prot · GG0921 · 1992-11-11 00:00:00 — Den sektorn skall plötsligt försvinna,och vi skall återgå till någon form avhembiträdestillvaro.Den här diskussionen skulle vi inte få om kvinnorvar ordentlig representerade i de politiskaförsamlingarna. Detta är en fråga om demokrati.Vi behöver utveckla vår demokrati och se till attkvinnor finns med i det politiska arbetet. Men dåmåste vi ändra på arbetsformerna så att det blirmöjligt även för kvinnor att delta. Då måste vi slutamed att ha sammanträden och hasådana toppar i arbetet som vi nu har. Det måstevara möjligt att förena en politisk verksamhet medett normalt liv, som också innefattar barn.Anf. 62 . ():Herr talman! Jag delar att förtroendeklyftan mellan väljarnaoch de valda är ett stort demokratiskt problem.Misstron finns, det kan vi inte bortse från. Mångavetenskapliga undersökningar har också visatdetta. Varför det har blivit på detta sätt, måste vidiskutera.Politik handlar först och främst om förtroende. Ommänniskorna inte har förtroende för detrepresentativa demokratiska systemet och dessföreträdare är detta ingenting annat än ettkristecken i vår demokrati.Gudrun tog också upp flera saker som viinte får sopa under mattan utan som vi måste ta påallvar. Det gällde rekryteringssättet, men också,det vill jag tillägga, svårigheterna att rekryteramänniskor till politiskt arbete. Det gällde ävenkvinnornas underrepresentation och reellamöjligheter att delta i politiskt arbete.Jag menar att vi politiker själva i mångasammanhang måste sätta gränser för att hävdapolitikens anseende och integritet och sätta gränserför att hävda vårt eget anseende och vår egenintegritet. Detta är också en fråga som vi hardiskuterat alldeles för litet.Jag vill peka på ett par ting som aktualiseras eftervalet i . Vi brukar ju ofta ta efter sådant somsker i . Jag hoppas verkligen att vi kommer atthålla på uppgörelsen i TV-beredningen, dvs. attinte släppa fältet fritt för politisk TV-reklam. Attprivat köpa i en valrörelse är detsammasom att försöka köpa demokratiska uppdrag.Pengar skall inte få avgöra uppdrag. Det skullefaktiskt undergräva demokratin och människorsrespekt för demokratin.Vi politiker får inte bli TV-underhållningensfångar. Politik handlar om frågor som människorvill att vi tar allvarligt och seriöst på. Jag har fleragånger sagt att vi måste visa att politiskt arbete ärbåde intressant och roligt. Men just för att hävdarespekten för politiken, måste vi ha en rågångmellan politik och larv.Jag vill till slut tillägga att andra uppdrag vid sidanav riksdagsledamotskapet måste anpassas tillriksdagsledamotskapet och inte tvärtom. Enledamot bör inte ta styrelseuppdrag som uppenbartinnebär att han eller hon sätter sig på två stolar. Detgår att säga nej till uppdrag. Detta anser jag ocksåvara en sådan fråga som vi får diskutera ipartigrupperna.Herr talman! Jag skall inte begära ordet igen. Jagvill tacka övriga deltagare i debatten för enintressant debatt och för omväxlande och spontanainlägg.Anf. 63 ():Herr talman! Jag skall inte heller förlängadebatten. Jag vet att någon redan har gått och attnågon är på väg att gå.Jag tycker också att denna debatt har varit bra.Mycket av det som . tog upp ärbra frågor. Vi är överens i långa stycken. Frågornaom politisk TV-reklam och TV-underhållning ärmycket intressanta. Även frågan omstyrelseuppdrag och frågan om storleken påaktieportföljen och liknande frågor bör diskuterasmed större intensitet i den svenska politiskadebatten än vad som har varit fallet.Jag tror att litet mer bevakning just på detta sätt avpolitiker i vore önskvärt, framför allt attfrågorna kommer upp till diskussion, inte på ettpersonligt sätt utan på ett principiellt sätt. Alla idenna debatt är ju överens om att vi skall återskapaett förtroende mellan folk och folkvalda. Det somvi som folkvalda kan göra är att dra vårt strå tillstacken.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 5 november.3 § Anmälan om ny ordförande ijordbruksutskottetFörste vice talmannen anmälde attjordbruksutskottet utsettMargareta () till ny ordförande efterGöran ().4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:60 till jordbruksutskottet1992/93:86 till skatteutskottetMotionerna1992/93:U10 till utrikesutskottet1992/93:Sk1 och Sk2 till skatteutskottet1992/93:U9 till utrikesutskottet1992/93:Ju7 och Ju8 till justitieutskottetMeddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade attjustitieutskottets betänkande JuU3,försvarsutskottets betänkande FöU1,socialutskottets betänkanden SoU1, SoU2, SoU3och SoU4, jordbruksutskottets betänkande JoU4samt näringsutskottets betänkanden NU1, NU2och NU3 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.5 § betänkande1992/93:JuU3 Rattfylleri.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )6 § Vissa räddningstjänstfrågorFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1992/93:FöU1 Vissa räddningstjänstfrågor.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )7 § Vissa behörighetsfrågor m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande1992/93:SoU1 Vissa behörighetsfrågor m.m.Anf. 64 ():Herr talman! I detta betänkande frånsocialutskottet behandlas bl.a. ett stort antalmotioner som i huvudsak mynnar ut i en begäranom legitimation för flera olika yrkesgrupper. Deflesta yrkandena har återkommit ochbehandlats här i och avslagits.Motionärerna motiverar sina yrkanden medbeskrivningar som rör de aktuellayrkesgrupperna -- deras goda kunskaper, derasstora kvalifikationer och deras yrkesansvar. Mendet är emellertid inte kriterier nog för att gelegitimation enligt vårt synsätt hittills.Legitimationens huvudfunktion är att vara engaranti för viss kunskapsnivå och för sådanapersonliga egenskaper hos yrkesutövarna så attallmänhetens och myndigheternas förtroendeförtjänas. Att legitimation kan dras in har storbetydelse. Legitimationen skall fylla ett väsentligtinformationsbehov för allmänheten, en behövligvarudeklaration. Myndigheterna måste ocksåkunna lita på yrkesutövarna, t.ex. i fråga om receptoch intyg. Det handlar om yrkesgrupper med ettsärskilt ansvar för patienternas säkerhet i vården.Vi har intagit en restriktiv hållning när det gäller attvidga kretsen av legitimerade yrkesgrupper. Det ärinte bara fråga om en fin titel, utan till dettakommer tillsyn och, som jag sade, även möjlighetatt deslegitimera. Det måste finnas möjlighet tilltillsyn och kriterier för deslegitimation.Nu har vi emellertid i utskottet funnit det motiveratatt alla dessa frågor som återkommer gång på gång,och som rör behörighet och legitimation, får ensamlad parlamentarisk översyn, så att vi kankomma fram till ett bra och allmänt accepteratförhållningssätt i dessa frågor. Så långt är viöverens.Majoriteten i utskottet har emellertid i detta lägevalt att skilja ut en av alla dessa yrkesgrupper förett ställningstagande . Det gäller naprapaterna.Möjligen sker det därför att det i många motionerbegärs att denna yrkesgrupp skall få legitimation.Men det var onödigt, eftersom utskottet tidigarefaktiskt har uttalat och givit i uppdrag tillregeringen att pröva frågan om att ge naprapaternalegitimation så fort som tillräckligt vetenskapligtunderlag finns.I februari i år fick i uppdrag attutreda om det föreligger ett dokumenteratvetenskapligt underlag för att tillstyrkalegitimation. har redovisatatt ett sådant vetenskapligt underlag inte finns. det läget genomdriva ett ställningstagande fördenna yrkesgrupp tycker vi är fel. Ettställningstagande nu kan faktiskt innebära ett nejom regeringen följer bedömning.Då kommer detta att ställa naprapaterna utanför.Jag vet inte om motionärerna tycker att det är bra.Jag tror inte det. Ett ja till att ge naprapaternalegitimation, mot , innebärnaturligtvis en svårighet för naprapaterna att levamed, eftersom också ärtillsynsmyndighet. Jag tror faktiskt inte att detskulle gynna det goda samarbete mellan olikagrupper inom sjukvården som är av så stort värde.Naprapaterna är dessutom en förhållandevis nygrupp inom vårdområdet.Om man hade velat välja ut en grupp, hade detfaktiskt varit mer naturligt att välja utarbetsterapeuterna. Frågan om att gearbetsterapeuterna legitimation har vi tidigarebehandlat i utskottet, och vi har varit överens omatt regeringen skulle införa behörighetsföreskrifterför denna grupp. Detta har inte skett.I nuläget menar vi att en samlad översyn är attföredra. Det är fel att skilja ut en enda grupp förealla andra. Det kan också finnas andra möjligheterän just legitimation för att tillgodose motionärerna.Man kan tänka sig t.ex. auktorisation.En samlad översyn är vad vi begär i vår reservation.Herr talman! Jag yrkar bifall till vår reservation.I detta betänkande behandlas också ensocialdemokratisk motion där bl.a. vikten avtillräcklig tillsyn när det gäller privat vård och dessmarknadsföring tagits upp. har detvisat sig, inte minst i massmedia, att det faktisktfinns behov av tillsyn inom den privata vården. Ochfrågan om brister när det gäller sekretess haruppmärksammats ordentligt.I motionen tas även en fråga som hör ihop medvalfriheten upp. kan allmänheten inte välja attinte söka t.ex. läkare eller tandläkare somupprepade gånger har tilldelats varning förförsumlighet av hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd. Det finns inte tillgång till sådaninformation. Det upplevs som en brist.Motionärerna vill att detta särskilt skall ses över.Nu har vi förstått att tillsynsutredningen harbehandlat dessa frågor och att beredning pågår iregeringskansliet. Med detta har vi låtit oss nöjadenna gång. Men, herr talman, detta är mycketviktiga frågor. Det tycker vi, och det tycker ocksåutskottet. Vi förväntar oss därför att regeringensnart kommer med förslag. Vi kommer att följadetta område med stort intresse och med storvaksamhet.Anf. 65 ():Herr talman! I utskottets betänkande SoU1 tasbl.a. upp frågor om tillsyn över privat vård, övervissa terapier och frågor om skydd för vissayrkestitlar som psykolog och psykoterapeut och omen översyn av den tämligen gammalmodiga stadganom enskilda vårdhem.Detta är, som sade, mycketviktiga frågor. Men de behandlas nu iregeringskansliet, och ett enigt utskott menar attfrågorna nu inte skall föregripas. Därför har dessamotioner avstyrkts. Det betyder inte att frågornainte uppfattas som viktiga, utan speciellt tillsynenär mycket viktig då man ställer omverksamhet på det sätt som sker.Även frågor om behörighet och legitimationbehandlas. Systemet med legitimation ochbehörighet har i viss mån blivit svårförståeligt.Behörigheter och legitimationer har tillkommit vidolika tidpunkter och grundats på olika principeroch därigenom fått olika räckvidd och olikainnebörd.Legitimationen skall, precis som det har sagtstidigare, vara en garanti för kunskaper, förpersonliga egenskaper och kvalifikationer. Denskall uttrycka myndighetens förtroende förpersonen i fråga och på det sättet även varavägledande för att allmänheten skall kunna haförtroende för denna person. Den skall geinformation och i viss mån även understryka att detfinns ett kliniskt och vetenskapligt erkännande ochen erfarenhet bakom den legitimeradesbehandlingssätt och dennes principer.Dessutom finns den legala aspekten.Legitimationen kan dras in, vilket är mycketviktigt, inte bara när det handlar om fel som ärrelaterade till kompetensen utan också när dethandlar om utnyttjande av den ställning somlegitimationen medför för en person. I dettasammanhang kommer intygsskrivandet upp, som ivissa fall kanske inte har med den medicinskakompetensen att göra utan med att personen i frågautnyttjar sin ställning.En sammanblandning beträffande behörighet,legitimation, yrkesexamen och utbildning sker lätt.Därför har utskottet, som sagt, föreslagit att ettsamlat grepp skall tas, så att man får en enhetligbedömning av vad som är legitimationskrav. Dettaskall samordnas och vägas mot behovet avyrkesexamen, utbildning och kompetensbevis --legitimationen är kanske inte den rättaauktorisationsformen. Den legala aspekten påindragningsmöjligheter av skäl som inte direkt haratt göra med kompetensen bidrar, som också harsagts här, till att legitimationen inte kan devalverastill att omfatta alla på områden där behörighet avnågot slag behövs eller där man anser attkompetens behöver anges.En översyn av den här komplicerade frågan börgöras under parlamentarisk medverkan, och här ärutskottet enigt.Men det finns en grupp om vilken majoriteten härhar en annan uppfattning. Det gäller naprapaterna.Varje år har motionärer från alla partier -- dethandlar om åtminstone sju åtta motionärer -- väcktmotioner om nämnda grupp. Man har tagit in detena underlaget efter det andra och berett ärendet.Dessutom har det varit upprepadeutskottsbehandlingar . Redan isocialutskottets betänkande 1988/89:23 uttaladeutskottet ''att regeringen så snart det föreligger etttillräckligt underlag för ställningstagandebeträffande naprapaterna, bör pröva frågan omderas legitimation''. Detta gav riksdagenregeringen till känna.Slutligen måste det konstateras att man inte barakan ta in nya uppgifter och underlag och göra nyautredningar. Till slut måste man säga: har vi dethär underlaget. Det är omfattande och kan inteväntas tillföra något speciellt nytt att inhämtaytterligare synpunkter på. Därför måste vi fattabeslut utifrån det underlag som finns.Majoriteten har därför sagt att vi är i densituationen när det gäller naprapaterna att vi börfullgöra vad som har sagts här. Det gälleralltså att begära att regeringen nu tar ställningutifrån det underlag som finns. Några nya radikalasynpunkter väntas inte. Därför menar jag att vi nukan gå till beslut om naprapaterna.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen ochmeningsyttringen.Anf. 66 () replik:Herr talman! Det tyder en smula på uppgivenhetnär man väljer ut en grupp för legitimation baradärför att det har förekommit så många motioner.Man har gett uppdraget att ta framuppgifter om huruvida det finns ett vetenskapligtunderlag som motiverar legitimation.Socialstyrelsen säger att något sådant inte finns.Ändå väljer man att säga att här måste det till ettställningstagande. Det synes mig en aninglättvindigt. Jag undrar: Kommer majoriteten attgöra samma ställningstagande, om det finnsåterkommande motioner angående socionomer,arbetsterapeuter, dietister och kuratorer? T.o.m.fotterapeuter nämns i de här motionerna.Jag har litet svårt att svälja nämnda motivering närdet gäller att välja ut en grupp och låta många andravänta som är etablerade inomsjukvården. Naprapaterna åtnjuter faktisktallmänhetens förtroende, och de sysslar väldigtmycket med idrottsskador. Vidare har de enmycket enhetlig utbildning. Det finns inte enmöjlighet att missta sig i det avseendet. De somkallar sig naprapater har utbildats på den skola somfinns här i . Mot bakgrund av de kriterierför legitimation som funnits och som vi har använtoss av när det gällt legitimering av andrayrkesgrupper har jag väldigt svårt att förståresonemanget här.Det skulle vara mycket intressant att få ytterligareen förklaring till att man gjort just nämnda urval istället för att välja ut andra etablerade grupperinom sjukvården. Jag tror att man inom de härandra grupperna tycker att det vore mycketintressant att få besked på den punkten.Anf. 67 () replik:Herr talman! Självfallet är det inte antalet motionersom varit avgörande. I stället är det så, attmotionerna har lett till en behandling av ämnet ochtill ett inhämtande av underlag. Detta har haftbetydelse. har man också gett en mycketnärbesläktad grupp, kiropraktorerna, legitimation.Det gör att det egentligen inte finns några logiskaskäl att skilja på dessa grupper.Jag tycker att uppräkning varmycket bra när det gäller de skäl som talar för attlegitimation bör vara för handen. Hon nämnde judet förtroende som naprapaterna åtnjuter, vilkenutbildning dessa har osv.Jag anser dock att det finns en skillnad här jämförtmed andra grupper. Därför måste man kunna sägaatt det nu finns ett underlag som är tillräckligt välbelyst och att beslut därför bör kunna fattas.Anf.68 () replik:Herr talman! En sak saknas fortfarande enligtSocialstyrelsen, nämligen den vetenskapligadokumentationen. Hur skall man då kunna utövatillsyn, och vad är det för kriterier som skall gällabeträffande legitimationen? Det finns fler frågorsom förtjänar att noga beaktas.Jag tror att naprapaterna faktiskt skulle tjäna på attde blev bedömda i samband med bedömningen avandra yrkesgrupper. Man kan t.ex. fundera överom det finns andra möjligheter än justlegitimationen. Jag har ju talat om auktorisationensom ett alternativ. har anfört fleraandra skäl till att det kan finnas tvivel när det gälleratt just nu införa nya grupper för legitimering.Organisationen inom sjukvården t.ex. är stadd i omvandling. Inte minst ekonomiskaställningstaganden behövs.En samlad bedömning av alla yrkesgrupper ärverkligen enligt vår uppfattning att föredra. Jag kaninte acceptera de litet svepande skäl som angetts --t.ex. att det har förekommit många motioner ochatt frågan behandlats . Så var detockså när det gällde kiropraktorerna. Men det ärfaktiskt inte jämförbara grupper. Frågan omkiropraktorernas förhållanden behandlades väldigtlänge. Man sökte vetenskapligt underlag, och ettsådant kom i slutänden. Men det fanns också ettväldigt stort behov av legitimation frånallmänhetens sida. Människor ville vara förvissadeom att en viss kiropraktor hade lång och gedigenutbildning. Utbildningsmässigt fanns nämligenallt -- från en utbildning som omfattade någraveckor till en seriös utbildning som omfattade fleraår. Det var den stora skillnaden och det avgörandeskälet till att kiropraktorerna legitimerades.Sedan vill jag säga att jag tror att vi kan hålla pålänge med diskussioner om huruvida metoderna ärjämförbara. I varje fall anser inte professionen attde är det. Dessutom finnsdet olika benämningar.Anf. 69 () replik:Herr talman! Vi kan ha olika uppfattning om detta.Jag tycker nog att det vetenskapliga underlaget förkiropraktorernas verksamhet liknar det som gällerför naprapaterna.Vill man vara elak, kan man säga: Inom hela denmedicinska vetenskapen är det vetenskapligaunderlaget för väldigt många behandlingaregentligen mycket svagt. I vissa fall är detobefintligt. Det hela bygger mycket på erfarenhet --och här finns erfarenhet.När det gäller införandet av legitimation för engrupp och ett behandlingssätt tycker jag inte får bygga på skälet att det finns personer meddålig utbildning.Här har vi en grupp som har en enhetlig och brautbildning. Jag tycker snarare att det utgör ett skälför att det är lätt att skilja ut denna grupp.Ingrid har sagt att hon inte ändrar sinuppfattning om att det här rör sig om ett särfall, därdet finns ett underlag. Beslut bör därför kunnafattas. Regeringen bör alltså kunna gå till beslut ifrågan.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik.Anf. 70 PER STENMARCK (m):Herr talman! är det så,att det under den allmänna motionstiden väcks alltfler motioner om legitimation för olika grupperinom sjukvården. Det beror förmodligen på att vipolitiker är som folk i allmänhet. Vi har våraskavanker i form av dåliga ryggar, besvär inackmuskler och fötter osv. Även om vi själva ärlyckliga nog att inte drabbas av sådant, har vikanske släktingar och vänner som länge har klagatoch som har kommit i kontakt meden naprapat, kiropraktor, fotterapeut e.d.Så har man fått den hjälp som den s.k.skolmedicinen kanske harmisslyckats med att ge.Sedan har man här i börjat verka för attockså dessa grupper skall få ett erkännande, enlegitimation -- både som ett samhällserkännandeoch som ett sätt att uppnå den garanti som enlegitimation alltid innebär.För några år sedan fick, som det uttrycks iriksdagens beslut, ''vissa kiropraktorer''legitimation. Med det begreppet menades sådanakiropraktorer som verkligen hade fått en fullvärdigutbildning. Det normala var att de utbildatsutomlands.Jag tror att det är viktigt att vi har klart för oss atten av de viktigaste bevekelsegrunderna för enlegitimation är att man därigenom sållar agnarnafrån vetet. Bara de som är kvalificerade skall halegitimation. Både och har utförligt gett uttryck för detta idebatten. Därför är det förmodligen ett riktigtställningstagande som socialutskottet gör när detkräver en samlad översyn under parlamentariskmedverkan för en lång rad olika yrkesgrupper somönskar just den här legitimationen.Men det finns också en grupp som redan är utredd,som åtskilliga gånger har diskuterats i olikabetänkanden från socialutskottet och vars metoderhar visat sig fungera.Det gäller yrkesgruppen naprapater. Bakom kravetpå legitimation för naprapater står representanterför samtliga partier här i riksdagen.Många av oss var tveksamma redan när dennagrupp ställdes åt sidan, som den betydligtmindre gruppen av kiropraktorer fick legitimation.Det är därför glädjande att utskottet nu genom etts.k. tillkännagivande till regeringen säger att''regeringen nu bör ta ställning till frågan omnaprapater skall kunna legitimeras''.Naprapati är en gren inom den s.k. manuellamedicinen. Naprapater är specialiserade pårörelseapparatens sjukdomar. Det gäller ryggar,leder och muskler.Utbildningen till naprapat är lång och omfattande.Det krävs heltidsstudier vid högskolahär i . är ca 400 naprapateryrkesverksamma, med spridning över hela landet.Alternativmedicinkommittén genomdrev i ettdelbetänkande att gruppen Doctors of Chiropracticskulle få legitimation. Ett av de avgörande skälentill legitimationen var behovet av envarudeklaration.Detta behov ansåg man dock inte föreligga förnaprapater. I stället sade man att ''utbildningen i sigger tillräcklig information om kompetensen, varfören legitimation egentligen bara skulle bli enbekräftelse på samma sak''.Årligen utförs ca 1 miljon behandlingar avnaprapater. Det motsvarar ungefär 200 000patienter. Dessutom är de drabbade snabbt tillbakai produktionen, vilket besparar samhället storakostnader.Verksamheten har en sådan omfattning att denbör föras in under samhällets tillsyn, inte minst somen säkerhet för patienten.Herr talman! Bara några ord om en annan del avdetta betänkande.Det är utomordentligt glädjande att socialutskottetnu också menar att det är nödvändigt med enförändring av den stadga som reglerarverksamheten för enskilda vårdhem. Alltför längehar denna stadga lagt hinder i vägen för en positivutveckling av denna verksamhet och därmedinneburit att vi faktiskt inte har tillåtit alla godakrafter att hjälpas åt när det gäller att komma tillrätta med en svår situation.Stadgan om enskilda vårdhem ändrades senast1982. Den innehåller bestämmelser om tillsyn ochkontroll av enskilda inrättningar inom sjukvårdensoch områden.Sådana måste naturligtvis i viss utsträckning finnas.Men när reglerna i stället fungerar på etthämmande sätt uppnås inte syftet med dem.Med hänsyn till de förändringar som nyligengenomförts när det gäller ansvaret för vård ochomsorg av de äldre är det angeläget med snaraförändringar.Bo Arvidson och jag har motionerat i ärendet. Viser det både som en rättvisefråga och som en frågaom valfrihet i vården att enskilda vårdhem får taemot samma patientgrupper som de vårdhem får taemot som drivs av kommuner, under förutsättningatt de uppfyller de krav som ställs på kommunernasvårdhem för motsvarande patientgrupper.Det är en sådan förändring som vi nu räknar medskall bli följden av socialutskottets, i den här delen,enhälliga ställningstagande.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall tillsocialutskottets hemställan i betänkandet i desshelhet.Anf. 71 ():Herr talman! Per Stenmarck höll ett långtanförande som handlade om naprapaterna, att deär mycket väl sedda av allmänheten och att de utförett gott arbete. Jag skulle kunna säga ungefärsamma sak om arbetsterapeuter.De har ett självständigt ansvar för sin verksamhet,både när det gäller utredning och behandling.Arbetsterapeuternas insatser har stor betydelse förmänniskors liv och hälsa. finns mångaarbetsterapeuter som är verksamma inom olikadriftformer.