prot · GF09121 · 1992-05-27 00:00:00 — Jag yrkar bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande nr 32.Låt mig till slut i all vänlighet påminna ElisabethPersson om att man i inte varitsärskilt mycket på alerten när detgäller att driva frågan om en bibliotekslag.Elisabeth måste i sin meningsyttring ikulturutskottets betänkande gå ända tillbaka till1984/85 och C. H. för att motivera vaden eventuell bibliotekslag skulle innehålla.Anf. 102 ()replik:Herr talman! Jag hade kunnat citera senaremotioner i denna fråga, men jag tyckte att det lågett visst värde i att gå och citeraC. H. Hermansson.Anf. 103 ():Herr talman! hade vi här i kammarenen diskussion om bibliotekens ställning i vårt land.Ett konkret förslag från oss Socialdemokrater varden gången att skulle ge regeringen tillkänna att principen om avgiftsfria boklån även ifortsättningen skulle gälla vid bibliotek.Tyvärr gick det inte att uppnå enighet i den frågan.Mitt förslag om återremiss fann inget gehör hosmina meddebattörer. Utskottets borgerligaledamöter tyckte inte att ett tillkännagivande varnödvändigt. Men , , kan jag tillmin glädje konstatera att tonen är någotannorlunda.Jag har t.o.m. sett att i DagensNyheter har uttalat sig om att han ''tror sig få ettenigt utskott bakom sig'' då det gäller de avgiftsfriaboklånen. Min reflexion när jag läste detta var: Detvar väl tur att vi socialdemokrater ochvänsterpartisterna yrkade återremiss! Vad skulleannars kulturministern ha sagt när landetsförfattare uppvaktade i frågan?För mig har det alltid, herr talman, varit ensjälvklarhet att slå vakt om de avgiftsfria boklånenpå biblioteken. De avgiftsfria boklånen är engaranti för att varje människa i vårt land skallkunna söka information, kunskap och litteräraupplevelser på lika villkor. Det är en garanti för attbarn och ungdomar skall kunna fylla sitt storabehov av böcker och läslusta. Det är en garanti föratt författare mot en ringa ersättningställer sina böcker till allmänhetens förfogande.I dag är biblioteksdebatten livlig. Sparförslagpresenteras i många kommuner. Ju större kommun,desto större nedskärningsförslag. Bokbussar,filialer och arbetsplatsbibliotek har lagts ned ellerhotas av nedläggning.Jag vill betona att all nuvarande verksamhetnaturligtvis inte skall cementeras. Det finnsomstruktureringar som är bra och som det ärnödvändigt att göra. Det finns rationaliseringar avverksamheter, som rätt planerade och rättgenomförda kan bli mycket positiva. Men dennedmontering av biblioteksverksamheten som nudebatteras på sina håll tycker jag är förödande.Vid den nu avslutade utskottsbehandlingen har visocialdemokrater framfört fyra förslag som vi anserhar den största betydelse för den framtidabiblioteksverksamheten.För det första föreslås att skall ställa sigbakom ett uttalande som slår fast vikten av attupprätthålla principen om avgiftsfria boklån.För det andra föreslås att kulturutskottet skallinbjuda till en offentlig hearing gällandefolkbiblioteken.För det tredje har vi en begäran om att regeringenskall uppdra åt att belysaeffekterna av genomförda och planeradebesparingar på folkbiblioteken samt attkontinuerligt rapportera om biblioteksväsendetsutveckling.För det fjärde föreslås att skall begära attregeringen tillkallar en parlamentarisk utredningmed uppdrag att precisera målen för den nationellabibliotekspolitiken och att pröva förutsättningarnaför att införa en bibliotekslag av det slag som finnsi övriga nordiska länder.När det gäller de två första förslagen har det nuuppnåtts enighet i utskottet, och det gläder mig. Nukan vi här i markera betydelsen av deavgiftsfria boklånen och på så sätt också lyfta frambibliotekens betydelse som demokratiskakulturinstitutioner. Jag hävdar attbiblioteksverksamheten är en nationellangelägenhet. På biblioteken skall vi alla även ifortsättningen -- oavsett ekonomiskaförutsättningar -- fritt kunna söka information ochöka vår bildning med böckernas hjälp. Bibliotekenhar en unik och central position i vårt samhälle.Vid en debatt sade kulturministern ikammaren: ''Jag tycker att det viktigaste just nu vidsidan av opinionsbildningen är att stötta vårakommunalpolitiker. ''Jag hoppas, herr talman, att det beslut som vi nukommer att fatta i innebär ett sådantstöd. Men då gäller det naturligtvis att vi ger klaraoch raka besked. Vissa uttalanden från vissapolitiker gör att folk kanske tvivlar.Finansministern har t.ex. talat om betaldalånekort. Från -- som skall upp italarstolen senare -- har man hört uttalanden ombiblioteksverksamheten i stort, som jag tror kan gemånga felaktiga signaler ut i landet.Herr talman! Låt mig återgå tillSocialdemokraternas krav. Frånsocialdemokratiskt håll har vi tidigare förhållit ossavvaktande till kravet på bibliotekslag. Vi har tycktatt biblioteken bäst försvaras genom attmedborgarna känner ett aktivt ansvar för dem. 80-talets positiva trend gav ingen anledning tillomprövning av den här ståndpunkten.Nu är emellertid läget ett annat. Den ideologiskasynen på folkbiblioteken håller på att förändras. Nuhotar inte bara nedläggning av enstaka filialer ochminskat öppethållande. står bibliotekens rollsom demokratiska kulturinstitutioner på spel. I ettotal kommuner är man beredd att skära ner påbiblioteken för att spara några futtiga promille i denkommunala budgeten.Herr talman! Jag är då inte främmande för enutredning gällande bibliotekslag. I varje kommunskall finnas ett bibliotekssystem som garanterarkommunens innevånare avgiftsfri tillgång tillbibliotekets basservice. Nog borde man kunnakräva en biblioteksplan. Än en gång bördet påpekas att ett väl fungerandebiblioteksväsende är en nationell angelägenhet.I dag förmedlar biblioteken över 90 miljonerboklån! Jag tycker att är helt fantastiskt pådet viset. Man talar om vissa nedgångar iutlåningen. Men vi skall konstatera att under desenaste 20 åren har ökningen av bibliotekslån varit50 %.Folkbiblioteken är informationscentraler ochlokala kulturcentra. De är också en förutsättningför ett väl fungerande utbildningsväsende -- frånförskola till högskola. Därmed är folkbibliotekeninte bara en garant för människors tillgång till ettkulturutbud utan också för informations- ochyttrandefriheten och för möjligheterna till ettlivslångt lärande. Vi har alla ett gemensamt ansvarför biblioteken!Herr talman! Jag kan konstatera att efteråterremissen har enighet nåtts i två -- för osssocialdemokrater -- viktiga frågor. Det är positivtatt hela utskottet nu delar våra värderingar och ibetänkandet förtydligar principen om dekostnadsfria boklånen.Herr talman! I de frågor där vi inte vunnit gehörkommer vi socialdemokrater att återkomma. I dagyrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag vill säga till utskottet har slagit fast att ett väl fungerandebiblioteksväsende är en nationell tillgång. Det ärinte enbart Socialdemokraterna som slår vakt omdetta.Biblioteken spelar en roll som demokratiskakulturinstitutioner som är fritt tillgängliga för varjemedborgare som vill söka kunskap och informationoch tillgodogöra sig de värden som kulturenerbjuder.I kulturutskottets tidigare betänkande saderegeringspartierna att det är en allmänt godtagbarprincip att boklån vid de allmänna folkbibliotekenskall vara kostnadsfria. Utskottet framhöll viktenav att denna princip upprätthålls även i framtiden.Det var inte enbart Socialdemokraterna som sadedetta då.Jag kan tillägga att och såvitt jag vetäven har rätten till kostnadsfria boklåninskrivet i sina partiprogram. Det skall mycket tillinnan vi går ifrån detta.Anf. 105 ()replik:Herr talman! Det glädjer mig att så tydligt poängterar det som man vid den förradebatten i kammaren inte ville ta upp till förnyaddiskussion. I dagens läge tycker jag att det är viktigtatt vi gör ett tillkännagivande. har vi blivit enigaom det. Jag hoppas att med alla oss andra som slåss förbiblioteken i ställer upp och tydligt för utdet här budskapet från så att det går hemhos kommunalpolitiker i alla läger ute i landet.Anf. 106 () replik:Herr talman! Jag hoppas att mitt tidigare anförande. Jag ber att få hänvisatill det.Anf. 107 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets förslag. Jag välkomnar verkligendebatten om bibliotekens framtid. Det är viktigt föross som värnar om biblioteken att det äntligenbörjar diskuteras varför bibliotekslånen minskaroch varför besöken inte ökar. Av diskussionenmellan och vad vi har talat om i utskottet. Jag behöversåledes inte upprepa det i mitt anförande.Jag tycker också att det är betydelsefullt att manträffar dem som har synpunkter och lyssnar till deåsikter som finns. En hearing kommer därför attäga rum under hösten.Frågan om bibliotekslag har varit uppe två gångerunder våren. Jag vill ta upp de synpunkter som och framfördedå, nämligen att en bibliotekslag inte på något sättskulle lösa de problem som biblioteken har i dag.Det blir en minimilag. I de nordiska länder där manhar en sådan lag gäller det oftast bara tre aspekter.Det står att kommunerna skall ha bibliotek,bibliotekarierna skall vara yrkesutbildade ochboklån skall vara avgiftsfria.Som redan har framkommit har vi i hunniten bra bit till.Vad man inte alls får klart för sig när man har hörtpå de tidigare talarna är att det inte finns någotannat ställe där man så mycket har satsat påbiblioteken som ute i kommunerna och där manständigt har fått ökade anslag.I den debatt som det hänvisades till tidigare ochsom bl.a. jag har fört i massmedia, tycker jag att dethade varit viktigt att diskutera hur det kommer sigatt det trots denna resursökning inte har skett mer,att det inte lånas mer på biblioteken och att fler intebesöker dem. Jag tror därför att det är viktigt meddenna diskussion och att kommunalpolitikerna fårdetta stöd, så att de kan fatta beslut, inte under hotutan i rätt takt, så att det bästa inte blir det godasfiende.Det är tydligen inte så fruktansvärt som det sägs idebatten. Jag har just fått en skrift omfolkbiblioteken just, . Där sägs det att dettrots det dystra läge som de flesta bibliotek befinnersig i finns kommuner som vidtar åtgärder som ökarkostnaderna och/eller 1993. Det gäller50 % i mellanstora kommuner, i destora kommunerna och i små kommuner.En fråga som inte har tagits upp är detekonomiska läge som våra kommuner befinner sigi. Det är faktiskt något som vi har ärvt från dentidigare regeringen. Det är synd att devalveringen ibörjan av 80-talet gjordes. Om vi hade sluppit den,kanske vi inte hade behövt komplettera världenslågkonjunktur med vår egen.Jag tror därför att det är viktigt att man diskuterarkostnader och kostnadseffektivitet även när detgäller en så viktig fråga som biblioteken. Det ärangeläget att slå fast att det skall vara effektivitet,även om det är fråga om en viktig uppgift som manhar, att denna uppgift kan fullgöras på olika sätt ochatt verkligheten har förändrats. Det betyder attbiblioteken också måste förändras. Utbildningenkanske måste förändras.Om man tar del av alla de brev och samtal som jaghar fått, kan man också se att det pågår enförändring och att det mellan biblioteken finns enganska stor åsiktsskillnad om vad man egentligenskall ägna sig åt. På en del bibliotek anser man attbiblioteken i första hand skall arbeta medskolungdomar och universitetsungdomar och ägnasig åt kunskapsaktiviteter. På andra bibliotekkänner man att det viktigaste är kulturuppgiften,som handlar om att intressera människor för böckeroch läsning.Så länge denna interna diskussion pågår, är detnaturligtvis mycket svårt att komma till rätta medhur bibliotek skall se ut. Kanske skall bibliotekense olika ut. En del bibliotek skall kanske ägna sig åtkunskapsaktiviteter, medan andra kanske skallägna sig mer åt att intressera människor för böckeroch läsning.Många kommuner har även fått en tredje uppgiftsom hänger samman med att det under det förradecenniet byggdes väldigt många stora och mycketvackra huvudbibliotek. I dessa har man fåttkulturcentrum. Det är en helt annan uppgift somkräver en helt annan kompetens än den sombibliotekarier ofta har.Det är mycket viktigt att komma fram till att allabibliotek kanske inte skall göra allt. Alla kanskeinte skall kunna allt. Det här handlar mycket omdetta, dvs. att hitta en bra struktur. Men det måstekommunerna själva kunna lösa. Det är svårt attlösa sådana frågor under hot och då kommunernaomyndigförklaras, som det ju är fråga om om manfattar beslut om en bibliotekslag.Förutom att jag yrkar bifall till utskottets förslaghoppas jag att biblioteken fortsätter sinomprofilering och sina omprioriteringar, så att våraungdomar kan få ta del av det vetande som finns däroch så att våra barn och ungdomar får möjligheteratt lära sig mer av vårt gemensamma kulturarv. Jagtror att det kan vara lätt att ta till överord i dettasammanhang och bara bygga på känslor. Jag tror attvi behöver både kunskaper och känslor i dennaviktiga fråga.Anf. 108 ()replik:Herr talman! Kunskap är viktig, och förändringarär också viktiga. Jag skulle vilja påstå att det ute påvåra bibliotek sker kontinuerliga förändringar.Man anpassar sig till olika behov, man förnyar ochman utvecklar. Men det är sannerligen svårt attförnya och utveckla om man lever under sparbetingsom inte är i paritet med verksamheten.När talar om kostnader är detintressant att veta att det kostar 27--perinvånare i en kommun att drivabiblioteksverksamheten. Det tycker jag att vi skallha råd med i det här landet.Det gläder mig att nu yrkar bifalltill hemställan i betänkandet och att hon också talarom avgiftsfria boklån. Jag måste bara få ställa enfråga: Har ändrat sig när detgäller de avgiftsfria boklånen? Jag kan erinra migatt det inte var så väldigt länge sedan som hontalade om att det var rimligt att betala förbibliotekstjänster.Anf. 109 ()replik:Herr talman! Vad jag menar är att alla pengar, öreneller kronor som kommuninvånarna betalar skallanvändas på ett bra sätt. Det är ingenting som sägeratt det skall vara just . Vad jag vill komma åtär att det är viktigt att se att dessa pengar användspå rätt sätt. kostar ett boklån ungefär 100 kr.Det är pengar det också, eller hur?Jag har aldrig föreslagit att det skall läggas avgifterpå boklån rakt av. Jag har föreslagit att man skullekunna tänka sig ett medlemskort på biblioteken ochatt vuxna får betala för ett sådant. Jag trorfortfarande att det är betydelsefullt.Det finns en fråga som vi inte har tagit upp här mensom diskuteras mycket ute i bibliotekskretsar,nämligen det stora svinnet. Detta skulle vara engaranti för att människor känner ansvar för att defår ta del av böckerna.Ett medlemskort skulle kunna ge ett ringa, mendock, bidrag till en kontakt mellan bibliotek ochlåntagare. Jag skulle gärna vilja kalla låntagaren förkund. Då skulle man kunna bygga upp en ordentligrelation.Jag har alltså sett detta, inte som en avgift påboklån, utan som ett medlemskort. Och jag har sagtatt man skall betala pengar för detta medlemskort.Jag har även föreslagit att man skulle kunna tänkasig läsecirklar på biblioteken när det gäller nyaböcker. Vi vet ju att biblioteken har satsat mer påfacklitteratur och referenslitteratur och inte såmycket på lättare skönlitteratur. Jag tycker att detskulle vara rimligt att människor betalade en slantför att få delta i en sådan läsecirkel och sedanöverlämnade böckerna direkt till . Detskulle gynna både dem som fick läsa böckerna, menockså som helhet. Jag tycker inte attdetta är att föreslå avgift på boklån.Det skulle också vara trevligt att ha t.ex. enbokhandel i . Det finns alltså många nyaförslag som jag tycker att vi skall diskutera och sominte alls handlar om att lägga avgift på böcker. Mennågonstans är det tydligen bara det som vi kan talaom. Det är synd.Anf. 110 ()replik:Herr talman! talar om kunder.Jag talar om människor, om invånare i vårakommuner. Det finns säkert många olika idéer ochmånga olika tankar om hur framtidens bibliotekskall se ut som man kan diskutera. Men dengrundläggande målsättningen måste väl ändå varaatt vi fritt skall ha tillgång till böcker som ger osskunskap och information. Jag har svårt att se påvilket sätt detta medlemskortet skall kunnautvecklas.Birgitta talar om kunder. Men om detfinns en kund skall det väl också finnas en säljare.I dag är det författare som mot en litenersättning låter oss få tillgång till böckerna. Hur harBirgitta tänkt sig att författarna skall säljasina böcker på biblioteken? har vi ett brasystem. Det finns ju ett avtal med författarna.Därmed får vi mycket billigt tillgång till en storkulturskatt. Det är en stor valfrihet för oss alla attfå gå in på . Det är också fråga om enviktig frihet för oss.När det gäller lönsamheten vill jag säga att pengarinte alltid är detsamma som lönsamhet. Ocksåandra värden kan göra att ett bibliotek är lönsamtför människor.Anf. 111 ()replik:Herr talman! Jag har inte använt ordet lönsamhet,och jag tror inte att vi skall använda det ordet närdet gäller biblioteken, för då hamnar vi nog helt fel.Däremot har jag använt ordet effektivitet. Jagtycker att det handlar om både en inre och en yttreeffektivitet. Oberoende av om det gäller pengareller inte skall man göra det som är rätt förlåntagaren, för kunden, för kommuninnevånaren,ja, för den som kommer till -- vad vi nuän väljer att kalla den som kommer dit.Jag tror att det är viktigt att den som kommer tillbiblioteket känner sig välkommen, att den somkommer dit får service. Det skall inte vara så, bara är just en låntagare. I stället är man enperson som är intressant för dem som arbetar påbiblioteket. Det är alltså fråga om olika behov här.Jag kommer tillbaka till den andra uppgiften,vilken vi inte har talat särskilt mycket om och somhandlar om att ställa upp för ungdomar ochstudenter när det gäller deras studier. Vi som villbygga bästa skola sätter självklart mycketstort värde på det som görs på biblioteken. Mensamtidigt tycker jag att vuxna, som för sitt arbetesskull begär service av , givetvis skallbetala för denna service -- så står det också i dendanska bibliotekslagen.Jag tycker att det är viktigt att konstatera att det ärfråga om olika saker här. I fråga om bibliotekenhandlar det alltså inte om bara en enda sak. Mennär talar om biblioteken låterdet som det vore fråga om en enda enhet. Det gårdock inte att jämföra en liten filial på landet elleren bokbuss med ett stort huvudbibliotek vare signär det gäller personalen eller när det gäller de kravsom kan ställas på . Därför tror jag attdet är viktigt att den här debatten också handlar omvilket slags bibliotek som skall göra vad. Vad ärlämpligast för det ena eller det andra ?Så länge vi inte vill föra den debatten är det väldigtsvårt att gå vidare med det förändringsarbete sombåde och jag vill åstadkomma.Bägge två anser vi väl att biblioteken är centralaoch betydelsefulla och att de bör förändras.Anf. 112 ():Herr talman! säger att det härmed en bibliotekslag inte är så spännande. Det är istort sett bara tre saker som nämns i detsammanhanget -- bl.a. att bibliotekarierna skallvara utbildade, enligt den mellersta punkten. Menjag tycker faktiskt inte att det är så dåligt.Om vi hade en bibliotekslag skulle det innebära --även om den bara innehöll nämnda tre punkter --att det gick att förhindra att man, som sker på vissahåll, överlåter biblioteksverksamhet påpensionärer. I och för sig skall pensionärerna kännasig välkomna på biblioteken. Men de skall intebehöva utföra ett oavlönat arbete. Vidare är desannerligen inte utbildade bibliotekarier.Man skulle också ha kunnat undvika att -- som skeri vissa kommuner -- bibliotek bjuds ut tillhögstbjudande, oavsett vem det är. Det kan ju varapolitiska partier eller organisationer som erbjudsatt ta över biblioteken. Det är en framtid som jagtycker verkar ganska skrämmande. Jag undrar omBirgitta verkligen tycker att det här ärbra.Slutligen vill jag säga att jag är fascinerad avBirgitta uttalande här: Det är viktigt attförena känsla och kunskaper när man diskuterarbibliotek.Litet senare säger hon att det är viktigt att manbygger upp en relation mellan låntagare ochbibliotekspersonal via ett betalkort.Det var, som sagt, fascinerande att höra detta. Menjag måste fråga: Att uttala sig så, är inte det att låtakänslorna rusa i väg och att låta dem styra litet välmycket, ?Anf. 113 ():Betalkort, , är för mig någontinghelt annat än medlemskort. kanske medlemskort i stället för betalkort.Bibliotekslagen, som arbetar för,är inte bara en möjlighet, utan också ett storthinder. Jag tror att det i min framtid kommer attfinnas många slags bibliotek. Det är inte alls endastkommuner som skall få ha ansvar för bibliotek.Förr i tiden fanns det många slags bibliotek, men finns det egentligen bara ett slags bibliotek.På samma sätt som många tidigare sade att detendast får finnas ett slags radio och ett slags TV, ärdet många som säger att det får finnas endast ettslags bibliotek. Det kan ju inte vara något farligt attdet finns flera slags bibliotek. Att man kan tänka sigolika typer av bibliotek måste vara något som liggeri framtiden. Vi kan naturligtvis inte förhindra attkommunala bibliotek också finns.Anf. 114 ():Herr talman! Jag skulle vilja fråga om BirgittaWistrand har besökt något bibliotek under desenaste åren. Jag är kanske inte en flitig men entämligen regelbunden biblioteksbesökare, och jaghar funnit att det finns många olika slags bibliotek.Dels ser biblioteken olika ut, dels har de olikaböcker. En sak som de emellertid har gemensamt --åtminstone hitintills -- är att det har kunnig,engagerad och väl utbildad personal som verkligengår in för att hjälpa låntagarna och besökarna tillrätta, som försöker skapa goda relationer ochsprida god litteratur genom att visa vägen tillbildning och kunskap på de olika sätt som bjuds påbibliotek. Detta är det viktigt att slå vakt om.Det verkar nästan litet fånigt att fortsätta dennadebatt, eftersom vi diskuterar betänkandetavseende kostnadsfria boklån, och jag är glad överatt kunna konstatera att harändrat sig på den här punkten. Jag ser fram emotatt efter att fått höra många klokaargument nu och framöver kanske ändrar sig ävennär det gäller en bibliotekslag.Anf. 115 ():Herr talman! Jag har aldrig föreslagit avgifter påbibliotekslån. Jag har alltså inte ändrat mig, och jagtycker detsamma som jag har tyckt. Jagfinner det också litet svårt att ta emot frågor avtypen om jag någonsin har besökt ett bibliotek.Ett av skälen till att jag arbetar så mycket för ochmed bibliotek just nu är att jag under de senaste35--40 åren har besökt kanske ett bibliotek iveckan. Det bidrager till att jag lär mig litet grand,inte mycket. Jag är inte utbildad bibliotikarie, menjag tycker att det är viktigt att värna om enkvalificerad utbildning. Det finns mycket som kangöras. Vi måste alltså underlätta för den förändringsom är på väg, men som på olika sätt hindras.Genom att hota kommuner med en bibliotekslagfår vi inga lösningar -- det är långt dit . Det ärockså viktigt att man på bibliotek där man aldrigvarit utsatt för det här med nedskärning får tid tillatt tänka över vad det skulle betyda för dem att fåminskade resurser. Det kan vara ett första steg tillatt diskutera inriktning och omfattning avverksamheten.Anf. 116 ():Herr talman! Jag ser inte en bibliotekslag som etthot mot kommunerna, utan som en minimilag somskulle gagna kommuninvånarna genom attgarantera tillgång till litteratur och kunskap. Jaghänvisar till mitt tidigare anförande.Hur man kan se ett förslag om en bibliotekslag somett hot mot kommunerna övergår minfattningsförmåga.Anf. 117 ():Herr talman! Efter att ha hört om att hon har besökt ett antal bibliotek underett antal veckor under , måste jag ställafrågan: Har inte märkt attbiblioteken i är olika, eller är det sammabibliotek som har besökt?Det som hotar ute i kommunerna är attbibliotekens differentiering kanske försvinner. Detär det som sker när man lägger ned filialbibliotek,bokbussar och arbetsplatsbibliotek. Det är den som åtminstone jag villvärna om.Anf. 118 ():Herr talman! Jag försökte tidigare säga att jagtyckte att det var oerhört viktigt att tala om olikaslags bibliotek.