prot · GF09123 · 1992-06-01 00:00:00 — Jag kommer därför att rösta medutskottet om avslag på propositionen och enöversyn av rättshjälpen.I betänkandet behandlas även andramotionsyrkanden, däribland vårt yrkande om attförordnande av juridiskt biträde i asylärendenåterförs från invandrarverket tillrättshjälpsmyndigheten.I regeringens proposition om förslag till nyutlänningslag från /89, sägerföredragande statsråd att de principiellabetänkligheter som framfördes mot förslaget av endel remissinstanser har en viss tyngd. Den kritikmot förslaget som här avses kom bl.a. fråndiskrimineringsombudsmannen,och en del rättshjälpsnämnder.Kritikerna ansåg att beslut om rättshjälp ochtillförordnande av juridiskt biträde skall ligga hosen myndighet som är fristående gentemotinvandrarverket, som ju är de asylsökandesmotpart.Statsrådet fortsatte sitt resonemang i propositionenmed att säga att tiden är mogen för att pröva ennyordning för att förkorta handläggningstiderna.Hon ansåg därför att utsikten att kunna kortahandläggningstiderna vägde över i förhållande tillde principiella betänkligheterna.Detta kan ju anses vara ett lovvärt försök, för vemvill inte korta handläggningstiderna i asylmålen?Men arbete med nyordningen, anserjag att det är dags att återgå till det tidigareförhållandet. Handläggningstiderna har intekortats, vilket var det grundläggande skälet förnyordningen.Allvarlig kritik har ständigt framförts,och bl.a. har SIOS i , enparaplyorganisation för olikainvandrarorganisationer, gjort en egen utredning.Där vänder man sig främst mot att invandrarverketanvänder sig av okvalificerade juridiska biträden,vilket medför att beslutsunderlagen är bristfälligaoch undermåliga. Detta förlängerhandläggningstiderna.I betänkandet finns ett särskilt yttrande av LiisaRulander, där hon uttalar kritik mot atträttshjälpshanteringen flyttades över tillinvandrarverket. Jag ställer mig, herr talman,bakom det särskilda yttrandet.Anf. 195 HANS ():Herr talman! Jag har gång på gång under minriksdagstid varnat för de successiva förändringarnaoch försämringarna i rättshjälpsreformen. Jagtycker att det är viktigt att nu föra en diskussion isak om rättshjälpsreformen i stället för att den enehugger på den andre för vad som gjordes underolika regeringsperioder.Vi har kommit i den situationen att det blir såpass allvarliga försämringar i rättshjälpsreformenatt man kan ifrågasätta om syftet med den kankomma att uppfyllas. Detta säger jag inte mest uradvokatsynpunkt, utan det rör sig framför allt omden rättsökande allmänhetens intressen. Det harunder pågått en utveckling där advokaternasöker sig till andra områden.Det allvarligaste i detta läge är att de gradvisaförsämringarna i rättshjälpsreformen leder till attallt färre advokater vill ägna sig åt detta område.Det leder i sin tur till att de mest kvalificerade ocherfarna drar sig bort från området, och det är enmycket allvarlig tendens. Det är därför inte överordnär , generalsekreterare iAdvokatsamfundet, i yttrandet använder uttrycksom ''förödande ingrepp''.Jag vill i detta sammanhang nämna att Benteliussjälv har särskilda erfarenheter från detta område.Han var med i den kommitté som utredderättshjälpsfrågor. Det är därför av intresse att man iAdvokatsamfundets yttrande tar upp frågan om deallmänna advokatbyråernas ställning. Jag kan intenu gå in på alla detaljer. Var och en kan ju läsa vadsom där står skrivet. Även från andra håll talar manom vilka negativa konsekvenser detta kommer attfå för de allmänna advokatbyråerna.Vi har bevittnat hur man i allför stor utsträckninghar tvingats lägga ner de allmännaadvokatbyråerna. Vi har i landet inte ettheltäckande system med allmänna advokatbyråer,vilket en gång var syftet. Även de allmännaadvokatbyråerna har tyvärr i allför storutsträckning kommersialiserats. Denna negativakonsekvens kan i sin tur få den effekten att det blirfråga om ökade kostnader för samhället i och medatt de allmänna advokatbyråerna får nyasvårigheter.Det är många som har hört av sig i denna fråga,både enskilda människor och andra. En allmänadvokatbyrå har skrivit till mig, och man sägerföljande: Genomförs nu regeringens förslag fårdetta till konsekvens att en ensamstående med enmånadslön på . inte längre får rättshjälp.För den som har ett barn får månadslönen ejöverstiga , eller med två barn 13 415 kr.Jag vill hävda att man härigenom avskaffarmöjligheten till allmän rättshjälp för de allra flestaheltidsarbetande.I skrivelsen fortsätter man med att säga följande:Då det gäller familjerätt kan jag endast konstateraatt regeringsförslaget blir katastrofalt för våramedborgare och de utlänningar som är bosatta här.Tvister om vårdnad och umgänge kan bli mycketdyra, och kostnader om 10 000--. Rättegångar om underhåll torde belöpasig till minst 5 000--. När det gällervårdnads- och umgängestvister utgår jag ifrån attföräldrarna först försöker lösa problemen genomden service som socialnämnderna är ålagda attställa upp med.Vem har då råd att ge sig in i en familjerättslig tvist?Svaret gavs i det referat som jag gjorde.Det blir drastiska konsekvenser av att manantingen hamnar på den ena sidan och får rättshjälpeller hamnar på den andra och inte får rättshjälp.Det är det som är så förödande påfamiljerättsområdet. Det är detta som jag ochAnita har framhållit i vår motion, och vikommer fram till att yrka avslag på regeringensförslag.Jag läser sedan till min förvåning i reservationen attdet inte finns behov av att göra ytterligare enutredning och granskning av detta, utandepartementet skulle förfoga över så bra materialatt man inte behöver göra någon utredning. Detkan ju inte vara sant, och det har redan framhållitsi debatten. Praktiskt taget alla remissinstanser harsagt att detta underlag är otillfredsställande. Manhar särskilt understrukit osäkerheten i deekonomiska beräkningarna, vilka ligger åtskilligaår tillbaka i tiden och dessutom grundar sig på ettosäkert material.Det är därför enligt min meninguppseendeväckande att man inte i dettasammanhang har sett till att få en utredning om helarättshjälpsreformen. Det behövs nu verkligenklarläggas hur målsättningarna skall kunnauppfyllas. Hur skall man kunna göra någonting sominte kommer att leda till att detta blir en halvmesyroch till slut ingenting alls?Det är mycket välförtjänt att detta förslag frånregeringen kommer att avslås. Regeringen villspara 15 milj.kr. och gör det på ett så oriktigt sättatt man får dessa konsekvenser som praktiskt tagetalla remissinstanser har talat om. Sådana dåligtförberedda förslag skall avslås rakt upp och ner!Sedan bör det tillsättas en utredning som verkligenser till att vi får en översyn av rättshjälpen så att vikan stå för att den uppfyller de krav som ettmodernt samhälle ställer.Anf. 196 (nyd):Herr talman! Jag kan hållamed om det sista han nämnde,men han har nog satt sig i ett litet glashus alldelesför sig själv.Jag har suttit här i kammaren mer eller mindresedan kl. 10 , med smärre avbrott, ochvad jag känner här inne i bröstet vill jag inte riktigtsäga, för då skulle jag få en stor stor svart fläck imitt hjärta. Jag blev nämligen lärd när jag var ungatt ljuger man och svär får man svarta fläckar ihjärtat. Det är därför inte värt att jag talar om det.Jag vill börja med att säga att rätten till frihet bl.a.innebär yttrandefrihet. Det kanske är lika bra attjag säger det, för man vet ju aldrig vad som kankomma ur min mun när jag känner vad jag kännerjust nu.Jag har litet åskådningsmaterial med mig. Vi skallta en liten bit i sänder.Till en början vill man spara 15 milj.kr. Det får jag ingen svart fläck för att jag gör.I kanman läsa om ''Grabbarna som har sitt på det torra''.Det är en, två, tre, fyra, fem gubbar, som springermed en massa miljoner. De fick alltså 34 milj.kr.efter att på något sätt -- inte vet jag hur -- haförsnillat bort pengar. Det börjar likna varvskrisenunder 70-talet när regeringen nu måste sätta in 20miljarder för att rädda en bank. De här gubbarnafår sedan tillsammans 34 miljoner. Var har vikonsekvensen? Det undrar jag.Vad värre är kan man läsa om i en annan intressanttidningsartikel i från lördagenden : ''Så blev Nordbanken helstatlig''. Jagroade mig med att läsa den. En och annan pengramlade då ner, och jag förstod hur man gör inompolitiken för att undanröja saker och ting. Dettahar ju varit på gång . Hur skulle man nu göraför att svenska folket inte skulle bli riktigtförbannat? Det var schlagerfestival, och det , och sedan var det ett stim som varute och simmade. Enkelt och behändigt lyckadesmassmedia -- kanske på order av etablissemanget,vad vet jag? -- få bort dessa 20 miljarder, som är skamfläck. Hur kan man över huvud taget fåhandskas med en ekonomi på detta sätt?All right, vi skall börja någonstans. Här har man suttit och lyssnat ochlyssnat och lyssnat bl.a. på en alkoholdebatt sominte var så kul precis. Vad jag fick fram av dendebatten var att högre priser ger mindrekonsumtion. Man har väl tänkt sig att rättshjälpenskall fungera på ungefär samma sätt, att med högrepriser för rättshjälpen blir det mindre brottslighet.Jag tar nu fram ett litet rep. Jag vill gärna göra enliten illustration av hur jag ser på livet i Sverige.Man måste då börja med att fråga sig: Varför hardet blivit så här? Det här repet kommer t.o.m. frånAfrika, från självaste . Jag brukar stå pågolvet när jag gör det här, och så brukar jag säga att1959 såg ut så här, dvs. som ett långt, raktrep utan några knutar någonstans. händenågonting, det som jag tycker är grunden till attdenna debatt har kommit upp och till mångaandra saker. Det som hände då var att man tog bortansvaret hos människan. började man medATP-reformen. Man tog bort människors ansvarför sin egen ålderdom.Jag hoppas att inte kutar i vägnu. Jag har ett litet meddelande till honom litetsenare.Sedan fortsätter man av bara farten. Familjen blirmindre och mindre värd.På 70-talet kom sedan . Honomkänner ni väl alla till? Han började då tala om attlagarna var politiska redskap för att nå politiskamål. Jag kan stå här och berätta en hel del.Under valrörelsen var jag tillfälligtvis hemma.När jag hörde den valrörelsen på TV trodde jag attjag befann mig på en cirkusarena. Det var vad jagupplevde. Bl.a. pratade man då om''felprogrammerade hjärnor''. Efter att ha blivitdrabbad av personen i fråga så kom han in i mitt liv,och det blev en liten knut till på repet. Ni vet allavem jag syftar på -- givetvis.Hur skall vi nu göra för att ordna upp allt detta?Man kan ju börja med att hålla sig i . HansGöran talade väldigt mycket omSydafrika. Inte nog med det -- så fort problemet ärutanför kan man engagera sig i personer.Det räcker med . Jag läste en intressantartikel av som hette ''SläppArne Treholt fri''. kännermycket väl till i . Hjälphonom i stället! Han skulle då bli väldigt glad. Hanhar hållt på , men det är ingen som bryr sigom honom. Han har t.o.m. blivit förklaradsinnessjuk och det ena med det tredje. Så fort vikommer utanför går det bra att engagerasig, men i vårt eget land är det sämre ställt.Nu kommer vi snart till kärnpunkten. Varför hardet då blivit så här? Jag vill påstå att vi totalt harsatt familjen ur spel och att det är därför det i dagser ut som det gör.Vi nydemokrater kom in här i , och allaskrattade åt oss. Vi kallade oss verklighetensmänniskor, men ju mer jag sitter här i dennakammare och ju mer jag lär mig om hur detta ställedrivs, desto mer börjar jag ifrågasätta saker ochting. Det är bäst att jag räknar upp vad vi står för:sunt förnuft, personlig frihet, hänsyn till andra ochframför allt ärlighet. Jag kan i alla fall skriva underpå att jag gör det.Jag skall nu med detta lilla rep visa hur serut . Repet är som ni ser fullt av knutar. Nikommer ihåg hur repet såg ut från början -- det varganska rakt och hade inga knutar. går det inteatt helt enkelt börja dra och slita i repet. Knutarnagår inte upp. Det finns absolut ingen möjlighet,utan man måste börja titta efter en ände. Jag villinte be herr talmannen hålla i repet, så jag får göraen liten knop här i talarstolen. Jag är ju gammalsjöman, så det skall väl gå.Herr talman! Det ämne som diskuteras ärrättshjälpen, som har massor av knutar. skallman alltså göra en mängd besparingar ovanpå det.Jag tycker att man börjar i fel väg. Man kastar bort20 miljarder utan vidare och gör sedan ingenting åtdet. vill jag förklara hur vi i Ny demokrati villatt man skall göra. Man börjar någonstans, och detär definitivt inte med en besparing på 15 miljoner.Man kan ju spara in massor av miljoner.Från det ena till det andra: och snurrade bort 23 miljoner. Vad händemed de pengarna? Hur skall vi som sitterhär i få ett förtroende från folket när vibär oss åt på detta sätt?Nåväl, tillbaka till knutarna. Man måste börjanågonstans -- jag skall visa er. Det är nästan så attjag vill fråga: Är det en cirkus jag är på eller vad ärdet egentligen jag är på? Draget undergaloscherna -- det innebär att man gör som jag görnu. Då blir repet ett. Men vi har en liten, liten knutkvar -- vem kan det månne vara? Ja, jag undrar vemdet kan vara. Han måste själv försöka hjälpa till attfå upp den knuten. Jag kan nog hjälpa honom.Ni vet alla vad jag vill med detta anförande -- K.G.Sjödin har redan förklarat det.Jag vill läsa upp någonting som sadei . Han sade: Det bästa sättetatt få respekt för lagen är att göra lagenrespektabel. När lag och moral står imotsatsförhållande finner medborgaren sig själv idet grymma dilemmat att antingen förlora sin moraleller sin respekt för lagen.Detta sade han . Ochjag vill påstå att vi i högsta grad är där. Har viinte respekt för lagen och det står imotsatsförhållande till vår moral spelar det ingenroll med rättshjälp eller vad som helst -- vi måstebörja rannsaka oss själva. Jag, och flera med mig,anser att vi här i måste ta tag i detta ochrannsaka oss själva. Vi kan inte gå ut och skylla påän det ena, än det andra.Jag tackar för mig, och jag hoppas att de flesta trycker på rätt knapp. Då får man se hur nirespekterar sanning och moral och hur ni har detmed respekten för den lilla människan och inte baraför den som har pengar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Regeringsrättens domförhet i vissa fallFöredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU27 Regeringsrättens domförhet i vissafall (prop. 1991/92:158).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § Hälso- och sjukvårdens ansvar viddödsfall, m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande1991/92:SoU18 Hälso- och sjukvårdens ansvar viddödsfall, m.m. (prop. 1991/92:152).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § Förtroendenämndsverksamhet inomhälso- och sjukvården, m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande1991/92:SoU20 Förtroendenämndsverksamhetinom hälso- och sjukvården, m.m. (prop.1991/92:148).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )18 § Vissa gymnasie- ochvuxenutbildningsfrågor m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU26 Vissa gymnasie- ochvuxenutbildningsfrågor m.m. (prop. 1991/92:157delvis).Anf. 197 ():Herr talman! fattade under föregåenderiksmöte beslut om en omfattande reformering avden svenska gymnasieskolan. Några av deviktigaste inslagen var en ökad betydelse avelevernas val, en mer lokalt förankradgymnasieskola och framför allt treårigheten, dvs.att alla program i den nya gymnasieskolan skallvara treåriga -- en viktig reform för att ge allagymnasieelever en god utbildning, avpassad attmöta en ny tid med nya krav och med möjlighet bred yrkesutbildning lika väl somhögskoleförberedelse.Det fanns i vid tiden för beslutet en bredmajoritet för en reformering av gymnasieskolanäven om och yrkadeavslag.I samband med den regeringsförklaring som denborgerliga regeringen avgav i oktober förra åretkonstaterades att gymnasiereformen ligger fast.Detta var naturligtvis tillfredsställande med tankepå det tidigare motståndet hos flera avregeringspartierna.I januari, när årets budgetpropositionpresenterades, stod det klart att reformen inte lågmer fast än att finansiering saknades för det förstaåret, dvs. /93.I det regeringsförslag som behandlas iutbildningsutskottets betänkande 26 konstateras:''Det är ingen tvekan om att denna reform kommeratt höja utbildningens kvalitet.'' Det är ett betyg påförra årets reform som vi kan vara överens om.I det betänkande som vi nu behandlar finns förslagtill en del detaljjusteringar av den reformeradegymnasieskolan. Kring flera av dessa är utskottetenigt. Det rör t.ex. förslagen om möjligheten att gegrengaranti, om namnändring på en del grenar ochom satsningen på vissa lanthushållsskolor.På andra punkter har utskottsbehandlingeninneburit att förbättringar har kunnatåstadkommas. Hit hör t.ex. attkompletteringskurserna skall genomföras somplanerat. Kursernahumanistisk/samhällsvetenskaplig,naturvetenskaplig/teknisk och merkantilkompletteringskurs kom ju till för att ge enteoretisk komplettering som kan behövas förbehörighet till vissa högskoleutbildningar. Dessakompletteringskurser kan betyda mycket förrekryteringen till högskolan. Här har utskottetsledamöter enats om ett tillkännagivande för attbehålla kurserna.I betänkandet behandlas också möjligheten för enelev att välja mindre studiekurs. Detta innebär åena sidan en möjlighet för en elev att gå kvar på ennationell linje även vid vissa studiesvårigheter. Åandra sidan är det angeläget att inte stycka upp denationella programmen alltför mycket. Det ärviktigt att eleven får hjälp och stöd i en situation närmöjligheten att välja bort ett eller flera ämnenkänns nödvändig. Det är viktigt att skolan intemedverkar till att skapa återvändsgränder somlängre fram kan kännas svåra att ta sig ur.Med de skrivningar som finns om noggrannprövning i varje enskilt fall efter samråd medberörda lärare, där eleven informeras omkonsekvenserna av beslutet att välja bort ett ellerflera ämnen, kan vi från socialdemokratiskt hållacceptera förslaget om mindre studiekurs.Herr talman! Förra årets riksdagsbeslut medfördeatt gymnasieskolan skulle innehålla sextonnationella program och ett sjuttonde individuelltprogram. Det individuella programmet innebar flexibilitet. Det gav såväl mycket målinriktadeelever som elever som ännu inte kände sig mognaför ett nationellt program eller saknade denödvändiga förkunskaperna möjlighet attåstadkomma en egen studieväg.Utskottsmajoriteten stöder regeringens förslag attdela upp detta individuella och mycketelevanpassade program i två kategorier: delsspecialutformade program, dels individuellaprogram.Vi Socialdemokrater anser att dennakategoriuppdelning av det individuellaprogrammet inte behövs och inte tillförutbildningen några nya värden. Snarare känns detsom politisk klåfingrighet att reglera detindividuella programmet, och detta innan det harinförts. Vi avvisar därför kategoriuppdelningen avdet individuella programmet.Regeringen föreslår vidare att en ny form avlärlingsutbildning införs. Detta gör man utan att pånågot sätt notera att det finns gymnasiallärlingsutbildning, som utgör ett viktigtkomplement till den ordinariegymnasieutbildningen. Det kan gälla smalayrkesområden, och det underlättar möjligheten tillgeografisk spridning av utbildningsplatserna.Till detta kommer att de individuella programmenmycket väl kan utformas så att de får inriktning motyrkesutbildning och med en stor del av utbildningenförlagd till en eller flera arbetsplatser.Att den nya lärlingsutbildningen skall omfatta entid motsvarande tre årskurser och kombineras medteoretisk utbildning i gymnasieskolan ärtillfredsställande.Den stora förändringen -- och enligt vår meningförsämringen -- ligger i det faktum att skolan nukopplas bort helt och hållet från den yrkesinriktadedelen av lärlingsutbildningen. Företaget blir nuhuvudman och ensamt ansvarigt föryrkesutbildningen. Detta innebär att den enskildeeleven inte längre har det stöd som det innebär attskolan är huvudman för hela utbildningen. Ihändelse av något slags konflikt med företaget ärelevens situation försvagad jämfört medförhållandet i dag.I förslaget saknas också de begränsningar föranordnande av gymnasial lärlingsutbildning somutgörs av dagens krav om att utbildning fåranordnas endast om utbildning för yrket inte kanerhållas på linje eller specialkurs. Vilkakonsekvenser detta får för gymnasieskolan ellereleverna berörs inte.Vi säger från socialdemokratisk sida ja till dagensgymnasiala lärlingsutbildning men nej till denföreslagna företagsstyrda utbildningen.Avslutningsvis några ord om förslaget att ta ut enansökningsavgift för de elever som anmäler sig tillgymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning i komvux liksom statensskola för vuxna. Detta förslag har med rätta möttkritik från skolorna som administrativt krångligtoch därmed också olönsamt.I Kommun-Aktuellt nr 14 kunde man läsaföljande under rubriken ''Komvux-rektorer trorinte på avgift'': ''är rektor i Norrköpingoch tillika ordförande i förkommunal och statlig vuxenutbildning. Förbundetsprincipiella inställning är att vuxenutbildningen skavara avgiftsfri. Den har man också framfört tillutbildningsdepartementet där man dock fick höraatt olika typer av avgifter bl a kursavgifterövervägdes. ''''Förslaget är dåligt genomtänkt'', säger han vidarei artikeln.Riksdagen har tidigare behandlat frågan om attavgiftsbelägga ansökningar. Den gången gällde dethögskolan. avvisade då enhälligt ettsådant system. Motiven för ett införande har inteblivit starkare . Från socialdemokratiskthåll anser vi därför att detta förslag bör avslås.Herr talman! Med det anförda ber jag att få yrkabifall till de tre socialdemokratiska reservationersom är fogade till detta betänkande.Anf. 198 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas vissagymnasie- och vuxenutbildningsfrågor. Jag arbetarvanligtvis inte med utbildningsfrågor utan främstmed skattefrågor. Skattefrågorna handlar omekonomi. I någon mening handlar utbildning ocksåom ekonomi, att hushålla med humankapitalet i ettland. Att förstärka gymnasie- ochvuxenutbildningen är att investera i framtiden.Vi har från sida varit verksamma iarbetet med att få fram gymnasieskolreformen. Vihar varit en del av opinionen för att bygga utvuxenutbildningen. har vi varit medoch bildat opinion för att slå tillbaka vissa angrepppå anslagen till vuxenutbildningen.Utbildningsfrågorna är viktiga. Vi har stött denallmänna inriktningen av gymnasieskolan.Till detta betänkande har vi avgett enmeningsyttring. Vår ledamot i utskottet BjörnSamuelson är på grund av sjukdom förhindrad attnärvara i kammaren, och jag har tagit på mig attredovisa de yrkanden och den meningsyttring somvi har avgett till betänkandet.Vi instämmer i Socialdemokraternas reservation 1,som gäller mom. 3. Vi delar föregående talaresbedömning, att man här går in och ändrar i ettsystem som ännu inte ens har fått chansen attprövas. Det är litet svårförståeligt att man kan varaså övertygad om att denna ändring bör ske. Liksomreservanterna är vi oroliga över den utformningsom lärlingsutbildningen kan få, att den del avhuvudmannaskapet som gäller arbetsplatsen blirhelt bortkopplad från skolan. Det innebär enrisksituation som vi inte kan acceptera.Vi delar även de ståndpunkter som framförs ireservationerna 2 och 3, som gäller mom. 11 och 12.På ett område har vi avgett en meningsyttring. Detgäller utbildningsmöjligheterna inom hantverk. Vimenar att borde hos regeringen begäraen utredning för att utröna inom vilkahantverksgrenar och yrkesområden man behövergöra riktade insatser för att ta till vara och utveckladen kompetens som finns i dag.Vårt yrkande bör ses mot bakgrund av den snabbaomvandling som vårt samhälle genomgår. Vi gårfrån ett industrisamhälle till ettinformationssamhälle. I mångt och mycket är dethär fråga om kunskaper och färdigheter som lågt.o.m. längre tillbaka i tiden än det gamlaindustrisamhället. Men det är kunskaper sombehövs även i framtiden.Man talar ofta om att det modernainformationssamhället innebär att den tystakunskapen, handens kunskap, inte får tillräckligtutrymme.