prot · GF094 · 1992-10-08 00:00:00 — Beträffande den allmänpolitiskadebatten har jag framfört önskemål till kammarenom att flyktingpolitiken tas upp , eftersom det skulle underlätta minamöjligheter att delta i den debatten. Jag lovaremellertid att göra vad jag kan för att kunna delta iden.Utgångspunkten för beslutet om upphävande avviseringsfrihetsavtalet är FN:s beslut om attSerbien-Montenegro inte är successorstat till detforna . Med detta beslut har vi velatminska skadeverkningarna av detta FN-beslutgenom viseringsfriheten gentemot för att tydliggöra det som visserligentidigare redan har gällt i praktiken, nämligen attmänniskor som söker skydd här i från detkrigsområdet skall kunna få skydd här. Vi ger ocksåalldeles särskilda instruktioner till Invandrarverketnär det gäller personer som kan befaras behövaskydd och som kommer bl.a. från Kosovo. Ensådan ordning känner vi i till från tidigare,bl.a. när det gäller flyktingar från . Hela syftetär att säkerställa att de människor som riskerartrakasserier och förföljelse, vilket förekommer iKosovo, skall kunna få skydd om de söker sig tillSverige.Maud Björnemalm frågade vad som kommer atthända efter . De beslut som nufattas av och av denförändrade situation som råder , inte minst närdet gäller krigsvägrarna, innebär ju att mankommer att kunna verkställa fler avvisningar tillSerbien-Montenegro. I praktiken råder det amnestiför krigsvägrarna. Detta är en successiv utvecklingsom vi genom studier på platsen har kunnatkonstatera.Det beslut om viseringstvång beträffande och kommer mednödvändighet, det sade jag också i mittinledningsanförande, att innebära att färrepersoner som inte har ett primärt skyddsbehovkommer att söka sig hit.Anf. 24 ():Fru talman! Jag vill också tacka kulturministern förden här informationen. Den var välkommen.1951 fick vi FN:s , och alltsedandess har denna fungerat bra. är det en nysituation med nya typer av flyktingar ochflyktingorsaker i . Det behövs därför nyainstrument för att hantera dessa saker. Det är ettproblem som är gemensamt för hela . Sakerhänder väldigt snabbt. Det är ju inte bara från detforna som man kan befara storaflyktingströmmar. ingerockså det som händer i stor oro. Det finnsobehagliga likheter med händelserna i Jugoslavien.Kulturministern redogjorde för att man i det härarbetet i inte har haft någon störreframgång. Jag undrar om ESK-processen är enframkomligare väg och hur pass allvarligtregeringen arbetar på den linjen. Har manexempelvis utsett någon huvudman för det arbetet?Till sist vill jag fråga: Vad händer egentligen medasylsökande från Kosovo?Anf. 25 Kulturminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningom att den här typen av massflyktssituationerberoende på krig, miljökatastrofer eller andrakatastrofer inte bara är hänförliga till ,och då inte bara till Jugoslavien.Det här visar på behovet av ett mycket aktivt arbeteför att säkerställa mänskliga rättigheter, för attsäkerställa regelverk som gör att man kan få enekonomisk tillväxt och över huvud taget bättrelevnadsförhållanden för människorna i dessaländer.Som jag redovisade har vi från svensk sida sedandecember varit mycket aktiva för att fåfram någon form av europeisk mekanism för ettgemensamt ansvarstagande för sådana härsituationer. Det finns alltså en arbetsgrupp somSverige leder.Det gäller nu att hitta ett internationellt forum somär lämpligt för att processa en sådan här mekanism.Ett sådant forum är ESK, som har visat sig varasnabb i hanteringen när det gällt att komma framtill gemensamma ståndpunkter. ESK:s beslut harutan stora byråkratiska omgångar ocksårespekterats av de deltagande länderna.Huvudmän för det här får anses varautrikesministern och statsministern, som också harengagerat sig i dessa frågor.Anf. 26 (nyd):Fru talman! Bättre sent än aldrig, kan man säga omdetta. Man kan dock fråga sig varför ingentinggjordes tidigare, då det kom så många förslag ochlarmsignaler.Sedan vill jag påpeka att det inte är felatt har tagit emotungefär fem gånger fler asylsökande och flyktingarän resten av . Felet ligger hos svenskflyktingpoltik. Man tog ju t.o.m. bort luciabeslutetoch sände sedan ut fullständigt felaktiga signaler.Jag har en fråga vad gäller den ekonomiska sidan:Vad gör man när det gäller kostnaderna förflyktingmottagningen med de mellanhänder, meddet geschäft som pågår och med det skrämmandeslöseri som visar sig? Det handlar om enormasummor. Vi återkommer till detta i denallmänpolitiska debatten. Men är det någraåtgärder på gång?Och sedan en annan sak: Är med den allmänna politiken att vi iSverige skall hjälpa människor där de, inte vi, är?Nästa fråga: Vad säger ministern om enhopslagning av flykting- och invandrarpolitiskafrågor med biståndsfrågor i ett departement, i ettutskott och hos en minister?Till sist: Jag tillstyrker också vad sade, nämligen att vi nu i en bredparlamentarisk utredning måste se över helaflykting- och utlänningslagstiftningen.Anf. 27 Kulturminister ():Fru talman! säger att det ärSveriges, inte , fel att människor sökersig hit. Det är ett mycket uppseendeväckandeuttalande mot bakgrund av det förtryck och detvåld som finns och som innebär att människortvingas lämna sina hem. De allra flesta har sökt sigtill stater och länder i krigets närhet. Några har söktsig till . Vi har internationella förpliktelseratt när människor kommer hit ge dem skydd. Dettaskall vi i fortsätta med. Det är med glädjesom jag kan konstatera att det i många uttalanden idenna kammare finns en bred anslutning för ensådan politik.Vidare säger att det gavs ensignal genom att vi upphävde det s.k. 13 december-beslutet. Men det lustiga är att efter den signal somdå gavs har antalet asylsökande från andra länderutom halverats. Det beror påutvecklingen i vår omvärld, där krigshärdar harblivit fredsområden och där många länder tarde första stegen på demokratins svåra väg, där maninför flerpartisystem, där man har val och där mantidigare hade diktatorer. Det visar mycket tydligtpå att det är händelserna i vår omvärld som är denursprungliga och grundläggande orsaken till attmänniskor söker sig bort från sina hem.När det gäller kostnaderna förförläggningsverksamheten redovisade jag att enutredning tillsatts, som kommer att lägga framförslag beträffande en effektiviseradmottagningsverksamhet. har nuomförhandlingar av en del avtal. Man har en nyorganisation för upphandling. Dessutom harInvandrarverket självt gjort utredningar, där mankonstaterar fel och brister. Det är en brautgångspunkt för möjligheterna att få eneffektivare verksamhet. Det är bra att man i dennakammare håller tummen på ögat när det gällerslöseri. Men det intressanta när det gäller Nydemokrati är att det i stort sett är en enda post ibudgeten som man ständigt granskar.Jag har ingen anledning att här i kammarenredovisa synpunkter på hur regeringen organiserarsitt departementala arbete. Jag redovisade här imin anmälan att vi i hos UNHCRkommer att bidra med ytterligare 150 miljonerkronor för insatser i närområdet. är en avde största bidragsgivarna beträffandeflyktingkommissariatens arbete i olika flyktinglägervärlden runt -- i , i , iKambodja osv. Därför finns det en koppling mellanu-hjälpspolitik och humanitärt bidrag till olyckligamänniskor i flyktingläger runt om i vår olyckligavärld.Jag ber om ursäkt för att jag inte gav GullanLindblad svar direkt på den fråga som också IanWachtmeister nu aktualiserar, nämligen frågan omen parlamentarisk utredning omutlänningslagstiftningen beträffande asylreglerna.Jag har tidigare i olika sammanhang sagt attparallellt med det internationella arbete som vi medkraft bedriver för att få fram något slags europeiskmekanism vid massflyktssituationer bör enparlamentarisk utredning genomlysautlänningslagens regler om asyl.Anf. 28 (nyd):Herr talman! Jag vill bara påpeka att vi i Nydemokrati vill föra en mycket human politik ochförsöka se till att man hjälper fler. Men vi i Sverigehar inte gjort det, utan vi har hjälpt fel människordärför att vi har haft fel politik. Politiken har ickevarit framgångsrik, och man backar nu från den. Dåskall man inte försöka skylla på oss.Faktum är att öppnade sig och att femgånger fler har kommit hit än som kommit till denordiska länderna.Sedan några ord om de fel och brister vidupphandlingen som man nu skall undersöka. Jagvill bara påpeka att sannolikt rör det sig i dennaklantiga hantering med bristande affärsmässighetom belopp i miljardklassen.Vad gäller de frågor som vi i Ny demokrati tar uppvill jag påpeka att vi har tagit upp en mängd frågori denna kammare. Om ministern hade varit här i gårt.ex. kunde hon ha hört att det är så. Det handlarom en mängd frågor, alltså inte bara om denna.Däremot är den här frågan lämplig att ta upp i dethär fallet.Anf. 29 ():Herr talman! Jag börjar med att instämma i vadBirgit sade i sin första replik till IanWachtmeister. sade att hon gav ensamlad bild av regeringens flyktingpolitik. En bitfattas ändå, tycker jag, och det är då fråga omkampen mot okunskap och fördomar, kampen motrasistiska tendenser och främlingsfientlighet i vårteget samhälle men också i vår egen riksdag, somföregående talare här har gett uttryck för.Därför skulle jag vilja fråga statsrådet: planerhar statsrådet och hennes regering på att medverkai den viktiga kampen mot fördomar och försolidaritet och upplysning i vårt eget land i dessafrågor?Anf. 30 Kulturminister ():Herr talman! För det första har vi en viktig frågagemensam. Den handlar naturligtvis om att bedrivaopinionsbildning. Vi måste bemöta felaktigheteroch fördomar. Vi måste även sprida kunskap omverkligheten, inte minst sådan den ter sig i våromvärld, och om sådant som skaparflyktingströmmar till vårt land.För det andra är det viktigt att de människor somkommer hit känner sig trygga här, så att de inteutgör en orsak till att andra människor kännerfrämlingsfientlighet. En sådan viktig fråga ärmöjligheterna att lära sig det svenska språket, attkunna kommunicera också med oss svenskar ochatt kunna uttrycka inte bara tankar, utan ocksåkänslor tillsammans med oss svenskar. Jag tror attvi i alltför hög grad har brustit när det gällt att sebehoven av att alla de som har tillåtelse att stannahär i skall kunna lära sig svenska. Det gällervåra ungdomar, men också kvinnorna.För det tredje är det viktigt att vi kan understödjaolika projekt som gör att invandrare och svenskarkan mötas. De tio miljoner som avsatte ivåras för åtgärder mot främlingsfientlighet ochrasism har inriktningen att framför alltinvandrarungdomar och svenska ungdomar påolika sätt skall kunna mötas för att få ökadförståelse för varandra.Jag är av den absoluta övertygelsen att kunskapmotverkar fördomar. Många av de yttringar, debrev och andra informationer som jag får ifrånmänniskor som är rädda för invandrarna har singrund i okunskap.Anf. 31 ():Herr talman! Låt mig först understryka att detfaktiskt alltid är ursprungslandets fel att människorkänner sig tvingade att ge sig av. Även om detskulle visa sig att man inte har så starka skäl att manfår flyktingstatus här i landet, är det ofta enfullkomligt orimlig diskriminering eller enminoritetspolitik som ligger bakom.Jag vill fråga invandrarministern: Om det överhuvud taget var tänkbart för en folkpartistiskinvandrarminister att införa ett visumtvång, hadedet inte varit lyckligare att göra detta någottidigare? Min utgångspukt för frågan är inte riktigtdensamma som . Jag är merbekymrad över de människor som kanske har gjortsig av med allt de hade hemma för att få råd att gesig av till . blir de sittande här ,därför att vi har byggt upp obalanser i behandlingenav flyktingärendena. Vi hamnar nu i en såansträngd situation att vi t.o.m. måste ge upptreterminsregeln, vilket jag tycker är enfruktansvärd kapitulation riktad mot humaniteten.Jag vill bara fråga : I valet mellan attha infört visumtvång litet tidigare och att förbarnens skull slippa ge upp treterminsregeln, vadhade valt?Anf. 32 Kulturminister ():Herr talman! Det som är sanning kanske intevar sanning i går. Vi hadeverkställighetsstopp beträffande Kosovo fram tillsommaren. Då kom det besked frånflyktingkommissarien om att man bedömde att detfanns personer som lämnade Kosovo som inte hadedet primära skyddsbehov som innebar attflyktingkommissarien ville rekommendera attländerna höll sina gränser öppna. Då, först då,började invandrarverket att fatta avvisningsbeslut.Så sent som i måndags fattade Utlänningsnämndenett beslut beträffande krigsvägrare. Det kommernaturligtvis att vara praxisstyrande också förInvandrarverkets beslutsfattande. Mankonstaterar, på grund av de informationer som manhar skaffat sig genom resor i området och andrainformationer, att amnestiregler numera ipraktiken tillämpas för krigsvägrare. Det ärbakgrunden till att nu har börjatfatta belsut här i Sverige.Det är den osäkra situationen i Kosovo som harvarit grunden till att man inte har fattatbeslut. Vi vet att det fortfarande finns människor iKosovo som trakasseras och förföljs, och som kankomma att ha ett skyddsbehov. I den mån vi frånSveriges sida kan hjälpa till genom att nu tillämpagenerösa viseringsregler skall vi göra det.Anf. 33 ():Herr talman! Det har varit möjligt även tidigare attge sådana instruktioner, om detöver huvud taget behövs. Jag tror att man vet, attpersoner med starka skyddsbehov skall ha enchans, även om de inte har ett visum med sig närde kommer till gränsen. Man skall bevilja visum ommänniskor kommer till en svensk representationnågonstans utomlands och har ett starktskyddsbehov.Det hade också tidigare varit möjligt att införa ensådan här visumregel, med dessa mycket starkabegränsningar eller instruktioner.Anf. 34 Kulturminister ():Herr talman! Det jag redovisade tidigare varbeslutssituationen här i . Dagens beslut omatt införa viseringstvång har ju sin grund i FN-beslutet. Där konstaterar man att inte är successorstat till det fornaJugoslavien. Därmed uppkommer frågan om att gåigenom samtliga de bilaterala avtal som vi har meddet . är ett av deavtalen.Överläggningen var härmed avslutad.3 § LedigheterFörste vice talmannen meddelade att Karl-GöranBiörsmark (fp) ansökt om ledighet för FN-uppdragunder tiden --den 16 november.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för Karl-GöranBiörsmark.Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om ledighet för FN-uppdrag undertiden --den 20 november.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1992/93:7 till socialförsäkringsutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:10 Film- och videoavtalet och statens stödtill filmkulturell verksamhet1992/93:21 Det svenska elsäkerhetsarbetet1992/93:27 Ändrad handels- ochföreningsregistrering1992/93:41 Kapital för tillväxt1992/93:43 Ökad konkurrens i kommunalverksamhetMotionernamed anledning av prop. 1991/92:174 Förslag till lagom krigsmateriel1992/93:U1 av ()1992/93:U2 av och Rose-MarieFrebran (kds)1992/93:U3 av m.fl. (v)1992/93:U4 av m.fl. (s)1992/93:U5 av (nyd)1992/93:U6 av ()1992/93:U7 av m.fl. (s)1992/93:U8 av m.fl. (s)6 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 8 oktober1992/93:5 av () tilljustitieministern om åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten:Den ekonomiska brottsligheten är ett stort ochväxande problem i det svenska samhället. Den ärpå väg att nå en omfattning som är direktsamhällsfarlig. Någon säker ochbestämd uppgift om den exakta omfattningen finnsinte men att det är fråga om mycket stora beloppstår alldeles klart. Enligt en gjorduppskattning kan det i värsta fall handla om såmycket som . Bakom detfinansiella systemets kollaps finns ocksåtvivelaktiga ekonomiska transaktioner.Bakom många av de 17 400 bolagskonkurser sominträffat låg det ekonomiska brott. Desärskilda branschstudier som genomfört visar också på en omfattandeekonomisk brottslighet.Den ekonomiska brottsligheten orsakar storaskadeverkningar för såväl samhället som förenskilda medborgare. Bolagskonkurserna underförra året ledde till att 50 000 personer blevarbetslösa. Eko-brottsligheten utgör också ett hotmot en sund marknadsekonomi. Konkurrensensnedvrids så att seriösa företagare får mycket svårtatt klara sig. I den nuvarande ekonomiska krisen ärdetta ett särskilt allvarligt problem.Den ekonomiska brottsligheten har tagit sig alltallvarligare och svårbemästrade former. Samtidigthar samhällets och då särskilt polisens resurser fördenna brottsbekämpning allvarligt försämrats.Regeringen har visat ett uppenbart ointresseför frågan. Regeringen har uttryckligen undantagiteko-brottsligheten som prioriterat område. Iregeringsdeklarationen berörs inte heller med ettord den allvarliga situationen. Genom sin politikger regeringen i praktiken eko-brottslingarna ökatsvängrum.Redan den 7 januari redovisade Riksåklagarenoch en rapport om denekonomiska brottsligheten och lämnade en radförslag till åtgärder. Förslagen innefattar ändringari lagstiftningen, bättre arbets- ochutredningsmetoder, utbildningsinsatser och förslagtill slagkraftigare organisation. Det krävs också enförstärkning av resurserna. För att uppnå enacceptabel nivå på brottsbekämpningen föreslås irapporten att polisen tillförs ca 50 miljoner kronor.Trots att mer än har gått sedanregeringen fick rapporten har några verksammaåtgärder från regeringens sida ännu inte vidtagits.Situationen har ytterligareförvärrats. Detta ger ett intryck av en total oviljafrån regeringens sida att ingripa mot dennaallvarliga och samhällsfarliga brottslighet.Mot bakgrund härav vill jag ställa följande frågortill justitieminister . Kommer regeringen att vidta några åtgärder isyfte att skärpa kampen mot eko-brottsligheten?2. Avser regeringen att föreslå ökade resurser tillpolisen för bekämpning av den ekonomiskabrottsligheten?3. Anser regeringen att det krävs bättre styrmedelför polisens resursanvändning i syfte att säkerställaen tillfredsställande nivå på eko-brottsbekämpningen?4. Vilka lagstiftningsåtgärder avser regeringenföreslå i syfte att effektivisera eko-brottsbekämpningen?7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 8 oktober1992/93:10 av () tilljustitieministern om åtgärder för att underlättaenskildas skuldsanering:Ökande arbetslöshet och stigande räntor gör deskuldsatta än mer utsatta. Det gäller inte minstmånga barnfamiljer som bor i ett eget hus medstora lån och som redan lever med en snävekonomisk marginal. Antalet exekutiva auktionerpå småhus ökar kraftigt.En vettig skuldsanering kan för många i en akutsituation vara en viktig och avgörande åtgärd för attkomma vidare utan att berövas tryggheten iboendet eller i den hushållsekonomiska situationeni övrigt. Med hänsyn till det utsatta läge denenskilde har gentemot kreditgivare och andraaktörer på marknaden kunde ett stöd frånstatsmakternas sida för en skuldsanering vara envärdefull hjälp.Med hänvisning till det anförda vill jag frågajustitieministern:Vilka åtgärder är regeringen beredd vidtag för attunderlätta en skuldsanering för enskilda hushålloch individer?1992/93:11 av () tilljustitieministern om översyn av påföljderna förförskingring:Angående Högsta domstolens friande frånfängelsedom.Stjäl ett par hundra tusen ur butikskassan ett par åroch Du behöver bara betala tillbaka pengarna omDu blir upptäckt och får upp målet i Högstadomstolen (HD)!Detta är den faktiska innebörden av HD:s utslag iett uppmärksammat förskingringsmål som lett tillfällande domar på tio månaders fängelse i bådetingsrätt och hovrätt. Men HD ansåg att denförskingrande butikschefen ''lever under ordnadeförhållanden'' och skall därför slippa fängelse. Inteens böter blev det!Visst är det upprörande! Och visst är det ettsabotage mot handelns ansträngningar att höja deninterna säkerheten! kan man räkna medatt allmänhetens förtroende för rättsväsendet starktförsämras när rikets högsta rättsvårdande instansinte dömer ut minsta straff för ett grovtförskingringsbrott.Avser justitieministern göra en översyn av aktuellalagrum i syfte att förhindra domslut som såuppenbart strider mot allmän rättsuppfattning?1992/93:12 av () tilljustitieministern om straffsatserna för våldtäkt:Med bestörtning har inte minst kvinnortagit del av domen i ett våldtäktsmål . En 13-årig flicka hade utsatts för våldtäkt.Våldtäktsmannen fick lagens lindrigaste straffdärför att flickan såg äldre ut än hon var. Med dettaenskilda fall som utgångspunkt vill jag ställaföljande fråga:Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för attpå något sätt skärpa straffsatserna i sådanaärenden?1992/93:13 av () tillkulturministern om flyktingmottagandet m.m.:Flyktingpolitiken är livligt omdebatterad ochregeringen har aviserat vissa åtgärder. En särskildutredare ser över vissa frågor, bl.a. rätten attöverklaga avvisnings/utvisningsbeslut. Den extraordinära flyktingsituationen ochsåväl kostnaderna för flyktingmottagandet somInvandrarverkets orimligt hårda arbetsbelastningger skäl att ifrågasätta om inte en parlamentariskutredning borde tillsättas för översyn av helaflyktingmottagandet liksomutlänningslagstiftningen.Kommer kulturministern att tillsätta enparlamentarisk utredning rörandeflyktingmottagandet och utlänningslagstiftningen?1992/93:14 av () tillkulturministern om flyktingpolitiken:Vid genomgång av propositionsförteckningenfinner jag till min förvåning inte en endaproposition anmäld från vadgäller flyktingfrågorna. Socialförsäkringsutskottethar bl.a. förväntat sig en proposition om s.k.tillfälliga uppehållstillstånd.När kommer regeringens förslag till förändringarrörande flyktingpolitiken?1992/93:15 av () tillkulturministern om skadegörelser påflyktingförläggningen i värmländska Koppom:Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit mot deflyktingar som slog sönder en flyktingförläggning ivärmländska ?1992/93:16 av () tilljustitieministern om straffsatserna för våldtäkt:Domstolarnas utmätning av straff bygger på våralagar och samhällsets värderingar om hur brottsligagärningar skall bedömas. Dessa värderingar ändrasi takt med samhällsutvecklingen och ofta får vierfara att allmänhetens rättsmedvetande inteöverensstämmer med lagstiftarens. Det senasteexemplet på detta är den bedömning som endomstol gjorde av en våldtäkt mot enminderårig.Tilltron till samhällets rättsvårdande uppgifterkräver att lagstiftaren löpande omprövar hur olikabrott skall bedömas i straffhänseende. Detta kräveri allmänhet mer eller mindre omfattande ändringarav lag- eller motivtext.Jag vill mot denna bakgrund frågajustitieministern:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attbättre än anpassa lagstiftningen till detallmänna rättsmedvetandet?1992/93:17 av () tillarbetsmarknadsministern om samrådet mellanregeringen och Socialdemokraterna vid eventuellaframtida ändringar i arbetslagstiftningen:I ''Protokoll över uppgörelse mellan regeringen ochSocialdemokratiska arbetarepartiet'' daterat22.9.1992 står det under F. Övrigt punkt 4: ''Ev.förändringar av arbetsrätten föregås av samråd iförtroendefull anda''.I nr 27, 1992 kan man i en artikelmed rubriken ''Få förbättringar för företagarna''bland annat läsa: ''Enligtarbetsmarknadsdepartementet ochstatsrådsberedningen innebär passusen attregeringen endast måste resonera medsocialdemokraterna innan nya lagförslagpresenteras. -- Kommer partierna inte överens stårdet fortfarande regeringen fritt att lägga framförslag till förändringar, säger ,statssekreterare påarbetsmarknadsdepartementet''.Har arbetsmarknadsministern samma uppfattningom innebörden i den träffade överenskommelsensom den statssekreteraren redovisar i nämndaartikel?1992/93:18 av () tillkommunikationsministern om Interrailkortensframtid:Angående Interrailkortens framtid. Interrailkorthar funnits länge och kan sägas vara ett mycketlyckat exempel på europeiskt samarbete. haremellertid , , och Portugalsagt upp avtalet från med argumentetatt de fick ta för stor del av kostnaderna.Försvinner Interrailkortet är det ett nederlag föross alla i .