prot · GG0936 · 1992-12-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:36Onsdagen den 2 decemberKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 26 november.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:139 och 148 till lagutskottetMotionerna1992/93:Sk11--Sk22 till skatteutskottet3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 25 novemberFöretogs till avgörande lagutskottets betänkande1992/93:LU4, utrikesutskottets betänkanden1992/93:UU2 och UU7, kulturutskottetsbetänkanden /93:KrU4, KrU5 och KrU6,näringsutskottets betänkanden /93:NU4, NU5och NU6 samt bostadsutskottets betänkanden1992/93:BoU1, BoU2 och BoU3 (beträffandedebatten i dessa ärenden, se prot. 31).Lagutskottets betänkande LU4Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 14för motion L425 av . 2ledamöter avstod från att rösta.Utrikesutskottets betänkande UU2Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU7Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU4Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU5Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU6Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU4Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU5Mom. 1 (registreringsavgifter avseende elmateriel)Utskottets hemställan -- som ställdes mot motionN4 av Hans Nyhage och imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 2--5Utskottets hemställan bifölls.Näringsutskottets betänkande NU6Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU1Mom. 1 (genomförande av detaljplan genomfastighetsreglering i vissa fall)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 19för reservation 1 av i Stockholm.Mom. 4 (ersättning för kostnader vidförrättningsförfarandet)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 20för reservation 3 av i Stockholm.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU2Utskottets hemställan bifölls.Bostadsutskottets betänkande BoU3Utskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att konstitutionsutskottetsbetänkanden KU7, KU9 och KU10,finansutskottets betänkande FiU11,skatteutskottets betänkande SkU12,justitieutskottets betänkanden JuU8, JuU9 ochJuU10, lagutskottets betänkanden LU6, LU7,LU8, LU9, LU12, LU13 och LU24 samtutrikesutskottets betänkanden UU4, UU5, UU6,UU10 och UU11 skulle avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.4 § Allmänna helgdagar, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU7 Allmänna helgdagar, m.m.Anf. 1 ():Fru talman! Jag skall tala för densocialdemokratiska reservationen. Vi uppreparförra årets nej till att utreda frågan om att göranationaldagen till helgdag och sålunda arbetsfri.Utskottsmajoriteten säger nej till en översyn av detoffentliga belöningssystemet. Moderater,folkpartister, ny- och kristdemokrater uttalarsympati för denna översyn, vars syfte är, hör ochhäpna, att återinföra ordensväsendet i Sverige.Jag hoppas på en kort debatt. skall iekonomiska orostider inte öda alltför mycket kraftoch tid på perifera politiska områden.Mot Socialdemokraternas uttryckliga vilja beslötriksdagen att frågan om att göranationaldagen till helgdag skulle utredas. Fråganhar en i hög grad ekonomisk aspekt. En arbetsfridag till innebär att BNP åderlåts med någonprocent. Hur mycket det exakt kostar berornaturligtvis på var nationaldagen infalleroch om t.ex. klämdagar uppstår.Vi har ingen ekonomisk tillväxt alls,vilket är ett alarmerande symtom på att allt inte stårväl till i riket. sedan andravärldskriget sjunker BNP och väntas sjunkaäven nästa år.Jag vill också erinra om att LO haft starkainvändningar mot att de som inte avtalat sig tillrätten lagvägen skullefå dem slopade i ett av de krispaket som tillkom föratt sanera vår ekonomi. Att i detta läge utreda omen eventuell ny arbetsfri dag för alla skall införas ärmot denna bakgrund stötande.Vi socialdemokrater anser att nationaldagen firasunder värdiga former redan i dag.Fru talman! Regeringen har inte lyft ett finger föratt effektuera riksdagsmajoritetens beställning omutredning, fastän man har haft på sig. Dettahar framkommit vid en förfrågan hosstatsrådsberedningen. Man hänvisar till detrådande ekonomiska läget och handlar enligt minmening omdömesgillt. Jag yrkar bifall till s-reservationen.Moderater, folkpartister, nydemokrater ochkds:are anser att det finns fog för att ordensystemetinförs på nytt. Det avskaffades 1975. Så här uttalarsig reservanterna: ''som därefter'' --alltså efter 1975 -- ''förflutit har de argument somlåg till grund för reformen förlorat mycket av sintyngd, medan betydelsen av de historiskatraditionerna fått en starkare betoning. Det harframkommit behov av ett mer nyanserat offentligtbelöningssystem -- -- --.'' För vem?Detta, fru talman, är ju bara lösa och luddigapåståenden. Jag anser att varit mermodernt och framsynt än övriga länder ochavskaffat en del av de nådevedermälen som för detmesta följer med i den statliga befordringsgången.Traditioner är inte enbart av godo därför att de ärhistoriska -- långt därifrån. En evig företeelse somlöper genom historien är naturligtvis den mänskligafåfängan, omöjlig att utrota förvisso, men kanskemöjlig att något stävja i en modern demokrati.För den som vill få en annan invinkling påordensväsendet vill jag varmt rekommendera enessä i ämnet av . Den återfinns isamlingen ''Den oanständiga anständigheten''. Omman uppskattar satir över brackighet utlovar jagstort utbyte av texten.Anf. 2 (m):Fru talman! Jag skall när det gäller allmännahelgdagar tala å utskottsmajoritetens vägnar ochnär det gäller det svenska ordensväsendet åutskottsminoritetens vägnar.Frågan huruvida den svenska nationaldagen, tillikasvenska flaggans dag, skall bli allmän helgdag hari omgångar behandlats i motioner här i riksdagen.Även frågor om att avskaffa, inrätta eller flytta omandra allmänna helgdagar har väckts.De allmänna helgdagarna finns nu samlade i ensärskild lag som trädde i kraft . Ilagen definieras närmare vad som avses med allmänhelgdag samt namnges dessa.Lagen anger i första hand borgerliga helgdagar ibemärkelsen arbetsfria dagar, medan helgdagar ikyrklig mening fastställs av kyrkomötet genomkyrklig kungörelse. Borgerliga och kyrkligahelgdagar sammanfaller i de flestafall.Frågan om antal och placering av s.k. allmännahelgdagar har i regel en betydande rättsverkan ochganska stora samhällsekonomiska konsekvenser.Flera av våra nuvarande allmänna helgdagar ochderas inplacering i almanackan inbjuder till engenerös planering av s.k. klämdagar, dvs. att eneller flera ordinarie arbetsdagar som föregår eneller flera allmänna helgdagar förvandlas till ledigadagar genom kompenserad tid för övertidsarbete,genom styckvisa semesterdagar eller kanske rent avgenom sjukskrivning, vad vet jag.Produktionsbortfallet blir härigenom betydandeför en redan hårt ansträngd samhällsekonomi.Frågan om att införa nya allmänna helgdagar bördärför inte prövas med mindre än att någon ellernågra andra slopas i stället. Det kan ha sitt intresseatt i detta sammanhang erinra, fru talman, om i har beslutat sig för attavskaffa första maj där som en allmän helgdag.Konstitutionsutskottet är dock inte berett att i detnu aktuella sammanhanget förorda att vissahelgdagar avskaffas. Frågan om antalet helgdagarär för övrigt föremål för behandling ifinansutskottet med anledning av motioner väckta ianslutning till proposition 1992/93:50 om åtgärderför att stabilisera den svenska ekonomin.Konstitutionsutskottet har både 1990 och 1991behandlat motioner om att göra nationaldagen tillallmän helgdag. Senast uttalade utskottet -- välmedvetet om frågans ekonomiska aspekter -- attfrågan på lämpligt sätt borde bli föremål förutredning. beslutade att som sin meningge regeringen detta till känna. Ännu har dock ingetförljudits i denna del från -- det ärhelt rätt som anmärkte.Vid förnyad prövning av frågan nu med anledningav och har inte funnitanledning till något ytterligare tillkännagivandeutan vidhåller sitt tidigare ställningstagande.Fru talman! Mot denna bakgrund yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i betänkande 1992/93:KU7såvitt avser moment 1 och avslag på motionernaK813, K821 och K825 i motsvarande del.Beträffande frågan om ordensväsendet m.m. villjag anföra följande. reformering av detoffentliga belöningssystemet innebar en rejäldränering av det svenska ordensväsendet såvittavser svenska medborgares möjligheter att mottaKungl. Maj:ts orden såsom erkänsla för viktigasamhällsinsatser.Enligt den då, och även , förhärskandesocialdemokratiska doktrinen återspeglade dettabelöningssystem ''en gången tids samhällssyn'';''ordnarna kunde inte anses fylla sin uppgift sombelöning och erkänsla''.Det är en lustig tanke, fru talman, att erinra sig --och möjligen också något av ödets ironi -- att imånga socialistiska stater sågs , ganskanyligen för övrigt, potentater av skilda kulörervandra runt som behängda operetthjältar meddiverse grannlåt och tingeltangel påkavajuppslaget. är det visserligenstatssocialismen som hör till en gången tidssamhällssyn. Någon form av synbar belöning fördem som fick den att slutligen packa ihop voremöjligen på sin plats!Nåväl, utskottets majoritet anser nu att en översynav det offentliga belöningssystemet bör anstå intilldess det tydligare visats att ett mer utvecklatbelöningssystem skulle kunna fylla sin uppgift. Näroch hur detta tydligare skall visa sig i praktiken,därom ger majoriteten inget besked.Det är tvärtom så, att både historiska och praktiskaskäl nu länge nog talat för ett mer nyanserat,offentligt belöningssystem än det som förnärvarande gäller. är nästan det endaland i som saknar ett officielltordensväsende för de egna medborgarna. Och medtanke på de allt intensivare internationella ochinomeuropeiska kontakterna ochintegrationssträvandena ter sig en sådan brist somanmärkningsvärd och främmande.Ett offentligt belöningssytem är ett billigt och oftauppskattat sätt att visa erkänsla och tacksamhet förmedborgerliga förtjänster och berömvärdainsatser. Närmast av dessa skäl bör därför detoffentliga belöningssystemet bli föremål för ennyanserad översyn. Detta bör såsom sinmening ge regeringen till känna.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation nr 2 under mom. 2, fogad till KU:sbetänkande 1992/93:KU7 beträffandeordensväsendet och bifall till däri behandlademotioner samt avslag på utskottets hemställan imotsvarande del.Anf. 3 () replik:Fru talman! Jag har en fråga till någon aning om varförregeringen har varit så kallsinnig till en utredningom nationaldagen? Har möjligtvisandra informationer än vad jag har?Jag vill påminna om en sak som alla i den härkammaren är väl medvetna om, nämligen att vi harvärldens starkaste socialdemokrati i . Allainser att det är dödfött att spekulera i att slopaFörsta maj som helgdag, även om vi på radio kunde höra att man har gjort det iStorbritannien. Den ingår i arbetarrörelsens hundraårigahistoria. Det är som firas till arbetets ocharbetarnas ära. Det är en fin helgdag som man börslå vakt om.Henrik Järrel var inne på ordensväsendet. Jagtyckte att han talade litet tvetungat. Det gamlaordensväsendet förde med sig att operetthjältaruppträdde med tingel-tangel på bröstet, sade han.Han ville att man skulle införa ett mera exklusivtoch reformerat ordensväsende. Jag tycker attSverige som en modern stat borde låta sig nöjasmed att ordensväsendet avskaffades 1975. De somfortarande vill ha tingel-tangel på bröstet kan medlitet tur och skicklighet komma i åtnjutande avnågon trevlig medalj att hänga på bröstet.Anf. 4 (m) replik:Fru talman! Att regeringen har förhållig sigavvaktande i den här frågan har säkert ett sambandmed den svåra ekonomiska situation som Sverigeför närvarande befinner sig i. Men det hindrar inteatt har gjort sitt tillkännagivande. Somjag antydde har finansutskottet tillprövning propositionen om en ekonomisk politikför i kristider. Det kan förväntas attregeringen vill avvakta utskottets behandling avfrågan.Och än en gång: Det är kanske inte fråga om attinföra en ny helgdag, utan att möjligen se över omman kan göra omflyttningar och eventuellt avskaffanågon annan helgdag till förmån för införandet aven ny. Då framstår säkert för väldigt mångamänniskor just nationaldagen trots allt som mernaturligt än . Därmed säger jag inte att vinödvändigtvis måste avskaffa , men detligger nära till hands att avskaffa den helgdagen.Också i har ju arbetarrörelsen enutomordentligt stark ställning. Det bör noteras där har fattat beslut om ett avskaffande, vilketjag tycker är remarkabelt.Angående operetthjältar i öst vill jag framhålla där har dekorerat och medaljeratkrigsveteraner och andra som på olika sätt påslagfälten utmärkt sig för att ha oskadliggjortoliktänkande. Det har man medaljerats för i bådetid och otid. Vi reservanter anser att det svenskaordensväsendet, om det återinförs, naturligtvisskall premiera samhälleliga och värdefulla insatsergjorda till samhällets och andras gagn. Det skallinte uppfattas som något tingel-tangel. Tingel-tanglet i öst har mer att göra med medaljer ochtapperhetsutmärkelser än med ordensväsende.Anf. 5 ():Fru talman! Jag har i huvudsak ingen annan meningän den som utskottet ger uttryck för i betänkandet.Jag ansluter mig till den socialdemokratiskareservationen under mom. 1, som gäller synen pånationaldagen.Vi i vårt parti anser att firandet av nationaldagenger tillräckliga möjligheter för att uppmärksammaden dagens betydelse. Men det utesluter inte att jaganser att vi i bör ta oss enfunderare på fördelningen av helgdagar. Det sägs ibetänkandet -- och var ocksåinne på detta -- att helgdagarna har avsevärdekonomisk betydelse.Vi är alla mer eller mindre anhängare av en rörligarbetsmarknad. Det innebär att folk som är godavänner eller släkt med varandra skall kunna arbetaoch bo på olika håll i landet men ändå kunnaupprätthålla kontakt och ha möjlighet till samvaro irimlig omfattning. För avkoppling och för samvaromed släkt och vänner spelar helgdagarna en storroll. Från denna synpunkt är det olyckligt att i stortsett alla röda dagar i almanackan koncentreras tilljul och , medan det andra halvåretinte har mer än möjligtvis en röd lördag vidAllhelgonahelgen, som dessutom inte har någonhelgdagsafton.Vid många arbetsplatser arbetar man full dag påfredagen före , eller också måsteman arbeta in den ledighet som man tar ut underfredagseftermiddagen.Om det nu trots allt görs en översyn av helgdagarnai samband med synen på nationaldagen, borde manse på möjligheten att införa under denlånga, mörka hösten. Massor med norrlänningar,som mer eller mindre motvilligt har tvingats attarbeta i storstäderna, skulle glädjas åt ökademöjligheter till ett andningshål också under hösten.En sådan reform vore dessutom god personalvård.Tre sammanhängande dagars ledighet för allanågon gång får för min del gärnainföras genom att man minskar antalet helgdagarpå våren. En möjlighet vore att införa en svenskFN-dag i slutet av oktober.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservation 1.Anf. 6 ():Fru talman! Det är mig självfallet främmande attvilja överdramatisera utskottsmajoritetens yrkandeom avslag på min motion. Jag kan ha viss förståelseför argumentet att under denekonomiska kris som vi nu genomgår skall ägna sigåt verkligt centrala frågor, åt ärenden som kanbidra till att dra oss upp ur det eländes elände somden internationella lågkonjunkturen försatt oss i.Fru talman! kan det med viss rätt görasgällande att vi i ett läge som innebär reformstoppskulle kunna ägna uppmärksamhet åt att i lugn ochro och utan stora åthävor rätta till beslut fattade avvåra företrädare. Dessa beslut har uppenbarligenkommit till i stor hast och under trycket av en s.k.tidsanda, vilken förändras på samma sätt somkjollängden i dammodet.Jag kan inte frigöra mig från intrycket attutskottsmajoriteten skjutit ifrån sig denmödosamma uppgiften att sätta sig in i ärendet.Argumenteringen för avslag på motionen ärnärmast identisk med resonemanget i denproposition som i ett slag avskaffade denmer än tvåhundraåriga traditionen att belönamedborgerliga insatser med tilldelande av någon avde kungliga ordnarna.Ont gjordes värre genom att ordensväsendet i vissutsträckning bibehölls, nämligen för utlänningar.Detta är en ordning som väckt och väcker förvirringoch undran utomlands.Såväl i reservationen till regeringsförslagsom i min motion fastslås med all önskvärdtydlighet att systemet med ordnar, vilka med någotslags automatik och i en hierarkisk skala tilldeladesoffentliga befattningshavare, överlevt sig själv ochborde avskaffas. fastslås det legitimabehovet av belöningar för framståendemedborgerlig förtjänst. Detta behov skulle bättrekunna tillgodoses genom selektivt och återhållsamtutdelande av de traditionella ordnarna under statligmedverkan. På så sätt skulle man vidmakthålla enmånghundraårig tradition och därmed följandeprestige.Fru talman! Behovet av ett allmäntbelöningsväsende har klart framgått av det ökadeutnyttjandet efter 1970-talets mitt av HansMajestät Konungens medalj, vilken utdelas i skildagrader utan statlig medverkan. Denna medalj harkommit att vinna stor uppskattning. Det rimmarilla med andan ordensreform att en statligbelöning, låt vara i Konungens namn, ersatts av enhovmedalj.Jag beklagar att utskottsmajoriteten inte på någonpunkt redovisat sin syn på de i motionen framfördayrkandena, utan nöjt sig med ett återupprepandeav de 1973 framförda, starkt föråldrade,ståndpunkterna. I all synnerhet finns det skäl attefterlysa en seriös diskussion av det märkligaförhållande att ordnar kan tilldelas utlänningarmen inte svenskar.Fru talman! Jag yrkar med hänvisning till vad jagsagt bifall till reservation nr 2 angåendeordensväsendet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 23 §. )5 § betänkande1992/93:KU9 RiksdagsfrågorAnf. 7 ():Fru talman! I betänkandenr 9, Riksdagsfrågor, behandlas ett stort antalmotioner vars förslag är föremål för utredningar avolika slag. Förslagen har lagts fram därför att manvill stärka roll, förbättra ledamöternasarbetsmöjligheter och mycket annat.Jag vill inledningsvis säga att det inte bara är engång som jag som ny ledamot av riksdaghar förvånats över den bild som har skapats av vårtarbete. En ledamot kan under de sammanträdesfriaveckorna exempelvis besöka företag och skoloreller höra sig för hos kommuner och landsting omhur saker och ting fungerar. Man möts ändå avfrågor från journalister och andra om vad man gjortunder den lediga veckan.Detta har förvånat mig . Jag tyckeratt vi ledamöter själva har en stor uppgift just i attstärka roll och anseende.Jag vill hänvisa till konstitutionsutskottetsordförande inlägg i debatten,för sedan, om arbetsformer. Detfanns i utskottsordförandens debattinlägg mångafina förslag, som vi skall ta till vara.Fru talman! Jag har begärt ordet med anledning avden reservation som vi socialdemokrater har fogattill detta betänkande, en reservation omregistrering av riksdagsledamöternas ekonomiskaintressen.I första hand har naturligtvis de politiska partierna,i samband med nomineringar och annat, ett ansvarför detta. Men det hindrar inte att vi i likhet medNorge, eller andra länder, utreder möjligheten attgöra de uppgifter som de facto redan nu äroffentliga litet mera lättillgängliga.Vi anser, som sagt var, att en ännu större öppenhetgentemot våra väljare, och andra, gör attförtroendet för riksdag och dess ledamöterökar betydligt.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen under mom. 3 iutskottets hemställan.Anf. 8 (nyd):Fru talman! Betänkandet behandlar mångariksdagsfrågor, men jag väljer att kommenterariksdagens öppnande, val till utskott ochinformation i riksdagen.Jag har varit i , menkänner mig fortfarande nytillträdd. Jag betraktarofta omgivningen med en utanförståendes ögoneller, kan man säga, med allmänhetens ögon.Jag har varit med om två riksmötens öppnande --förr sade man högtidliga öppnande. Jagminns televisionssändningar med högtidskläddaledamöter, inbjudna gäster och vet att det är fru talmannen som bestämmerriksmötesprogrammet. Vi är många som önskar atttraditionerna får komma till heders igen och attöppnandet återfår sin ålderdomliga och högtidligaprägel. Det ligger också ett symbolvärde i att görariksdagens öppnande till fest och högtid. Vi vill attfru talmannen återinför den ordning som gällde vidriksdagens öppnande 1974, dvs. att ceremonienflyttas tillbaka till rikssalen på slottet.När det gäller information vill jag återanknyta till att jag fortfarande ibland serverksamheten i med den utanförståendesögon. informationsmaterial ärutomordentligt, ingen kritik mot detta. Men jagskulle vilja ge svenska folket en möjlighet att självabilda sig en uppfattningen om hur arbetet här iriksdagen bedrivs. Jag skulle, så att säga, vilja visadet utan vinklad journalistik. är det endast destora debatterna som sänds direkt i televisionen. Iövrigt är hänvisad till kortasekundsnuttar i nyhetsprogrammen, därklippningen kan bli både hård och vinklad.Massmediernas förenklingar av den politiskadebatten, och massmediernas attityd att skapamisstro mot politiker, har starkt bidragit till detpolitikerförakt som finns hos allmänheten. Detskulle kunna gå att ordna program från riksdagensom är både informativa och underhållande. Manskulle t.ex. kunna pröva att sända s.k. soffprogrampå lördagsförmiddagarna, där den gångna veckanshändelser kunde redovisas och kommenteras ochdär riktiga samtal kunde komma till stånd.Riksdagen skulle t.ex. kunna köpa programtid inågon satellit-TV-station.I våra två motioner som handlar om riksdagensinformation finns flera exempel på hur teknikenskulle kunna användas.När det gäller val till utskott har viföreslagit att uddatalsmetoden i dess ojämkadeform skulle tillämpas vid fördelning avutskottsplatser. På det här sättet skulle man kunnagarantera att samtliga partier som har passeratfyraprocentsgränsen i riksdagsvalet blevrepresenterade i utskott redan vidminimiantalet 15 riksdagsledamöter. Efter valet1988 utökades utskottsplatserna till 17 för att geMiljöpartiet plats, och val gjordes enabrovinkel med en extra suppleantplats för attVänsterpartiet skulle kunna få delta iutskottsarbetet.Sedan grundlagberedningen gjorde sinaberäkningar har partistrukturenändrats väsentligt. Nya partier har kommit in iriksdagen. större partier har blivit små.Och det är inte uteslutet att ytterligare partierkommer in i Då får man tillgripa någonannan ad hoc-lösning.Det är möjligt att den metod som Ny demokratiföreslår inte är den optimala. Vi anser dock att detnu finns skäl att utan förutfattad mening se överregelsystemet just när det gäller just utskottsval.Grundlagsfrågorna diskuteras mellan partierna,och i de särskilda överläggningar som sker bordedet, enligt min mening, vara möjligt att överväga enmodifiering av valmetoden när det gällerutskottsval.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till Nydemokratis reservation i konstitutionsutskottetsbetänkande nr 9 beträffande mom. 1 hemställan.Anf.9 () replik:Fru talman! Med anledning av vill jag och Socialdemokraterna skicka meden hälsning till fru talmannen, nämligen att vitycker att det är alldeles förträffligt att hariksdagens öppnande här i plenisalen. I mitt inläggtryckte jag just på vikten av roll. Vadskall vi då vara när vi öppnar vårt om intejust i hjärta, nämligen i plenisalen? Frutalmannen får ta med sig också den hälsningen.Fru talman! Jag vill också kommentera en annansak i inlägg. Jag menar att vi ledamöter avSveriges riksdag har ett mycket stort ansvar när detgäller detta. Därför skulle jag vilja be HarrietColliander att se till att en del av hennespartivänner inte talar så förmenande om vad vi göri riksdag. Jag vill alltså att HarrietColliander framför denna hälsning.Anf. 10 ():Fru talman!