prot · GG0916 · 1992-11-04 00:00:00 — På talarlistan finns endast kvinnor, förutommig, som är man och som representerarVänsterpartiet. Det är bra att kvinnor syns ochhörs, men det är också viktigt att någonting görs. förra debatten om taxibilar sades det att mannu inte så ofta hör ordet dröj, men det här är ettområde där ordet finns kvar: jämställdhet, var goddröj.Vänstern har drivit kvinnofrågor ,och man kan fråga varför. Jag tror att det beror påatt Vänstern har tagit parti för de utsatta och för deunderordnade. Vi har slagits för ökat inflytande förde många och för att marknadskrafter och egoisminte skall slå mot mänskliga och humanistiskavärden. Det har gjort att vi har fått ta ställning förkvinnors aspirationer, för den kvinnliga kampen förtrygghet, arbete och rättvisa löner.Jag kan i allt väsentligt ansluta mig till vad BeritAndnor sade, och det är bara beklagligt att hon intekunde krypa närmare de ställningstaganden som vihar gjort och som har givit upphov till enmeningsyttring i utskottet.Det talas om jämställdhet, om könsneutralitet. Detfinns en lag, men den handlar om underordningenav kvinnor och om orättvisorna. För oss ärjämställdhet och jämlikhet parade; kampen förjämställdhet går hand i hand med kampen förjämlikhet när det gäller inflytande, ekonomiskaresurser och sociala förmåner.Utvecklingen är faktiskt den att backar påjämställdhetsområdet, precis som vi backar påjämlikhetsområdet. Kvinnors jobb kommer atthotas genom neddragningen av den offentligasektorn. Förutsättningarna för kvinnors jobb hotasgenom indragning av vårdinsatser för barnen, förde gamla och för de sjuka. Det är kvinnorna som defacto tar det stora ansvaret i det fallet.Löneklyftorna ökar generellt och mellan män ochkvinnor. Det är helt uppenbart att kvinnor harde hårdaste jobben och drabbas av de flestaarbetsskadorna.Jämställdhetsarbetet har delvis gått i stå. Vi har fåttlagar, det finns jämställdhetskommittéer och detdiskuteras i . Men -- jämställdhet, var goddröj. Hoten mot kvinnorna är reella. Det ärreella nedskärningar, och det är reella klyftor somökar. Det är därför inte konstigt att myckenkvinnokamp ökar, att nya nätverk bildas, attmisstroendet mot politiker och makthavare ärganska stort bland kvinnor. Det är bra attprotesterna hörs, därför att detta handlar omcentrala politiska områden, om det centrala ivälfärden.Motkrafterna mot jämlikheten är de borgerligakrafterna, marknadskrafterna. Det är att skära nedden offentliga sektorn, att driva tillbaka kvinnornafrån arbetsmarknaden hem till spisen. Det är att haindividuell lönesättning, att satsa på några och låtade flesta stanna kvar och att öka klyftorna. Det ären utveckling som vi aldrig kan acceptera. Vi skallinte acceptera svaret: jämställdhet, var god dröj.Vi vill stärka kvinnornas rättigheter och stärkajämlikheten. Vi vill skärpa lagstiftningen, inte föratt bura in folk i fängelse -- vi tror inte att det är såenkelt att lösa de här frågorna -- och inte bara föratt utdöma stora skadestånd, men vi måste hasanktionsmöjligheter för att ge vapen i händerna pådem som slåss och kämpar för ökad rättvisa iarbetslivet. Därför har vi en serie krav av den typeni de motioner som har behandlats av utskottet.Herr talman! En av våra viktiga punkter handlarom förutsättningarna för jämställdhet.Förutsättningarna för jämställdhet ökar inte i ettkonkurrenssamhälle. De ökar genom attmänniskor själva i arbetslivet får bättre inflytande,får del av maktresurser, för att besluta om sittarbete och sin utveckling.Det är viktigt att utvidga tillämpningsområdet förjämställdhetslagen, t.ex. till området förutbildning, som är så intimt hopknutet medarbetslivet.Utskottet säger -- både när det gällerförutsättningar och när det gäller en utvidgning avtillämpningen -- att mycket talar för att de häråsikterna har tyngd, men utskottet finner ingenanledning att åtgärda någonting.Likadant är det när det gäller skadestånd närkvinnor blir förfördelade. Eftersom lagen ärdispositiv när det gäller positiva åtgärder, åtgärderför att gynna kvinnor, har vi talat för attkollektivavtal inte skall få vara sämre när det gällerjämställdhetsrättigheterna än vad lagen är. Omlagen är dispositiv på det sättet är den ju alldelesmeningslös. Men utskottet tycker inte det.Så till den stora frågan om löner. Kvinnor tjänarmindre än män inom alla områden. av allakvinnor tjänar -- att jämförasmed att av alla män ligger under sammalönenivå.Kvinnorna erhåller av den totalalönesumman, trots att kvinnorna är hälften avarbetskraften. undersökningar funnit att skillnaden mellankvinnliga och manliga löner är . Manhar genom analyser försökt ta reda på varifrån dettakommer. 2 600 kan härledas till att man har olikaarbetsuppgifter, och de olika arbetsuppgifternavärderas på ett gammalmodigt ochkönsdiskriminerande sätt på svenskarbetsmarknad. 500 kan förklaras medåldersskillnader. Men 800 förklaras inte avnågonting alls -- annat än könet.Det finns kollektiv diskriminering genom att manlågt värderar de typiskt kvinnligaarbetsuppgifterna, och det finns individuelldiskriminering, och den går väl till så att kvinnorglöms bort vid förhandlingarna, inte själva står påsig, inte orkar med på marknaden eller inte alltidkan ställa upp på den övertid som krävs därför attde har ett dubbelt samhälleligt ansvar.Av de sju sämst betalda yrkena är sex kvinnliga:vårdbiträde, städare, affärsbiträde, köksbiträde,sjukvårdsbiträde och barnskötare. Ett är manligt:lagerarbetare.Det är det här som gör att vi har ställt krav om attjämställdhetsombudsmannen skall driva frågan omarbetsvärdering, så att vi kan uppvärdera de s.k.kvinnojobben. Det är det som gör att vi driver kravom lagstiftning mot kollektiv lönediskriminering.Det är det som gör att vi vill ha en lagstiftning tillförmån för löneutjämning. Det har nämligen visatsig att det inte räcker med alla positiva uttalanden.Vi kan inte bara ha svaret: Jämställdhet pålöneområdet -- var god dröj!Vi har också tagit upp frågan om de socialaomständigheterna, ledigheter, osv.Föräldraledigheten är inte kvoterad -- det ärkvinnor som tar ut den. Men det går litet framåt,tycker utskottet. 1986 tog männen ut av deuttagna dagarna i föräldraledigheten, och 1991 togde ut . Ja, i en mening går det väl framåt --riktningen är positiv -- men går det i den takten kanvi inte acceptera det. Därför är vårt krav om enkvotering av självklart. Vi måste hastimulanser, vi måste ha åtgärder som får männenatt ta sitt ansvar för barn och familj.Vi har tittat på sjukfrånvarostatistiken på grund avsjukt barn: på kvinnosidan, på denmanliga sidan.Vi har föreslagit åtgärder när det gäller sexuellatrakasserier, etc.Sammanfattningsvis: Jämställdhetsfrågan är enutomordentligt stor politisk fråga. Den står icentrum av mycket som handlar om ekonomisk ochsocial politik. De överenskomna krispaketenkommer att göra ont värre. Att dra pengar från denkommunala sektorn likaså.Kvinnorna kräver handling . Vi inom Vänsterndelar den uppfattningen.Självfallet står jag bakom de meningsyttringar sompartiets representant avgav i samband medbehandlingen av utskottsbetänkandet, men jag villhär -- för att underlätta behandlingen och vinna tidi riksdagsarbetet -- specifikt yrka bifall till mom. 1,23 och 24 i meningsyttring. Menjag ställer mig som sagt bakom helameningsyttringen till anda och bokstav.Anf. 23 ():Herr talman! ''När en kvinna gifter sig undergårhon en sådan själsförändring att hon ej längrelämpar sig för fast anställning'' -- uttalat avarbetsgivare . ''Kvinnor ha ofta sådana brister i sin andligautrustning att de icke äro lämpade som chefer''uttalat av personalchef i statligt verk . ''Tänk om kvinnor blir konsulter -- då kan de jukomma att tjäna mer än männen'' -- uttalat avföretagschef i förra året.En verkligt kompetent kvinna sökte ettjobb i konkurrens med en manligfolkhögskolerektor. Mannen som skulle anställa enav dem sade så här -- jag berkammaren om ursäkt för det grova sätt som somliganumera uttrycker sig på: ''Vi ska inte ha någondjävla kärring här inte!'' -- uttalat i 1992.Satsar en kvinna på sin duglighet riskerar hon snartatt misstänkas för okvinnlighet. Satsar hon på sinkvinnlighet riskerar hon att misstänkas föroduglighet.Möjligheterna för män och kvinnor är intedesamma därom torde det råda enighet. Enighetråder också när det gäller de viktigasteförutsättningarna för att åstadkomma jämställdhet:samma utbildningsmöjligheter, könsneutralarbetsvärdering och jämnare arbetsfördelning ihemmen.Lika möjligheter är dock inte detsamma somsamma liv. Det innebär också rätten att välja olika.Socialförsäkringssystemen har stått i fokus närförutsättningarna för jämställdhet skapats, men jagtror att den nedrustning som skett avjämställdheten inom civilrätten, t.ex. genomavskaffandet av giftorätten i privatapensionsförsäkringar, kommer att rullastillbaka.Den nedvärdering som gjorts avfamiljen och arbetet i familjen och hemmet harockså drabbat kvinnor, som ju ofta har en större delav detta ansvar. Jämställdhet är inte något som baraskall komma karriärkvinnor till del. Jämställdhetenoch respekten måste vara lika stor för den kvinnasom har en lägre inkomst, som ofta grundar sig påför stort familjeansvar. Jämställdhet upplevssannolikt som ännu viktigare av henne, i synnerheti vårt land där arbetet har en så central ställning.Jämställdhet betyder inte att alla skall likriktas,leva samma liv, ha samma inkomst. Det handlarmer om att vara respekterad som människa isamhället, oavsett om man är man eller kvinna.Herr talman! I det här betänkandet behandlas 28motioner. Tiden medger bara att jag här berör ettfåtal problemområden.Vi moderater tog upp problemet med sexuellatrakasserier på utbildningsinstitutioner redan isamband med att jämställdhetslagen antogs våren1991. Då hörde vi ingenting från dåvarande vpk.Med stor tillfredsställelse hälsar vi därförjämställdhetsministerns 2 miljoner för att vidtaåtgärder mot det osedvanligt osympatiska beteendesom sexuella trakasserier är -- Stockholmsuniversitet lär redan ha börjat. Om något är enjämställdhetsfråga är det rätten att få sinakunskaper prövade på lika villkor, dvs. att hasamma rätt och möjlighet till utbildning.Reservation 1 från Socialdemokraterna är enöverloppsreservation. Vem ifrågasätter att manskall ta till vara kvinnors kunskaper ocherfarenheter? Ingen!Naturligtvis skall den offentliga sektorn förnyas.Varför skulle den halka efter och bli omodern närprivat sektor går framåt? Vem skulle motsätta sigdet? Våra ekonomer visar dock ständigt att det ärvår stora offentliga sektor som har drivit in Sverigei en återvändsgränd. Den senaste boken i radenpresenterade på SNS.Sveriges huvudsakliga probelm är intekonjunktursituationen utan hur vi skall klara dehemlagade strukturproblem som ensocialdemokratisk politik har kokat ihop åt oss.Socialdemokraterna föreslår mer av sammamedicin -- den som ledde fel --, medan vi stimulerarföretagande. Kvinnor anger just det enskildaföretagandet och anställning i privata företag somviktiga för att kunna öka inflytandet över den egnaarbetssituationen.Reservation 2 vill fortsätta med kollektivlönepremiering i stället för individuell. Man villfortsätta på den linje som enligt åretsnobelpristagare i ekonomi, ,försvagat de ekonomiska incitamenten och därmedmänniskors strävan och landets framåtskridande.Många har kanske glömt att det var just densolidariska lönepolitiken som bidrog till att ta ifrånmånga kvinnor de jobb de hade i industrin -- jobbsom inte finansierades av skattebetalarna. Mångaav dessa kvinnor har hamnat i offentlig sektor,med den arbetslöshetsrisk som det innebär om inteskattebetalarna skulle klara finansieringen.Orsakerna till att kvinnor har lägre löner finnsfaktiskt inte belagda. Någon utredning omorsakerna startades inte av den förra regeringen.EG började, och den nuvarande regeringen följdeefter. Vi får avvakta presentationen föratt se om man har lyckats finnaorsakssammanhangen innan en diskussion däromkan bli riktigt meningsfull.Det väsentliga för kvinnor är att värderingen avarbetet och prestationerna är så könsneutral sommöjligt. Man skall se till inidividens förmåga ochkunnande i stället för att se kvinnor som ettkollektiv där alla är lika. Kvinnor är sinsemellanlika olika som män är. Alla -- både kvinnor ochmän -- skall ha chanser och möjligheter att strävaframåt. Hur man sedan tar till vara på sina tillfällenvarierar.Herr talman! Lika lön för lika arbete är en självklarprincip som är accepterad av alla. Principen speglaren sida av saken. Om man har accepterat den sidanhar man också accepterat den andra -- olika lön förolika arbete. Det innebär att högre utbildning,bättre prestation, skicklighet och ansvar också skallge högre lön.Om kvinnor möter könsneutrala värdemätarekommer de att stå sig bra. De har god utbildning,höga skolbetyg och de ställer stora krav på sig självanär de tar ökat ansvar. Det gäller att ge demmöjligheterna att göra det. De vill faktiskt taansvar. I varje yrke måste ansträngning löna sig omvi vill att välståndet skall utvecklas.Denna självklarhet -- att lika-lönsprincipen har sinmotsvarighet i olika-lönsprincipen -- har under långtid fördolts i , och resultatet skall nu betalasav alla.Gary S. har fått sitt på grund avsina teorier om principen om människansekonomiska nyttomaximering. Han menar attkvinnor inte avviker från den här principen. Hanvisar just att nyttomaximeringen är total. Detinnebär att om en kvinna inte kan höja sin lön pågrund av att hon är inlåst i ett kollektivt ekonomisktmonopol får hon ta ut standardhöjningenbakvägen, så gott det går, genom tillämpning avsocialförsäkringssystem, sjukförsäkring,arbetslöshetsersättning eller annan möjligersättning som står till buds. Har verkligenkvinnorna i blivit tre och enhalv gånger så sjuka som männen, vilket statistikenvisar? Eller är det kanske så att en del inte är direktsjuka? De kanske inte orkar med ensocialdemokratisk livsmodell med dubbel- ochtrippelarbete. De kanske bara behöver vara medsina barn eller sköta sina hem. Ingen kan säkertsvara på den frågan. Orsakssammanhangenvarierar sannolikt.Herr talman! Detta betänkande äranmärkningsvärt -- inte på grund av vad som står idet, utan på grund av vad som inte står i det. För 14dagar sedan, , hade vi en votering iarbetsmarknadsutskottet med siffrorna 8 till 7 medanledning av min motion om att man skall utökaJämO:s tillsynsområde till att gälla helaarbetsmarknaden. kan JämO bara bevaka dendel av arbetsmarknaden som inte harkollektivavtal. Detta kan behövas för att fackeninte skall kunna lågprioritera jämställdheten ikollektivavtalen.Den borgerliga majoriteten höll tillsammans medNydemokraterna på kvinnorna och ville öppna förframtida ytterligare formella lagstiftningsåtgärdermot de arbetsmarknadsparter som inte lever upptill lagen, dvs. det som var motionens syfte.Socialdemokraterna röstade nej, dvs. för facket.När betänkandet kom fanns det emellertid ingenreservation från Socialdemokraterna. Det glädermig att Socialdemokraterna är så fastövertygade i sin klockartro på fackets förmåga.Även om liknande skrivningar har funnits tidigarehar man inte, som svar på vår moderata inställning,intagit denna position. Här kan iakttas englädjande positionsförändring, i förhållande tillvåren 1991 då den nya jämställdhetslagen antogsoch i synnerhet i förhållande till den 13 december1979 då den första jämställdhetslagen antogs meden rösts övervikt, efter det att Socialdemokraternapå alla sätt försökt dribbla med voteringen så att viinte skulle få någon jämställdhetslag över huvudtaget. Då hade facket kunnat fortsätta med sinpassivisering av dessa frågor. Det är glädjande omvi nu gemensamt kan driva fram en arbetsmarknadutan könsdiskriminering.Herr talman! kan jag inte avhålla mig frånatt något ta ner den här jämställdhetsdebatten, somibland tenderar att bli rätt världsfrämmande, påjorden och ställa en i jämställdhetssammanhangprovokativ men behövlig fråga.Vem kan påstå att en kvinna kan fylla depublikbehov som tillfredsställeroch vilken man kan ersätta ?Det finns faktiskt områden där man och kvinna intekan ersätta varandra. Det finns ingen anledning attlåta jämställdhetsdebatten bli grinig ochavhumaniserad. Låt oss i stället bejaka deskillnader som finns och ta till vara dem på ettpositivt sätt utan att för den skull nedvärdera,trampa på eller frånta det andra könet möjligheter.Det skulle vara en misslyckad debatt om den skulleleda till att det skulle kännas tråkigt att vara kvinnaeller trist att vara man. Ett samhälle där kvinnoroch män generellt lever i strid med varandra kanaldrig bli ett bra samhälle, varken för kvinnor ellermän.Herr talman! Därmed ber jag att få yrka bifall tillutskottsmajorietetens yrkande i betänkande AU1.Anf. 24 HANS () replik:Herr talman! Även om datorn just nu inte fungerari kammaren så att jag måste ta min replik fråntalarstolen, är jag tacksam över att min hjärna ochmitt hjärta fungerar. Jag baxnade när jag hördeCharlotte avslutning, men det var juavsett som en provokation. ochJulia -- är det detta som är könsrollsidealenför !Varför stödde inte vårmotion om sexuella trakasserier. Det fanns ocksåen Centermotion som ville införa förbud, för att geökade vapen i kampen mot den typen avtrakasserier på abetsplatser och universitet.Visst skall vi effektivisera den offentliga sektorn.Jag tror att ett av de bästa sätten att effektiviseraden offentliga sektorn är att låta kvinnorna få störreinflytande och inte låta hierarkierna vara så manligtchefstunga uppifrån. Kvinnorna måste fåmöjligheter och rättigheter att styra sitt eget arbete.Jag vet att solidarisk lönepolitik inte är något förModeraterna och . Hon villha tillbaka textilarbeterskor, kanske på renasvältlöner. Hon verkar inte ha någon förståelse förde sociala sammanhang som har drivit fram denfackliga kampen för bättre förhållanden, ökadtrygghet och jämlikhet.När det gäller löneskillnaderna har jag just lästLO:s utredning där SCB har gjort en undersökningom vad människor tycker. Kvinnorna tycktenaturligtvis att deras arbete värderas för lågt. Mende sade också att löneskillnaderna på den svenskaarbetsmarknaden är alltför stora. Kvinnor anser attlöneskillnaderna bör vara betydligt mindre än vadde faktiskt är. Jämlikhet hör ihop medjämställdhet. Därför känner vi i såstarkt för de krav som kvinnorna för fram. Jagtycker att det är riktigt och viktigt att driva den härtypen av rättvisefrågor.Becker, nobelpristagare -- det är väl idealetideologiskt sett. Han pläderar för egennyttan påmarknaden -- låt egoismen fälla utslaget! Det ärsjälvklart att vi hamnar på helt olika linjer. Och detär självklart att den linje jag står för i mycket höggrad kommer att gynna kvinnor, för den kommeratt gynna jämställdhet och jämlikhet. Den politiskasyn som företräderkommer att beröva kvinnorna möjligheten till jobboch inflytande över sina jobb, om man inte startareget -- det är tydligen universalmedlet. Det medeljag står för är i stället att man får inflytande över sinarbetssituation där man faktiskt arbetar.Anf. 25 () replik:Herr talman! kommentar varexakt vad jag hade väntat mig. Vänstern har dåaldrig utmärkt sig för särskilt stor tillgång påhumor. Men kanske känner sigutbytbar mot varje kvinna och inte uppfattar att detfinns några skillnader. Men det gör det alltså.Becker pläderar inte, han är forskare, han ser tillhur det är, han registrerar de samband somförekommer i tillvaron.Hans Andersson frågar varför vi inte stödde ermotion om sexuella trakasserier. Det var sammaargumentation som när vi moderater tog upp denhär frågan i samband med attjämställdhetslagstiftningen antogs ,nämligen att förslaget i er motion ärlagstiftningsmässigt orelistiskt -- det fungerar inte.Vi kan inte ha lagstiftning som behandlar sammafråga på en massa olika ställen i lagen. Det här finnsalltså reglerat i brottsbalken.Om nu är så övertygad om att jagär emot solidariskt lönepolitik -- och det är riktigt,jag tror mera på att individen vet att han genomprestation och insats kan öka sin inkomst -- varförsatt ni då i AU, hela vänstern, och trodde att vi frånvårt håll skulle stödja den reservation som justgrundade sig på resonemanget om solidarisklönepolitik? Det föreföll ju redan då ganskaunderligt.Anf. 26 HANS () replik:Herr talman! Jodå, har nog humoribland, när vi talar om saker som man kan skrattaåt. Men jag tycker inte om att ha humor i frågorsom är djupt allvarliga, frågor som gällerdiskriminering av kvinnor, hot mot kvinnor,arbetslöshet för kvinnor, sociala och ekonomiskaklyftor som drabbar kvinnor. Då föredrar jag attvara allvarlig.Jag tycker också att det finns skillnader mellan mänoch kvinnor, , det är helt klart. Detskulle också uppmärksammas om vi var i bastuneller på annat håll. Men här i talarstolen bör jagvara utbytbar mot en kvinna -- det är helt korrekt --därför att jag företräder en politik som sätterjämställdheten och kvinnans situation i centrum.Om det är en kvinna eller en man som företräderden politiken i den här talarstolen är inte viktigt.Däremot är det mycket viktigt att kvinnorna för sinkamp och tar sina initiativ.Becker pläderar inte, han forskar. Haha -- det ärnog så att många forskare också pläderar, även omde forskar och kartlägger de samband som råder.Jag tror att om man t.ex. i dagens kan finnaatt egennyttan spelar en stor roll. En forskare kannog notera att egennytta och egoism har blivitverkliga styrmedel i . Men jag kommer attvara förste man på plats för att bryta dentendensen, förändra den verkligheten, så attforskaren kan notera att humanism ochsolidaritet är styrmedel i den verklighet vi lever i.När det gäller solidarisk lönepolitik vet jag inte omjag någonsin har trott att skulle ställaupp för den solidariska lönepolitiken. Men vad jagsäger är att den solidariska lönepolitiken och dengemensamma kampen för bättre villkor ärmöjligheten för kvinnor att eliminera dessalöneorättvisor som finns, som har funnits ochsom har förvärrats. Det är inte som harförvärrat dem, utan det är en politik och demarknadskrafter som mycket starkt understöds avfackets motpart, nämligen SAF. Och detta kommeratt förvärras oändligt mycket om deförhandlingsmodeller som man resonerar ompå arbetsgivarsidan blir förhärskande.Kvinnor har allt intresse i världen av att alliera sigmed den typ av politik som fackföreningsrörelsenstår för -- en kollektiv samordnad avtalsrörelse somsätter låglönegrupperna främst.Anf. 27 () replik:Herr talman! Bastuargumentet kom tillbaka. Detvar roligt att tar upp GöstaBohmans mantel.När det gäller talarstolen är det ju fullständigtsjälvklart att man och kvinna är utbytbara. Jag harväl aldrig påstått någonting annat -- att påstå det äratt försöka vrida debatten på ett ganska löjligt sätt.Om inte uppfattade upprördheteni mitt anförande över den ojämställdhet som råderpå många områden i samhället, då tror jag att herrAndersson sov under mitt anförande. I synnerhet ide citat som inledde anförandet kunde herrAndersson ha uppfattat någonting. Men det gicktydligen inte, och det var tråkigt för herrAndersson.Detta med egoism, som till , skulle jag vilja se på ettlitet annorlunda sätt. Ni säger att det är egoistisktatt inte satsa där och där. Ni talar inte om hur detskall finansieras. När man klämmer er på pulsen,visar det sig i allmänhet att det skall finansierasgenom lån. Vem skall betala dem? Är det inte istället ganska egoistiskt att inta er position ochhävda att nästa generation, dvs. dagens barn, skallbetala allt det som den här generationen vill ha?Förste vice talmannen anmälde att HansAndersson anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 28 () replik:Herr talman! Vi har i det här landet nått ganskalångt när det gäller jämställdheten. Den främstaanledningen till det är att vi har kunnat föra ensocialdemokratisk politik som har haft justjämställdheten mellan könen som en av sinautgångspunkter. Vi har en offentlig sektor som gerkvinnor möjligheter att förvärvsarbeta.Rätten till eget arbete och egen lön har alltså varitutgångspunkten för den socialdemokratiskapolitiken på det här området.