prot · GF0965 · 1992-02-18 00:00:00 — Däremot har detsagts att skall lämna en delrapport senastden . Det har också skett. därför att uppdrag inte ärslutredovisat som man inte bör ta ställning tillfrågan om vilket avgiftssystem man eventuellt skalltillämpa.Anf. 31 ():Herr talman! Sammanfattningsvis tolkar jag det såatt det inte kommer att bli aktuellt med enbetalstation i södra , utan det kommer i såfall att ske i ett större sammanhang med enliknande lösning på olika håll i landet. Mankommer inte att plocka ut enskilda bitar.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1991/92:371 omtelekommunikationernaAnf. 32 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagämnar vidta några särskilda åtgärder för att lindraeffekterna av beslut att uppskjutadelegeringen av taxor.Televerkets beslut att skära ner planeradeinvesteringar med 2 000 milj.kr. är delsen följd av konjunkturnedgången och med den enminskad trafikökning i telenätet, dels en följd av attden av verket planerade taxehöjningen per den 1januari 1992 uppskjutits till följd av riksdagensbeslut.Televerket har redovisat en utredning avprismålet i enlighet med beslut. Innandenna analyserats inomkommunikationsdepartementet är jag inte bereddatt närmare kommentera fråga. Jaganser det vara av stor vikt att moderniseringen ochutbyggnaden av telenätet fortskrider. Det är minförhoppning att frågan om taxor får ensnar och tillfredsställande lösning.Anf. 33 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Detbeslut som socialdemokraterna och Ny Demokratifattade veckan och som inte medgav attteleverket fick höja sina taxor, har naturligtvis letttill den situation som vi nu befinner oss i. Nudrabbas och glesbygdslänen särskilt avteleverkets nedskärningar. Den nya AXE-teknikenkommer inte till stånd, och kommunerna hindrasfrån att hjälpa till att utveckla mindre företag.Jag tycker att de som fattade beslutet skall kännalitet ansvar för hur det hela skall verkställas såsmåningom.Jag förstår att statsrådet har svårt att svara direktpå min fråga. De företag som inte kan lokaliserastill eftersom det saknas AXE-växlar ochde människor som blir uppsagda är inte nöjda medatt vänta och se. Om vi skall bidra till regionalbalans, är det mycket viktigt att vi får till stånd denutbyggnad som hade planerat. Detgjorde man utifrån den förutsättning som riksdagengav , nämligen att televerketsjälvt skulle få fastställa sina taxor. Syftet var attSverige skulle bli rundare. Har statsrådet någonförhoppning om att den utveckling som harplanerats med nya AXE-växlar skall komma tillstånd?Anf. 34 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har alltid förhoppningen attsunda förnuftet skall segra. Jag hoppas att densocialdemokratiska riksdagsgruppen och NyDemokratis riksdagsgrupp verkligen skall tränga ini vad deras förslag innebär för glesbygden, som UllaOrring har tagit upp. Om man skall fullföljamotionens krav innebär det ett pristak på eller50 % av nettoprisindex enbart för hushållenstelekostnader. Av en utredning som hargjort framgår att detta innebär att man skullebehöva höja totalproduktiviteten med mellan 6 och10 % . Den socialdemokratiskariksdagsgruppen kan själv räkna ut hur mångaanställda som måste fortsätta attavskeda om den politiken skall genomföras. När vihar analyserat detta och det tränger in genom depopulistiska lagren i dessa partier till dem som stårför realpolitiken, tror jag att man kommer att ändrasig och gå på det beslut som fattade förraåret.Anf. 35 ():Herr talman! Det är beklagligt att man utan atttänka djupare överger en princip som man nyligenhade fastlagt i , nämligen att televerketsjälvt skulle få fastställa sina taxor eller kommamed förslag till taxehöjningar.I min region, region nord, innebär det här enkraftig nedskärning i årets planerade investeringarmed . I pengar motsvarar det 120 miljoner.Det är självklart att man inte kan göra en sådannedskärning utan att det drabbar människor. Detdrabbar dessutom den verksamhet som vi så välbehöver i . Jag har under många resor ivårt inland tagit del av den verksamhet som harkunnat utvecklas tack vare att vi har haft bratelekommunikationer. Om vidarearbetet försenas,är det att beklaga att socialdemokraterna och NyDemokrati har bidragit till detta.Anf. 36 Kommunikationsminister ():Herr talman! Den tog itumed problemet att glesbygden subventionerarstorstäderna med, om jag minns rätt, ca 1,3miljarder och att företagen subventionerarhushållen med ungefär 1,6 miljarder per år.Siffrorna är från 1990.Nu skall vi introducera konkurrens. Vi håller påmed ett stort arbete för att avreglera den härmarknaden. Vi hoppas att det skall leda till lägretaxor. Det har det gjort i de länder där man harinfört ett sådant system. Det sker eneffektivisering. Det är då oerhört viktigt attteleverket får sätta taxor som står iöverensstämmelse med den relevantakostnadsstrukturen. Först då får vi en riktiginvestering över landet, och först då får vi de bästaförutsättningarna för en effektiv konkurrensframöver.Anf. 37 ():Herr talman! Jag tackar för dessa ord. Jag tror attalla vi som är bosatta i glesbygdsområdena mycketnoga kommer att följa den fortsatta utvecklingen.Televerket är nu ställt mellan två oförenligariksdagsbeslut. Det ena gäller att verket skall betalain 5 miljarder till staten, och det andra gäller inte får höja taxorna. Dessa beslut drabbar isista hand de människor som bor i glesbygd. Det ärinte förenligt med inriktningen av regeringenspolitik där man har sagt att hela skall leva.Jag tror att många kommer att följa denna debatt.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:376 om flygplanet''''Anf. 38 Kommunikationsminister ():Herr talman! Bo G Jenevall har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att bringa klarhet iett ärende rörande ett flygplan som, enligt honom,på sannolika grunder stulits från ett flygmuseum iIsrael och därefter försetts med förfalskad identitetoch flyger i svenskt luftrum under ensvensk beteckning.Om det, som frågeställaren uppgett, rör sig om enstöld i ett annat land är svensk lag endast tillämpligi begränsad utsträckning. Det finns närmare reglerom detta i brottsbalken.En registrering av ett flygplan här i landet påfelaktiga grunder kan däremot innebära att ett feleller till och med ett brott har begåtts. Detankommer då i första hand påregistreringsmyndigheten att undersöka saken och,vid brottsmisstanke, på polis eller åklagare attinleda förundersökning.Det är inte en uppgift för regeringen eller ett enskiltstatsråd att ta några initiativ i sådana frågor.Anf. 39 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret, ävenom jag finner det ytterst otillfredsställande. Frågangäller vilka åtgärder statsrådet har avsett att vidta idet här fallet. Det är en fråga som har varit allmäntkänd . Ärendet har även varitpublicerat , och det har varit särskiltaktuellt . Det är dessutomytterligt allvarligt, eftersom uppenbarligen enannan stats egendom är inblandad.Jag är medveten om att detta inte tillhör statsrådetsdepartement, men har ställt frågor tillutrikesdepartementet om vad man ämnar göra.Man har begärt svar, och man har även begärt att fådetta plan ''groundat'' för att det inte skall ske någotmisstag med det.Det här är alltså svaret, och här finns frågan. Jagförstår att statsrådet inte haft tillfälle att sätta sig ini den, men den har överlämnats till departementet.Här finns allt underlag som vi menar på allt sättstyrker att det är fråga om ett stulet flygplan.Sedan säger statsrådet också att svensk lag inte ärtillämplig, vilket tyvärr är felaktigt. Eftersom detaktuella flygplanet finns i är svensk lagtillämplig. Jag upprepar min fråga: Vad ämnarstatsrådet att vidta för åtgärder? Regeringen styrriket och har framför allt ansvar för förhållandet tillannat land.Anf. 40 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vet att detta är en fråga som harengagerat Bo G Jenevall mycket. Jag har därför setttill att vi tagit kontakt med UD för att verkligen gåtill botten med detta.Svenska UD har varit i kontakt med UD iden här frågan ganska . Man har då frånsvensk sida framfört, att om anser sig behövahjälp i saken, får man gärna vända sig till svenskaUD på sedvanligt sätt. Det har inte gjort,utan man har tvärtom förklarat att man inte önskaren sådan hjälp.Jag kan därmed konstatera att det inte finns någraytterliga åtgärder som regeringen kan vidta i denhär frågan. Däremot anser jag att Bo G Jenevalloch andra som har uppmärksammat den här fråganskall fortsätta att på de vägar som står oss sommedborgare till buds arbeta för att den här fråganlöses.Anf. 41 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Det verkar finnas motstridigauppgifter. I det underlag som vi haröverlämnat till departementet finns det sådanaförfrågningar och önskemål från . Det tror jagär klarlagt.Vidare sorterar inspektionsmyndigheten i frågaunder statsrådets fögderi. Det borde kunna leda utredning, eftersom den utredning som harvidtagits lokalt hos myndigheten i fråga enligt våruppfattning inte har gjorts på ett tillfredsställandesätt. Det finns bevis för att det nummer som planetflyger under är felaktigt. Ett sådant plan harbevisligen störtat på år 1963.Vi anser att detta är allvarligt och att man måste gåtill botten med frågan. När myndigheten själv integör någonting, när polisen inte vidtar någraåtgärder och när till yttermera vissoutrikesdepartementet inte följer upp saken, måstefrågan utredas vidare.Anf. 42 Kommunikationsminister ():Herr talman Jag ber att få upprepa att UD nyligenhar varit i kontakt med israeliska UD och erbjudithjälp. har då sagt att man inteönskar någon sådan hjälp.Jag konstaterar också att detta möjligen är en frågasom registreringsmyndigheten har att undersöka.Om det finns en brottsmisstanke är det ett fall förpolis och åklagare och icke en fråga för regeringen.Anf. 43 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Vi kommer tydligen inte längre ifrågan just nu.Vi skulle uppskatta att få ta del av den senastekorrespondensen med , om det är möjligt,eftersom vi uppenbarligen inte har den.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1991/92:379 omÖresundsbronAnf. 44 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig ombyggandet av en kombinerad järnvägs- ochvägförbindelse över kommer att fullföljasenligt tidigare beslut.Bakgrunden till frågan är ett referat av ett uttalandeav mark- och planminister 12 juni 1991 godkände riksdagenöverenskommelsen mellan de svenska och danskaregeringarna beträffande anläggande av en fastförbindelse över . Överenskommelsenfastställer att förbindelsen skall utföras som enkombinerad järnvägs- och vägförbindelsebestående av en dubbelspårig järnväg och enmotorväg med fyra körfält mellan ochLimhamn. Regeringen har beslutat attutformningen av denna förbindelse skall prövasenligt gällande miljölagstiftning, bl.a.naturresurslagen. Detta medför att bronsmiljöeffekter skall prövas.Jag ser i dagens läge inte något skäl varför inteöverenskommelsen mellan som planerat.Anf. 45 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret. Jag villsamtidigt beklaga att jag återigen behöver besväraministern med att fråga hur det går med planarbetetför , men tyvärr såg jag mignödsakad att göra detta. Det handlar då ombiträdande miljöminister . Jag såg till min glädjeäven att kommunikationsministern var förvånadöver uttalandet.Det är viktigt att vi i denna församling, i dennakammare, får ett klarläggande i så strategisktviktiga frågor. Förra veckans uttalande oroade mig.Det får inte vara så att regeringen går och funderari andra banor än vad har beslutat om.Det som biträdande miljöministern sade var någothelt nytt, nämligen att man skulle pröva andraalternativ. Den här församlingen har beslutat ombyggandet av en kombinerad järnvägs- och vägbro,och det har också godkänts i danska folketinget.Några ytterligare dröjsmål i hanteringen avbrofrågan får nu inte inträffa. Frågan harbehandlats och malts . Enligttidplanen skall detta arbete kunna startas år 1993.Malmö och har levt länge nog i väntans tider,och måste det bli slut med förseningar ochförhalningar.Jag vill fråga kommunikationsministern om hanändå tror att byggstarten kan ske , bl.a. medanledning av de senaste dagarnas diskussioner. Jagvill också vara så förmäten att frågakommunikationsministern, som ju träffar sinaregeringskolleger så ofta: Regeringen är väl heltöverens i den här frågan?Anf. 46 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi kanske först skall uppehållas ossen liten stund kring avtalet och vad det innehåller.Det kanske är en bra utgångspunkt vid sådana härtillfällen.Faktum är att avtalet av mellanden och den danska regeringeninte tillåter någon annan utformning än enkombinerad järnvägs- och vägförbindelse.Förbindelsen utgår, som vi alla vet, från enkonstgjord halvö vid flygplats och gårsedan vidare i en tunnel under farleden Drogdenoch i en sänktunnel till en konstgjord ö sydväst omSaltholm. Därefter fortsätter den i en lågbro ochvidare i en högbro över farlederna och anslutersedan till . Det är avtalsläget.Regeringen är i den här frågan överens. Vi skallpröva förbindelsen, och jag anser personligen attdet är oerhört viktigt att miljöprövningen sker påett trovärdigt och heltäckande sätt så att det intekvarstår några frågetecken efteråt. Jag anser ocksåatt en start av anläggningsarbetena kan ske underår 1993, enligt de redovisningar som jag har fått.Anf. 47 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför klarläggandet. Det klargjordeytterligare regeringens inställning i frågan.Eftersom kommunikationsministern också berördedetta, vill jag avslutningsvis ställa en fråga om desenaste dagarnas diskussioner angåendemiljöprövningen och om detta medkonsultföretaget kan komma attförsena och fördröja planeringsarbetet.Öresundsbron är en fråga som rör upp känslor, ochmotståndet mot byggandet av en bro finnsfortfarande där. Från visst håll har man lovat attgöra det mesta för att försinka byggandet ochkanske också stoppa det hela.Jag tror att miljöproblemen går att lösa, annarshade jag inte varit en tillskyndare av bron. Men närdetta är sagt har jag givetvis ingen annanuppfattning än att miljöprövningen skall göras påett ytterligt noggrant sätt. Ingen skugga må fallaöver objektiviteten vad gäller dessa analyser, isynnerhet med tanke på att frågan är så känsligpolitiskt. Jag vill därför frågakommunikationsministern: dessa senastedagars diskussion att försena planeringsarbetet?Anf. 48 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag anser inte det. Det är oerhörtviktigt att det här sker på ett sådant sätt att alla iefterhand kan konstatera att det inte finns någratveksamheter.Jag vill gärna passa på att säga att uppdraget att tafram underlaget för miljöprövningen, som skallgöras av -- det skall prövasmycket noga, som av en domstol -- , har lagts ut på tolv olika konsulter:De skall genomföra sex olika miljöundersökningarmed omkring 120 olika delutredningar. Det harlagts ut genom ett sedvanligt anbudsförfarande.Det är den metod man arbetar efter.Anf. 49 ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att dettaockså sägs i med tanke på de senastedagarnas debatt. Jag tycker att det är viktigt att dehär frågorna handläggs på ett så grannlaga sätt sommöjligt -- det får inte vila någon skugga över denfortsatta hanteringen av den här frågan.Jag skulle vilja fråga kommunikationsministern:Handen på hjärtat -- kännerkommunikationsministern att han har full kontrollöver det fortsatta arbetet när det gäller byggandetav ?Anf. 50 Kommunikationsminister ():Herr talman! Arbetet sköts ju av ett konsortiumsom består av det svenska bolaget och det danska.Vi har representanter i styrelsen.Jag fick en genomgång av läget, och jagtycker att planeringen verkar peka på att vikommer att få en heltäckande och bramiljökonsekvensutredning av bron. Det verkarockså som man kunde fullfölja arbetena i enlighetmed avtalet.Anf. 51 ():Herr talman! Då ber jag att få tackakommunikationsministern för svaret. Jag hoppasatt jag, i varje fall inte ,behöver störa kommunikationsministern medytterligare frågor i det här ärendet utan kan förlitamig på att det sköts på ett fullgott sätt frånkommunikationsministerns sida. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1991/92:392 om möjlighet attavlasta flygplatsAnf. 52 Kommunikationsminister ():Herr talman! von der Esch har ställt en frågatill mig om vilka åtgärder regeringen avser vidta föratt avlasta flygplats.Arlanda flygplats spelar en strategisk roll som navför inrikesflyget och för utrikestrafiken till och frånSverige. Fortsatta åtgärder planeras, bl.a. enspåranslutning av flygplatsen och en tredje rullbanaför att klara såväl kapacitetskrav som miljökrav.De flygplatser som finns såväl norr som söder omStockholm utgör var för sig en resurs förflygverksamheten i regionen. Genom Arlandaflygplats kan staten tillgodose nationellaflygintressen. Några planer på att avomfördelningsskäl avlasta finnsinte. Den avreglering av inrikesflyget somregeringen föreslagit kan emellertid ge upphov tillett ändrat flygmönster.Anf. 53 ESCH (m):Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Somkommunikationsministern nog inser har det mycketstor betydelse för kanske inte bara vår region utanöver huvud taget där man ser ett alternativ i delokala eller regionala flygplatserna.Jag förstår att frågan är litet tidigt väckt, men jagskulle ändå vilja ställa den: I vilket tidsperspektivser kommunikationsministern att man litet mer kankonkretisera vilka flygplatser som eventuellt skullekunna komma i fråga? Det sägs i svaret attavregleringen skulle kunna ge upphov till ett ändratflygmönster. Det är alltså tydligen mycketavhängigt av när avregleringen ger upphov till ettnytt mönster. Hur ser kommunikationsministern pådet tidsperspektivet.Anf. 54 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först vill jag säga att i årkommer att vara kanske mestavreglerade marknad för civil luftfart. Vad detkommer att innebära kan vi inte riktigt överblicka,men det blir då möjligt för den som uppfyller bl.a.säkerhetskraven att flyga i pratiken från vilkaflygplatser som helst till vilka destinationer somhelst inom landet. Det kommer naturligtvis ocksåatt bli möjligt att flyga till destinationer utrikes fråninrikes flygplatser.Jag vill gärna säga att det naturligtvis är en tillgångför flyget i och för regionen i attsatsningar görs på och att den flygplatsenär etablerad och inte kräver nya investeringar -- ianläggningar eller banor -- eller markexploatering.Med de här gynnsamma förutsättningar kommer,tror jag, att kunna hävda sig väl ikonkurrensen när den nya marknaden öppnar sig iSverige.Anf. 55 ESCH (m):Herr talman! Utan att dra några växlar på det trorjag mig ha en rätt optimistisk syn på de framtidamöjligheterna för --. Jag ber attfå tacka.Anf. 56 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag skall då gärna förtydliga migytterligare något.Som ett komplement till kan Skavstakanske spela en roll för att avlastaArlanda och en del av den trafik som skall till ellerkommer från kanske i första hand södraStorstockholmsregionen. Eftersom Skvasta ärdimensionerat för större flygplan och för frakt- ochpassagerartrafik tror jag faktiskt att det finns godaframtidsmöjligheter. Till det kommer närheten tillOxelösund, med möjligheter tillkombinationstransporter av olika slag och tillgodstransporter via hamn.Förutsättningarna i det längre, avregleradeperspektivet är alltså goda.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1991/92:340 omfolkhögskolornas roll i samhälletAnf. 57 Utbildningsminister ():Herr talman! Låt mig först be ursäkt för att svaret på hans fråga har dröjt pågrund av både utrikes och inrikes resor.Georg har med anledning av entidningsuppgift i frågat migvilken roll regeringen anser att folkhögskolorna hari samhället.Jag har såväl i radioprogrammet som i entidningsartikel redan bemött de missuppfattningarsom bl.a. har återgetts i . Vidbåda dessa tillfällen har jag framhållit att åtskilligutomordentligt anglägen utbildning utförs inomfolkhögskolan. Jag kan försäkra att hela regeringenär väl medveten om att folkhögskolorna har enviktig uppgift i samhället. Detta gäller såvälutbildningspolitiskt som kulturpolitiskt.Anf. 58 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagursäktar naturligtvis dröjsmålet. Jag har svårare attursäkta felstavningen av mitt förnamn i svaret. Detär något genant, tycker jag. Det ger anledning tillbakläxa till ministern och departementet. Nog omdet.Jag tycker för övrigt att svaret är någotknapphändigt mot bakgrund av den intensivadebatt som har varit på det här området. Det somföranledde att jag ställde frågan var ett mycketskarpt formulerat brev från ett f.d. statsråd i enborgerlig regering, nämligen , somuttryckte sin förbittring över neddragningar avfolkhögskoleanslaget. Det är därifrån jag harhämtat citatet av utbildningsministerns uttalande,enligt vilket han skulle ha sagt: Det är oegentligt attkalla folkhögskolorna för folkbildning -- det är ensocialt trevlig verksamhet, men kanske inte sånödvändig när pengarna är knappa.Mot bakgrund av den debatt som detta har lett tilltycker jag att statsrådet nu skulle ha tagit tillfället iakt att ge en något fylligare bild av hur statsrådetser på folkhögskolans roll i samhället. Min fråga ärformulerad så att den ger statsrådet möjlighet attutveckla sin syn på folkhögskolan; folkhögskolornarunt om i landet vill nog väldigt gärna veta om denuttrycks genom det anförda citatet och genom dendrastiska nedskärningen av anslaget eller omstatsrådet har någon annan värdering avfolkhögskolan.Anf. 59 Utbildningsminister ():Herr talman! Först till citatet.Som jag sade i mitt svar har ett citat som inte är korrekt -- det är redandementerat, så den debatten kan väl anses vara lagdtill handlingarna. Men för klarhetens skull vill jagsäga att jag har uttalat mig om folkhögskolorna ochfolkbildningen mot bakgrund av att jag personligenanser att folkhögskolorna är mer än ''barafolkbildning'', eftersom de därutöver bedriverkompetensgivande utbildning.Det är snarare så, herr talman, att jag tror attfolkhögskolorna i den kommande prövningen inomfolkbildningsrådets ram av de anslag som riksdagoch regering har anledning att ställa till helafolkbildningens förfogande har anledning att hävdasitt intresse mot denna bakgrund.När det gäller det socialt trevliga men intenödvändiga -- för att ta den andra delen av citatet --har min utgångspunkt varit det uppenbara faktumatt det i sparsamhetstider är nödvändigt att se tillvad som är oundgängligen nödvändigt att klarainom en knapp resursram. Jag har då dragitslutsatsen -- och jag tror inte att handen på hjärtat egentligen kan förneka vadjag nu säger -- att det inom de 2,2 miljarder kronorsom vi totalt sett satsar på folkbildningen, alltsåinkl. bildningsförbundens verksamhet, finnsverksamhet som inte är oundgängligen nödvändigi arbetslöshetstider, när vi annars skulle tvingas attspara på våra barns skola, dvs. om vi avstod frånden besparing som vi nu diskuterar.Anf. 60 ():Herr talman! Folkhögskolorna spelar en mycketviktig roll när det gäller att bekämpaarbetslösheten. Att skära ned beträffandefolkhögskolorna är ju också att försvåra kampenmot arbetslösheten. Så statsrådets argument är juinte särskilt bra.Nu sade statsrådet att folkhögskolorna är mer änfolkbildning och att det inom totalramen finnsverksamhet som inte är så nödvändig. Besparingendrabbar både folkhögskolorna ochfolkbildningsorganisationerna. Menar statsrådetatt folkbildningsorganisationerna skall bära enstörre andel än vad man har beräknat, nämligenmer än hälften av besparingen? Det är ju ettgemensamt anslag. Man har räknat med att varderaorganisationen skall bära ungefär hälften avbesparingen på 300 milj.kr. Menar statsrådet attfolkbildningsorganisationerna skall drabbas avytterligare nedskärningar?Anf. 61 Utbildningsminister ():Herr talman!