som turismen utgör har en högre statusinom . Det är något för oss i Sverigeatt ta efter. Här finns en stor potential att utvecklanya viktiga arbetstillfällen.EG har utarbetat en aktionsplan med riktlinjer fören gemenskapspolitik. Hur påverkar EES-avtaletsituationen för oss kvinnor? Som bl.a. MonicaÖhman har sagt vet vi att det finns en mycket stororo bland kvinnorna. Den måste vi ta på allvar.Oron rör frågor som: Hur blir det med den socialatryggheten, jämställdheten, och den offentligaservicen? Jag vill understryka att inteinnebär någon harmonisering av skatte-, familje-och socialpolitiken. Inga EG-lagar i sig kan ta ifrånoss det vi har uppnått i . Vi skall fortsättaatt utveckla våra jämställdhetsprogram. Vi kan dralärdom av vad gemenskapens tredjejämställdhetsprogram säger: Vi skall utveckla ochintensifiera stöd för olika åtgärder som direkt ellerindirekt ger kvinnor större möjligheter tillsysselsättning.Jag skall hålla tiden, herr talman. Jag vill bara sägaatt vi måste respektera den oro och den osäkerhetsom många känner. De känslorna måste vi mötamed ökad insikt och kunskap. Man löser inte uppfrågetecknen bara genom att säga nej. Därför sägerjag ja till det här betänkandet.ApplåderAnf. 101 HANS ():Herr talman! Det här är en lång och svår debatt,tycker jag. Jag är ganska ny här i kammaren och jaghar läst på så gott jag kan, men jag tycker ändå attdet är svårt.Vissa debattörer har en bra ton. Jag tycker att HansGustafssons inlägg var viktigt. Andra har en mindrebra ton, även om de själva uppfattar sig som lustigakurrar, såsom . Jag tycker att både NicGrönvall och statsrådet i vissa fall varotidiga mot representant under den första delen av debatten.Jag tillhör dem som tycker att den här debatten ärväldigt svår eftersom den är en del av en fortgåendeprocess där vi har drivits in i en integration -- tillstora delar bra, till andra delar mindre bra. Det sättdet har skett på är icke legalt, icke politiskt, utan ihög grad styrt av marknaden. I många fall innebärfrihandelsavtal ekonomiska fördelar för parterna.Det är helt uppenbart att det finns ekonomiskafördelar även i EES-avtalet.Man kan värdera det på olika sätt. Jag tror t.ex. attreglerna om offentlig upphandling kan betydamycket. Men många av de svenska företag som ärstarka på det området har ju faktiskt gått före ochplacerat sig i . De är redan genuintmultinationella i den meningen att de finns i varjeland.Vitbokens 8 § säger att mänskliga och materiellaresurser samt kapital och investeringar skallkanaliseras till de områden där de kan utnyttjasbäst ekonomiskt. Jag tror inte att det blir så vanligtatt arbetskraften förflyttas. Det är inte det somkommer att bli den stora frågan. Det är snararefråga om att kapitalet kommer att förflyttas dit därdet ger bäst avkastning. Den integrationen är redanpå gång.Ibland säger man, som brukar göra,att det handlar om snus- och torskkvoter ochironiserar litet över att det förs en demokratiskdebatt om dessa frågor. Jag tror att frågorna inte såmycket handlar om snus, utan om demokrati ochmakt. Jag tror att just den frågan är viktig, och jagvill lyfta fram den i mitt inlägg.Relationen mellan arbete och kapital är en relationsom handlar om en maktkonflikt -- det har denalltid gjort -- i olika stater och i ett europeisktperspektiv.Arbetet har kämpat för att få mer inflytande, för attfå trygghet, för att ge individuella arbetare skydd idåliga arbetsmiljöer, för att få rättigheter -- man harkämpat mot social dumpning i olika former.Kapitalet har kämpat för att få frihet; frihet attagera hur man vill med sina varor och sin valuta, attetablera sig var man vill, att själv bestämmamänniskornas arbetsvillkor.Den utveckling vi har är utvecklingen av enkapitalets frihet och marknadens hegemoni. Vi harjust sett hur finansmarknaderna kan ta över depolitiska styrmedlen.Stora transnationella företag -- inte minst desvenska -- har, som jag talade om, redan tagitkonsekvenserna och placerat sig utanför landetsgränser. De friheter man talar om inkluderartypiskt nog inte den fackliga friheten, de fackligarättigheterna. Det finns många demokratiskaunderskott, politiskt och fackligt, i Europa.De särregler och restriktioner som har tillkommit iform av lagar och kollektivavtal uppfattas ofta somhandelshinder, men de är något mycket mer: De ärresultatet av en facklig politisk kamp för attupprätthålla och uppnå trygghet, skydd ochrättigheter för stora grupper av människor. Jaganser att en stor del av när det gällerden här frågan faktiskt är en underordning avsvenskt rättsläge under det europeiska påarbetsrättens område. Det europeiska rättslägetvad gäller EG är mycket oklart. EG har ännu inteutvecklat särskilt mycket när det gäller arbetsrätt,utan faller tillbaka på sina medlemsstaters rättsligatänkande. Det är ett tänkande som är ett helt annatän det vi har här i och i Sverige.I märker jag ett drag av självcensur.Direktiven till arbetsrättskommittén är uppenbartinriktade på att vi skall närma oss ett europeiskttänkande: Man skall framhäva individen iförhållande till facket och med förtur ge sig påvetorätten kring entreprenader imedbestämmandelagstiftningen -- vilketförmodligen också kan kollidera med EG-rätten.Det här är inte bara mina tankar. Jag har studeraten av de få skrifter som finns av docenten iarbetsrätt vid , framhäver skillnaderna mellan ochövriga : EG har sett arbetsrätten som enkälla till konkurrenssnedvridning mellan olikaländer och en hämsko förinternationaliseringsprocessen. Arbetsrättsligaregler har betraktats som ett möjligt hinder mot attrealisera principerna om fri rörlighet av personer,tjänster och kapital. Arbetsrättsregler föranledervanligen kostnader och kan därför snedvridakonkurrensen. På ett annat ställe skriver hon: EG:sarbetsrättsliga modell kännetecknas av dengermanska modellen, som haft störst inflytande.Den arbetsrätt som finns koncentrerar sig påindividuella rättigheter. Konventionellakollektivavtal godtas inte som metod för attuppfylla direktiv. Rättigheter och skyldigheter iarbetslivet gäller förhållandet mellan denindividuella arbetstagaren och arbetsgivaren.Facket tillerkänns inte någon självständig roll.Det här är en komplicerad fråga, och det sker enutveckling även inom det europeiskarättstänkandet på det här området. Jag delar denuppfattning som lägger fram. Jaghar studerat en mängd domslut som EG-domstolenhar fattat, och såvitt jag förstår är det hela alldelesklart. Det gör att jag är litet förvånad äver MonicaÖhmans uttalande alldeles , därför attuppenbarligen kommer många av de frågor somaktualiserats, t.ex. frågor i samband medentreprenader, sjöfartsregister, transportarbeteoch även koncernfackliga frågor, att kunnabehandlas på ett helt annat sätt än vi hargjort, med de ambitioner som finns inom svenskarbetarrörelse.Det är ingen tillfällighet att ,ordförande i , är den som kanskemest har engagerat sig när det gäller att kritiseraoch diskutera den rättssituation som ett EES-avtalger upphov till.Vidare till lex , som handlar ommöjligheten att ta strid för och hävda svenskakollektivavtal på det typiska området inomrederinäringen. Hur skall det gå med denförändring av medbestämmandelagen somriksdagen, mot de borgerliga partiernas åsikter,beslutade om ? Jag är inte säkerpå att den går att förena med regler.När det gäller entreprenadfrågan föreligger ettännu inte antaget direktiv från ,vilket kommer att ge mycket svåra effekter påsvenskt område, inom ramen för de tre förstamånaderna av entreprenadochinstallationsarbeten. Så sent som i går varnade LOför att arbetskraftskostnaderna blir helt olika, medsnedvriden konkurrens därför att vi iarbetskraftskostnaden inkluderar såväl lön,avtalsförsäkringskostnader, som allmännaarbetsgivaravgifter. Vi kommer att få en heltannorlunda konkurrensbild beroende på varifrånarbetstagarna kommer i . Påarbetslöshetssidan är det likadant.Det finns undantag för exempelvis asbest, vissakemikalier, osv. Vissa undantag skall gällaytterligare , andra skall gälla ,medan andra undantag skall tas underövervägande, utan några permanenta undantag.Samtidigt blir det ju ett moratorium för nyareformer på det här området. Dessa frågor är förmig helt centrala. Det är frågor som rör maktenmellan arbete och kapital. Det är frågor som gällerrättigheter, friheter och tryggheten förarbetskraften. Jag vet av egen erfarenhet hur svåradessa frågor är att hävda i och i Europa.Jag kan förstå att anslutningen till ett ärmycket oklar, därför att de regler som vi skallunderkastas ännu inte är klara i alla sammanhanginom EG. Det finns också regler som är baseradepå en helt annan rättslig tradition än den som vi harhär hemma i . Jag är övertygad om att vikommer att få mycket svåra problem i vad gäller atthävda den arbetsrättsliga linje som vi varit vana vidhär i . Det finns mycket mer att utreda, ochdet finns många fler frågor att besvara! Och dethandlar inte om att jag och andra har läst på dåligt.Hur man skall ställa sig till dessa frågor är nämligenännu inte klart.Herr talman! Jag stöder det förslag omåterförvisning som tidigare lagtfram.Anf. 102 ():Herr talman! För att skapa fred räcker det inte medatt man prisar fredens fördelar, och inte räcker detheller med att man föresätter sig att upprätthållafreden. Man måste förebygga krig genom lämligainstitutioner. Det skrev i början av1300-talet, expert på kyrkorätt och student hosThomas av Aquino vid universitet.Det var Europatankens inträde i historien. I dagskall vi ta det första konkreta beslutet att delta i detinstitutionella arbetet i den europeiska familj somvi utan tvivel tillhör.Jag hälsar det historiska med stortillfredsställelse, men det har en allvarlig brist. Detger inte rösträtt i , och det innebärför begränsade möjligheter att påverka Europasgemensamma framtid, jämfört med den möjlighettill påverkan som vi skulle få som medlemmar i ger oss delaktighet i den inremarknaden, om än inte i tullunionen. Det ger ossbättre möjligheter till att sälja våra varor och att dratill oss investeringar. Handeln kan därmed räddavälståndet undan de konsekvenser som vi nu börjarkänna av, efter åratal av politiska felsteg. Det gälleratt hinna ordna förutsättningarna och incitamenteni tid, så att vi kan gå en ljus framtid till mötes.Medvetenheten om riskerna om vi inte går medborde förstärka förändringsbenägenhetentillräckligt.Fred, välstånd och arbetsmöjligheter betyder likamycket för kvinnor och män. ochmedlemskapet i EG är verkligen inte någonkönsfråga. Detta faktum hindrar naturligvis inte diskuterar olika gruppers chanser för atttillvarata möjligheterna.Jag röstar ''ja'' för arbetets skull, stod det itidningen att sagt. Hurskulle vi annars kunna ta oss ur arbetslösheten?Skulle det ske genom att rösta nej, och därigenomgöra det ännu svårare för svenska arbetsgivare attsälja sina varor utomlands? Den avgörande fråganhar motståndarna ännu inte kunnat svara på.Våra konkurrentländer samarbetar. De får tillgångtill den tillväxtinspirerande inre marknaden. Denprocessen leder någonstans. Utvecklingen i världenstår aldrig stilla -- inte heller i . Det gårantingen framåt eller bakåt, just nu bakåt -- vi stårnu utanför.Trots att varje svensk kvinna genomsnittligt settökat sitt förvärvsarbete per veckasedan 1976 hade hennes reala köpkraft minskatmed 1988. Köpkraften nu är ännu sämre. I deninternationella välfärdsligan har vi i fallitfrån en topplacering i till elfte tolfte plats på20 år. Ingen vet hundraprocentigt hurmorgondagen kommer att se ut. Sannolikt äremellertid, att den som ställer sig vid sidan tarmycket större risker och orsakar mycket störreomställning av det svenska samhället, än den somsamarbetar. Avtalets fördelar övervägernackdelarna. Givetvis kan en förhandling inteenbart leda till fördelar för ena parten.Den som hävdar att jämställdheten hotas aveuropeiskt samarbete har föga grund för sittpåstående. I vilket land skulle jämställdheten hasackat efter på grund av medlemskap i ensi partimotion har man lyckatspåvisa några konkreta nackdelar. Man försöker istället anta indirekta nackdelar därför att denoffentliga sektorn är olika stor i de olika europeiskaländerna.Tvärtom är det så, att öppnarmöjligheter för oss att driva frågorna offensivt påEuropanivå. påverkar intejämställdhetsarbetet negativt. Det är våra egnaambitioner som avgör den fortsatta utvecklingen,precis som utskottet hävdar. Jämställdheten harendast påverkats positivt av Europainflytandet,nämligen genom EG:s portalparagraf: denenskildes rätt att få sin sak prövad i domstol. Påjämställdhetsområdet gäller denna paragraf omnågon exempelvis anser sig ha jämförelsevis för låglön. Vår nya jämställdhetslag är påverkad av deEG-regler som givit kvinnorna större rättigheter.EG har fem jämställdhetsdirektiv för att hjälpakvinnorna på arbetsmarknaden. Man har programoch olika nätverk, och man avsätter 200 miljoner påatt bara följa upp nuvarandejämställdhetsprogram, bl.a. genomattitydförändrande påverkan för att stärkakvinnans ställning. Till detta kommer resurser istrukturfonden och arbetsmarknadsåtgärder avskilda slag, som ofta riktas till kvinnor, ungdomaroch handikappade.Den som oroar sig för jämställdhetens utveckling iEG bör fråga sig hur kvinnans ställning påarbetsmarkanden kan tänkas utvecklas i en kraftigtnedåtgående ekonomi -- det är ju det sannolikaalternativet. Möjligheten att sprida välstånd ärstörre i en växande ekonomi än i en krympande.En del människor tycks tro att vård och omsorgendast kan skapas i offentliga system, men så är detinte även om det har varit den modell somSocialdemokraterna bedrivit iSverige. Det finns länder med relativt sett högkvinnlig förvärvsfrekvens, med mindre offentligBNP-andel och med normalt eller lågt skattetryck,som , , , ,, och . I dessa länderligger den kvinnliga förvärvsfrekvensen på 60--70 %.I , och ärvälfärdspolitiken tvärtom relativt generell, medskattetryck därefter och med en kvinnligförvärvsfrekvens på . konsekvensutredning förkvinnor tycks det snarare vara tre andra kriteriersom påverkar kvinnors förvärvsfrekvens, såsom detekonomiska utbytet, utbildningens längd ochframför allt åldern.De familjestrukturella förändringarna tycks i helaEuropa hänföras till generations- ochutbildningsförändringar. Utvecklingen går i detavseendet åt samma håll i hela EES-området.Frågan hur man på ett bra sätt förenar familj ochförvärvsarbete är internationell, och det är viktigtatt söka mer kunskap. Kvinnor behövs i deteuropeiska samarbetet, bland tjänstemän, i olikanätverk, i de nya institutionerna och kanske i änhögre grad på områden utan direktkvinnoanknytning, för att forma ett samhälle somär bra för både barn, kvinnor och män.Om jämställdhetsmålet råder full enighet. Man fårfaktiskt förutsätta att följer de mål somriksdagen har ställt upp för sin verksamhet -- annarsskulle det krävas en reservation efter varje beslutom att lagen också skall följas.Den socialdemokratiska motionen E7 omjämställdhet, yrkande 3, har behandlats även ikonstitutions- och utrikesutskotten.Konstitutionsutskottet förutsätter i enighet attregeringen prioriterar jämställdheten i enlighetmed antagna mål. framhållersärskilt betydelsen av kvinnorepresentation i denya institutionerna. Socialdemokraternas yrkande,som på intet sätt är kontroversiellt, är alltsåtillgodosett, och den socialdemokratiskareservationen bör därför avslås. Vi tycker alla attjämställdheten skall beaktas, vilket står i detyrkande som reservationen bygger på.Vänsterpartiet vill däremot i en meningsyttringlämna kompetensprincipen och gå över tillkönskvotering. Jag har viss förståelse för denreaktionen, men jag är , tillsammans medföreträdare för alla partier utom ,övertygad om att det vore att göra kvinnorna otjänst. Det kan leda till kommentaren: ''Jaså,hon är vald bara för att hon är tjej!'' Det kan manvisserligen bemöta med: ''Jaså, han är vald bara föratt han är karl!'' Jag tror ändå att sådanakommentarer kommer att hämma kvinnorsinflytande.Vår modell innebär i stället att kvinnors synpunkterskall tas på allvar och respekteras. Vi prioriterarkompetenskravet, och det skall gälla lika förkvinnor och män, som får mötas i hederligkonkurrens. Men konkurrensvillkoren skall varaneutrala, könsneutrala, vilket innebär att mom. 2 iVänsterpartiets meningsyttring måste avslås.Därmed ber jag, herr talman, att få instämma iyrkandet om bifall till hemställan i EES-utskottetsbetänkande.Jag vill tacka dem av kammarens ledamöter somhar offrat nattsömn, tid, kraft och engagemang påatt hälsa välkommen till . De harbidragit till att höja blicken i denna kammare. Nugäller det för alla ledamöter att se till att kunskaperoch insikter sprids inför nästa steg på Europavägen.Jag vill, herr talman, avsluta med ett citat, som ärbelysande för den mediedebatt som vi har bakomoss och som ger en bild av den inriktning som jaghoppas att Europafrågan skall få längre fram. Detär ett citat av :''Det finns ingenting som gör en människa såmisstänksam som bristfällig kunskap. Därför börman avhjälpa sin misstänksamhet genom att ökasitt vetande och icke insvepa sina misstankar i ettdunstmoln.''(Applåder)Anf. 103 ():Herr talman! EES har äntligen fått denuppmärksamhet som frågan verkligen förtjänar --både i media och här i kammaren. Desssynnerligen stora betydelse för kräver envärdig behandling i . Så har ärendetbehandlats särskilt i , och så räknarjag med att det blir här . Förutsättningarna harvarit goda, särskilt som miljöpartistiskariksdagsledamöter, som kallat förspelhåla, inte har blivit omvalda av folket.När jag ser ut över kammaren noterar jag för övrigtatt det är litet högre närvaro än normalt. Jagnoterar med viss stolthet att ärsynnerligen väl representerat, nästan bäst, och medviss förvåning att Nydemokraterna är sämst, trotssina stolta närvaroparoller.Herr talman! I denna kammardebatt har jag valt attsärskilt belysa EES ur demokratisynpunkt.För EG-tanken är det övergripande målet fred ochdemokrati i . Detta poängteras ofta ochmed rätta. Men nästan aldrig uppmärksammas attEES-avtalet bygger på samma tanke, dvs. att ettbreddat och fördjupat samarbete mellan länderutgör den bästa garantin för fred i . Fredutgör i sin tur en oersättlig grund för demokratiskutveckling.EES-avtalet blir därför ett viktigt bidrag till dendemokratiska utvecklingen i , och jag villpeka på fem viktiga punkter.För det första tillskapas en demokratisk EES-process genom att man bildar särskildainstitutioner, inflytandeorgan, som skall arbeta idemokratiska former. Det gäller samt inte minst ett''miniparlament'' för EES. I dessa viktiga organfinns naturligtvis svensk representation. Dessutomstartar en dynamisk process som skall bredda ochfördjupa samarbetet i . På köpet får vi etteffektiviserat EFTA-arbete och Nordensamarbeteinom EES-ramen.För det andra åstadkommes en bättreärendeberedning inom EG genom att avtalet gerEFTA rättigheter att medverka i EG:s samtligakommittéer, och därigenom demokratiserasärendeberedningen. Det blir ett ökat reelltinflytande för EFTA inkl. , om än ejformellt, vid själva beslutsfattandet.För det tredje möjliggörs ett balanserat regelsystemgenom att regelskapandet kan förläggas till rättnivå. Här kommer den s.k. subsidiaritetsprincipen,eller närhetsprincipen, in i bilden. Den generellanärhetsprincipen har inte formellt fastlagts i varesig EG, EU eller EES, men trots detta har denkommit för att stanna i den europeiskaintegrationsprocessen. Närhetsprincipen får på detsättet ovedersägligen en grundläggande betydelseinom EES. Utgångspunkten bör vara attlagstiftning skall ske på nationell nivå. Alla''onödiga'' initiativ och beslutsförslag kan dåstoppas inom EES. Dessutom kan EES medverkatill en demokratisk utformning avnärhetsprincipen. För övrigt kan alltidinföra egen lagstiftning även mot EES:s vilja, dockefter en viss samrådsprocedur.För det fjärde kan bidra tillutvecklingen av ett europeiskt rättssamhälle. Dettaavtal innebär otvivelaktigt ett rättsligt systemskifte,som vore värt en särskild mässa här i kammaren,men detta medger inte taletiden. Det förtjänardock att påpekas att denna rättsliga förändring interesulterar i en rättspolitisk katastrof i Sverige.Snarare leder denna nyordning till en förbättradsvensk rättssäkerhet och ett förstärkt skydd förmänskliga rättigheter. I detta sammanhang börockså tilläggas att avtalet gör det möjligt att ge allaEES-medborgare en likvärdig rättsställning i allaEES-länder. Dessutom kommer avtaletstillämpning att följas upp enligt den s.k.homogenitetsprincipen genom en noggrantföreskriven kontroll, där varje ''övertramp''bestraffas med lämplig sanktion.För det femte finns en tredubbel demokratisksäkerhetsventil. En nationell vetorätt kan utövasför att blockera varje beslut i EES-organen,eftersom enhällighet krävs för varje EES-beslut.Därutöver har de nationella parlamenten enoinskränkt vetomakt att stoppa även enhälligtfattade EES-beslut. Eftersom det uppenbarligenråder ett stort missförstånd kring detta, förtjänardet påpekas att inget överstatligt inslag existerar iEES-avtalet. har alltså en dubbelvetomöjlighet, men att missbruka denna rätt skulleinte vara förenligt med en folkrättslig etik. Detskulle dessutom ofta vara fel i sak.Det finns i en automatisk grundlagsmässignödbroms. Härmed menas att vår grundlagstiftningeffektivt stoppar varje EES-regel som till äventyrsskulle stå i strid med grundlagarna. Dennademokratiska analys ger, enligt min uppfattning,sammanfattningsvis vid handen att man kan fastslåatt något demokratiskt underskott inte föreliggerinom EES.Herr talman! Som jag ser det förstärker EESdemokratin till folkens fördel. Ändå tycks det hauppkommit en politisk förtroendeklyfta, inte såmycket inom parlamentet där samstämmigheten ärstor, utan mellan parlamentet och folket. Sammasituation förelåg i i samband med EU-omröstningen. Om så är fallet i är detallvarligt och naturligtvis ytterst ett demokratisktmisslyckande.Det finns olika anledningar till kritiken mot . De kategoriska EG-motståndarnaanvänder, vilket jag bestämt påstår, sitt krav påuppskov med EES-beslutet som ett falskt svepskälför att på detta sätt till varje pris försöka blockeraSveriges väg till medlemskap. Andra kritikermenar antingen att avtalet har överstatlig karaktär,vilket är fel, eller att vårt inflytande i EES närmastblir utan värde, vilket också är fel. Den vanligastekritiken går ut på att EES-informationen har varitotillfredsställande och t.o.m. så bristfällig attriksdagen inte nu kan eller bör fatta beslut i frågan.Till detta vill jag säga att en synnerligen omfattandeinformation för riksdagsledamöter, media ochintresserade medborgare har varitobegränsat tillgänglig hos regering och riksdag.Från andra partier har vid andra tillfällen visatsmaterial. Jag skulle gärna vilja visa upp allt dettamaterial, men det är i det närmaste praktisktomöjligt. har tidigare visat upp någradelar av detta material. Själv vill jag bara fästauppmärksamheten på två viktiga böcker. Denförsta boken handlar om artikel 30och behandlar den synnerligen betydelsefullagrundprincipen om varors fria rörlighet i Europa.Boken publicerades . Denandra skriften är Utrikesdepartementetshandelsavdelnings offentliga publikation om detvästeuropeiska integrationsarbetet, sompublicerades . Det förnämliga meddenna skrift är att den är en suverän, inledande ochlättfattlig sammanfattning inför dagens EES-ärende. Detta är två exempel på tidig och lättfattligEES-information om man bekvämar sig att läsadessa. Jag har själv försökt att utnyttja dettamaterial för att efter bästa förmåga sprida kunskapom EES genom att medverka vid många möten ochgenom att skriva artiklar, vilket säkert också mångaandra har gjort.Min bedömning är att många människor har godkunskap om EES-frågan och att mångaintresseorganisationer har informerat väl om .