prot · GF0965 · 1992-02-18 00:00:00 — Statsrådet menar i detta hänseendeingenting, eftersom det inte ankommer på vare sigregering eller riksdag att ha meningar om hurfolkbildningsrådet internt bedömer att de anslagsom ställs till dess förfogande skall fördelas mellanutbildningsanordnarna.Mitt konstaterande utgår ifrån att det inom ramenpå i erbjuden utbildning ocksåfinns sådan utbildning som i jämförelse med vårabarns skola, den högre utbildningen ochforskningen dess värre måste stå tillbaka, för att viockså skall kunna få in utbildningsanslagen inomramen för en ansvarsfull budget.Det är ju en sak om man som på jultomtemaner springer runt, höjer skatteroch tror sig kunna klara anslag till allt. Det är ensådan politik som ett oppositionsparti möjligen kankosta på sig i förvissningen om att förslagen aldrigkan gå igenom i . Med verkligheten hardet ingenting att skaffa.Anf. 62 ():Herr talman! befann sigPer i oppositionsställning. Det är möjligt attdet är som han vittnar om just nu.Åter till problemet. Jag frågar mot bakgrund av ettcitat. Statsrådet skulle enligt fleras uppgift ha sagtatt folkhögskolorna visserligen bedriver en socialttrevlig verksamhet, men som kanske inte är sånödvändig när penningtillgången är knapp. Dåsäger statsrådet: Det har jag inte sagt, det var intefolkhögskolorna som jag tänkte på, utan någonannan verksamhet inom ramen förtvåmiljardersanslaget, alltsåfolkbildningsförbundets verksamhet. att det är folkbildningsorganisationernasom skall bära hela besparingen på 300 milj.kr.,eftersom statsrådet uppenbarligen menarnågonting? Menar statsrådet att folkhögskolornasuppgift är viktigare änfolkbildningsorganisationernas? Skall statsrådetsuttalande tolkas på det sättet? Besparingen på 300milj.kr. står ju fast. Detta är ju inte en marginellbesparing, eftersom det rör sig om 15 %.Folkhögskolorna räknar nu med att mangenomsnittligt får dra ned verksamheten med 1milj.kr. i förhållande till vad man hade anledningatt utgå ifrån.Anf. 63 Utbildningsminister ():Herr talman! Svaret står fast, nämligen att varkenGeorg i egenskap av riksdagsman ellerjag i egenskap av statsråd i dessa våra egenskaperhar anledning att kommentera hurfolkbildningsrådet till slut bestämmer sig för attprioritera anslaget.Jag har sagt att det inom ramen 2,1 miljarderkronor i anslag finns utrymme för besparingar avden storleksordning som regeringen har föreslagitutan att detta drabbar arbetslösa, handikappadeeller annat som är utomordentligt angeläget.Alternativet till att befolkbildningsorganisationerna att göra dennabesparing vore att dra in när det gäller våra barnsskola. Detta tycker jag, herr talman, skulle vara ettsämre alternativ än att nu till en del skjutafolkbildnings- och vuxenutbildningsinsatser någotframåt i tiden.Anf. 64 ():Herr talman! Det handlar ju om dramatiskanedskärningar, och det är mot bakgrund härav somdetta mycket upprörda brev har sänts från f.d.statsrådet till ett stort antalriksdagsledamöter. var ledamot aven borgerlig regering och väl på det klara mednödvändigheten av att spara pengar.Nu är vi i en extremt svår arbetslöshetssituation.Folkhögskolorna bedriver ett utomordentligtviktigt arbete när det gäller att ta hand omarbetslösa. Vi har stora uppgifter i fråga om att geinvandrare utbildning. Här spelar folkhögskolornaen mycket stor roll, liksom beträffandehandikappade. frågar man sig i folkhögskolornarunt om i landet vad det är man skall skära ned på.Man går ut till enskilda folkhögskolor ochkonstaterar att valet står mellan exempelvis tvåolika handikapplinjer. Det är i den svårasituationen som statsrådet har försattfolkhögskolorna. som folkhögskolornatycker att de spelar en viktig roll i samhället får delitet svepande besked om att det finns möjlighet attspara när det är ont om pengar.Anf. 65 Utbildningsminister ():Herr talman! Det finns, , ingetannat alternativ än att spara, eftersom den förraregeringen kört ned samhällsekonomin. Det är judetta som är den bistra bakgrunden. Svaret på allade brev som , jag och statsrådetAsk mottar, där det frågas varför detta skulledrabba just oss, blir att den förra regeringen så tillden milda grad har misskött ekonomin att det intefinns några andra alternativ än att spara också påmycket angelägna samhällsområden. Då har varjestatsråd och varje parti, ,ansvaret att våga ta även de svåra besluten.Vårt förslag till rikdagen är: Spara inte på vårabarns skola eller på den högre utbildningen ochforskningen, be i stället folkbildningen ochvuxenutbildningen att inom de trots allt betydanderamar som står till deras förfogande uppskjuta endel verksamhet för att med de pengar som är kvargarantera annars arbetslösa och handikappadearbete. Detta, , är ansvarsfullpolitik. Att låtsas som att man kan lova allt till allaär oppositionspolitik i ordets allra sämstabemärkelse.Anf. 66 ():Herr talman! När Per talade om ett partisom lovar allt till alla var det inte en särskilt brakaraktäristik av socialdemokratin.Socialdemokraterna har minsann under mångadecennier fört en mycket ansvarsfull ekonomiskpolitik och visat återhållsamhet i den utsträckningsom varit önskvärd och nödvändig. Men växerarbetslösheten dramatiskt. Då frågar man på vilketsätt regeringen vill bekämpa denna arbetslöshet. Påpunkt efter punkt finner man att ni försvårarkampen, bl.a. genom att dra in på anslaget tillfolkhögskolorna, som tar hand om och gerutbildning åt arbetslösa som inte har någonting attföreta sig. Ni angriper studiestödssystemet, vilketytterligare försvårar för folkhögskolorna att gå inoch hjälpa de arbetslösa. Det där är en roll somfolkhögskolorna har. Jag trodde att statsrådetskulle ta tillfället i akt att utveckla ett antalsynpunkter på vad folkhögskolorna kan göra isamhället.Anf. 67 Utbildningsminister ():Herr talman! Det som regeringen gör för attbekämpa arbetslösheten är att våga spara också påangelägna utgifter. Vad partigör är att sticka huvudet i den sand där detsocialdemokratiska partiet har haft huvudet underde . Ni vill fortsätta medskattehöjningspolitiken som har lett landetfram till en negativ ekonomisk tillväxt. Denpolitiken fortsätter ni med för att kunna spelajultomte gentemot allt och alla i det svenskasamhället. Detta, herr talman, är oansvarig politik.Vår politik innebär att vi tar ansvar för de svårabesluten. Vi begär en besparing på 15 %beträffande folkbildningen och folkhögskolorna.Det är riktigt. Vi är övertygade om attfolkbildningens egna organisationer förmår atthantera de som ändå återstårefter besparingen på ett sådant sätt att människorinte blir arbetslösa. Att anta att folkbildningen inteskulle kunna ta på sig detta ansvar är att misstrofolkbildningen.Anf. 68 ():Herr talman! När det gäller att bedömamöjligheterna att spara påfolkbildningsanslaget till folkhögskolor ochfolkbildningsorganisationer tycker jag attstatsrådet skulle ta sig god tid att lyssna på dessaorganisationers företrädare. De är förtvivlade överdagens situation. Många bland de borgerligaväljarna är mycket oroade och arga, bl.a. f.d.statsrådet . Den ekonomiskapolitiken får vi säkert många tillfällen att utvecklavåra synpunkter på. När Per och denborgerliga regeringen agerar jultomte, tar de frånde fattiga och ger åt de rika. Det tycker vi inte ärnågon särskilt bra, särskilt ansvarsfull eller särskiltsocial politik.Anf. 69 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är ledsen och upprörd över attlandet under tio års socialdemokratisk styre så tillden milda grad misskötte sin ekonomiska politik attdetta land just nu går baklänges i ekonomiskthänseende. Det är denna politik som slår rakt ini folkhögskolorna, rakt in den kommunalavuxenutbildningen och rakt in i den socialaverksamheten, där det inte finns någon annan vägut än att tvingas att spara för att vända Sverige.Detta bär parti det fullständigaansvaret för.Anf. 70 ():Herr talman! Vi har blivit vana vid att vid varjedebatt få veta hur eländig den socialdemokratiskaregeringen var och att allt ont som drabbar ossberor på den gamla regeringen. Känner inte PerUnckel att den visan börjar låta som när en tomtunna skramlar?Anf. 71 Utbildningsminister ():Herr talman! Kan med handenpå hjärtat säga att orsaken till att just nutappar i ekonomisk tillväxt beror på någontingannat än det som hände före valet den 16 september1991?Anf. 72 ():Herr talman! Jag kan ge ett antal exempel på attden borgerliga regeringens politik har förvärratsituationen. Vi hade en hearing ,anordnad av arbetsmarknadsutskottet ochbostadsutskottet, med ett antal företrädare förarbetsmarknaden. Det var en vältalig hearing somvittnade om att den politik som regeringen hariscensatt har ökat arbetslösheten. Per Unckelmedverkar till att försvåra genom att just pricka inbesparingar av exempelvis folkhögskolor ochfolkbildning.Anf. 73 Utbildningsminister ():Herr talman! Hur var det nu? Hände någontingföre valet som möjligen förorsakade krisen eftervalet?Anf. 74 ():Herr talman! Vi har aldrig skyggat för att erkännade problem som har uppstått. Vi har bearbetat democh försökt att bemästra dem. Ni förvärrar dem.Anf. 75 Utbildningsminister ():Herr talman! Så här kan vi hålla på . Ett säüttatt bemästra problemen gav svenska folket ett rätttydligt besked om för så där sedan.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1991/92:370 om översyn avstudiemedelssystemetAnf. 76 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig närdirektiven för översyn avstudiefinansieringssystemet kan föreliggea.Översynen av studiefinansieringssystemet kommeratt ske inom ramen för utbildningsdepartementetsfortlöpande beredningsarbete. Några särskildakommittédirektiv kommer därför inte att fastställas.Jag är angelägen om att översynen ges en mycketbred ansats, utan bindningar till nuvarandekonstruktioner för studiestöd men med en kopplingtill andra strukturella faktorer som påverkarrekrytering och kvalitet i studierna.Ett första steg avser kartläggning och analys. Detsker utan förutsättningar i enskildheter.Utredningschef ansvarar för detta förstasteg.Det andra steget avser beredning. Under dennakommer de parter som har intressen i saken attinbjudas delta.Steg ett och två kan komma att gå i varandra. Detkan nämligen visa sig ändamålsenligt attkartläggningen och analysen sker i flera etappermed möjlighet för utomstående att lämnasynpunkter mellan etapperna.Anf. 77 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag har i och försig ingenting emot okonventionella grepp, men enviss struktur kräver jag ändå.Det fanns stora förväntningar på den borgerligaregeringen. Den hade lovat väldigt mycket. I enreservation under vårsessionen framhöll man attdet var väldigt bråttom med en översyn. Det skulleminsann vara en förutsättningslös översyn avstudiemedelssystemet och hur studier ifortsättningen skall finansieras. Reservationen varunderskriven av , ,och . Vi andra sade: Vikanske skall besinna oss. Det nya systemet har variti kraft , de första som skall börjaåterbetala har inte ens hunnit få sinainbetalningskort, och CSN har redan fått i uppdragatt göra en utvärdering.Det fanns emellertid mycket stora förväntningar påden borgerliga regeringen. Och har vi fått klartför oss att det inte är något speciellt som skall händamer än det vanliga fortlöpande uppföljningsarbeteti departementet. Det är väl i och för sig bra. Mendet vore bra att få veta vad det är som skall ses över.Vi har fått veta litet grand hur det skall ske. Mendet vore inte så dumt med en tidsplan Jag skullegärna vilja veta när vi kan räkna med någon typ avregeringsförslag. Och vad är målet med denuppföljning och översyn som skall ske? Det harmycket stor betydelse för möjlighet attbehandla budgetpropositionen och de motionersom föreligger, och det har mycket stor betydelseockså för att CSN skall kunna arbeta vidare med sinanslagsframställan. Jag vill alltså veta vad det ärsom skall ses över, vilket mål man har och om devuxnas möjligheter till studier på acceptablaekonomiska villkor kommer att finnas med.Anf. 78 Utbildningsminister ():Herr talman! Som påpekade fannsdet en borgerlig reservation med krav på enförutsättningslös översyn. Det är den som just nupågår. Det ligger i sakens natur att om översynen ärförutsättningslös är det möjligen att gå händelsernai förväg att som mottagande statsråd diktera vadslutsatserna skall bli. Översynen är alltså ibokstavlig mening förutsättningslös.Den tidsplan som jag hoppas att vi skall kunna följaär att den första etappen av kartläggningen ochanalysen skall vara klar under den kommandevåren, att vi som ligger därefter skallha möjlighet till en första runda av samtal med demsom utöver utredare isaken kan ha intressen samt att en fortsattkartläggning och analys vidtar därefter med måletatt denna fas skall vara avslutad . Omdet sedan leder till att vi kommer att föreslåförändringar inom ramen för nästa årsbudgetproposition eller om de förslag somutredaren kommer fram till är så omfattande att deutöver de samtal som vi avser att ha med parternabör remissbehandlas och att propositionen därmedfår föreläggas något senare, kan jag av uppenbaraskäl på nuvarande stadium inte uttala mig om.Anf. 79 ():Herr talman! Jag tycker nog ändå att jag vill vetalitet grand om strukturen på detta arbete, så att jagvet vad det är för mål som regeringen vill uppnåmed en översyn. Regeringen måste ändå haupptäckt att det är en mängd problem, eftersomden vill göra en översyn. Då vore det intressant attfå veta vilka problem som prioriteras.Tidigare fick CSN i uppdrag att utvärderastudiemedelssystemet, och återbetalningsfrågornaskulle prioriteras i detta arbete. Dessutom väntadevi på finvuxutredningens förslag som lades fram iaugusti eller . har ingenting häntmed detta. Det har alltså inte gått ut på remiss. Iutredningens arbete fanns en rad bra förslag somvar av mycket stor betydelse för vuxnas möjlighetatt finansiera sina studier på acceptabla villkor.Därför är det viktigt att få veta om detta kommeratt tas med i denna omgång eller om utredningenkommer att sändas på remiss.Anf. 80 Utbildningsminister ():Herr talman! Om jag inte missminner mig helt harjag i en tidigare debatt med i dennafråga sagt, och det gäller fortfarande, attfinvuxutredningen ingår som ett av underlagen iden analys som har inletts.Får jag därtill säga att föreställningen om att detnuvarande systemet fungerar så bra och ännu intehar fungerat så länge att en översyn är välmotiveradmed förlov sagt nog inte håller vid en närmaregranskning. Åtskilliga är de brev som når mignästan dagligdags från förtvivlade studenter somfunderar på hur studiefinansieringen faktiskt ärtänkt att fungera i ett fortfarighetstillstånd. De harräknat ut att åtberbetalningsreglerna gör att dekommer att bli sittande med studieskulder fram tillpensionsåldern, och om de har tillräckligt storastudieskulder från studierna i ungdomsårenkommer de att bli sittande med så studieskulder attde måste skrivas av när pensionsåldern väl äruuppnådd. Min utgångspunkt för den översyn somnu är inledd är att systemet i sig skall innehållaincitament för effektiva studier, gärna för längrestudier och för fullständiga studier. Ta dessa treutgångspunkter som en målangivelse, eftersom detär ett uppdrag som utredaren har fått av mig.Anf. 81 ():Herr talman! Jag har inte sagt att det inte ärmotiverat med en översyn. Jag vände mig mot deformer som föreslogs här i . CSN haderedan i uppdrag att utvärdera systemet, och viinväntade finvuxutredningens förslag. Dessa gickpå många punkter i varandra. Om man skallsamordna för framtiden måste man nämligen tahänsyn också till vad som händer istudiemedelssystemet.Vi var ganska överens om de grundläggandeprinciperna i det nya studiemedelssystemet när detinfördes, och det har varit i kraft sedan 1989.Visst finns det problemområden, men jag tycker måste ha fakta på bordet, och därförhar CSNfått i uppdrag att göra en översyn. Jag ansåg att vihade kunnat invänta de sifferunderlag som CSNskulle komma med. Men de flesta borgerligapartierna var mycket på alerten och menade attdetta skulle ske bums och att man inte kunde väntapå CSN:s förslag. har det gått , och jag seratt vi kommer att få vänta ganska länge på ettregeringsförslag, eftersom det inte finns någonordentlig tidsplan.Jag tycker att jag inte har fått någon ordentliginformation om vad som skall hända medfinvuxutredningens förslag annat än att det skallfinnas med som ett underlag. Kommer man attprioritera de vuxnas möjligheter till studier?Anf. 82 Utbildningsminister ():Herr talman! kan inte hävda att detär viktigt att systemet hänger samman samtidigtsom hon säger att jag skall gebesked om finvux. Om finvux ingår som ett avunderlagen för analysen, måste vi i rimlighetensnamn låta inleda sitt arbete innan vi gerbesked i den delen.Sedan kan jag försäkra att den härregeringen inte direkt har gjort sig känd för att drabenen efter sig, och ett förslag kommer att läggasfram så fort det är färdigt.Anf. 83 ():Herr talman! Jag skall tacka för det när jag ser det.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1991/92:380 om bilstödetAnf. 84 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen vidtagit någon åtgärd för att bättrebringa behandlingen av framställan om bilstöd iöverensstämmelse med lagstiftarens intention.I propositionen om förbättrat bilstöd tillhandikappade (prop. 1987/88:99) framhöllsbetydelsen av att ()genom sin tillsynsverksamhet noga följerutvecklingen inom bilstödsområdet. Inom RFVpågår två störreuppföljningsarbeten som rör personkretsen inombilstödsområdet. I enlighet med ettregeringsuppdrag kommer RFV senast den 1 marsi år att redovisa sina bedömningar angående vilkaekonomiska och andra effekter som skulleuppkomma om den nuvarande 49-årsgränsen närdet gäller bilstödet slopades. Vidare genomförverket en mer övergripandeuppföljningsstudie om bilstödet, som särskiltuppmärksammar försäkringskassornas tillämpningav bilstödsreglerna. RFV beräknar att rapportenkommer att överlämnas till regeringen . På grundval av dessa rapporter bör detfinnas underlag för att pröva om åtgärder eventuelltbehöver vidtas inom området. Jag vill också nämnaatt fortlöpande har kontaktmed berörda handikapporganisationer ibilstödsfrågan.Förutsättningen för att bilstöd skall lämnas är bl.a.att den sökande har ett varaktigt funktionshinder. Ipropositionen om bilstöd anges att med begreppetvaraktigt avses att funktionshindret i princip skallvara bestående eller att det i vart fall skall finnasunder den tid som fordonet skall användas, dvs. iregel cirka sju år.Det är inte möjligt för mig att närmare kommenterade båda konkreta exempel som omnämns i frågan.Allmänt vill jag dock säga att det självfallet ärviktigt att försäkringskassorna -- i varje enskiltfall -- gör så realistiska och noggranna prövningarsom möjligt. För den som anser att kassans beslutär oriktigt finns ju givetvis också alltid möjlighetenatt överklaga.Anf. 85 ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaret.Frågan om bilstöd för handikappade är enfrihetsfråga av mycket stort mått. Med bil kan dehandikappade klara sig på egen hand relativt braute i samhället, och de kan ta sig till och från arbetetutan att behöva vara hänvisade till färdtjänst ellertill andra människor. Bilstödet är dessutom iförhållande till exempelvis färdtjänst ett billigtfärdmedel. Därför är det viktigt att man hittar ettflexibelt system, som så långt som möjligttillfredsställer den som på grund av handikapp ärhänvisade till olika stödformer.Flera gånger får vi påpekanden här i om ärenden som inte verkar handläggasriktigt på det sätt som vi förväntar oss. Det är delssådana exempel som jag har pekat på i min fråga,dels andra exempel. Jag tror att man kan görabetydande förbättringar i dessa system genom atteffektivisera dem och framför allt se till atthandikappade får bättre rörelsefrihet så att de kandelta i samhällsaktiviteter och i arbetslivet. Om detnu visar sig vara på det sättet som socialministernsäger, att dessa uppföljningar visar på brister närdet gäller tolkningen av hur handläggningen skallgöras eller om reglerna är sådana att de behöverändras, är regeringen då beredd att ta tag i dettaoch ändra reglerna eller tillämpningenav reglerna?Anf. 86 Socialminister ():Herr talman! Skälet till att den tidigare regeringenhar begärt en översyn och att riksförsäkringsverketockså gör andra uppföljningsstudier är att man skallfå möjlighet att ändra regelsystemet. Och om detvisar sig att det finns brister i systemet skall visjälvfallet på ett positivt sätt pröva de förslag somkan komma fram.Jag delar uppfattning att frågan ombilstödet i hög grad är en frihetsfråga. I oppositionhar vi tillsammans drivit på för att få igenom dennareform. Och sedan den infördes harmer än 12 000 personer fått bilstöd. Det har satsatslångt under dessa år på detta.Och det är klart att bilstödet har en mycket storbetydelse för de personer som har fått glädje av det.Om vi kan förbättra detta på olika sätt, vilket jagtror är möjligt, skall vi göra det.Anf. 87 ():Herr talman! Det är bra att socialministern serpositivt på denna fråga. Min erfarenhet fråntidigare arbete då jag utredde frågor av detta slagär att dessa människor har varit hänvisadetill färdtjänst trots att det hade varit rimligt medbilstöd. Därför vill jag ställa följande fråga: Ärsocialministern och regeringen beredd att vägasamman följande: Vad kostar färdtjänst iförhållande till en utökning av bilstödet, dvs. omman är litet mer generös vid tolkningen av reglernaoch vid besluten? Är det möjligt att väga ihop dessadelar? Förutom att det handlar om en frihetsfråga,vilket vi är överens om, är det också en ekonomiskfråga för samhället. Det blir helt enkelt billigaremed bilstöd, och dessa människor mår mycketbättre om de får bilstöd, och framför allt klarar deett jobb bättre när de kan resa när det passar democh inte behöver anpassa sig till när färdtjänstenhar möjlighet att ställa upp.Anf. 88 Socialminister ():Herr talman! Det är självklart att vi skall strävaefter att välja lösningar som både är bekväma förmänniskor med funktionshinder och ärsamhällsekonomiskt billiga.I anslutning till de enskilda fall som som utgångspunkt för att ställa sin fråga villjag säga att jag naturligtvis inte kan kommenteradessa enskilda fall, och jag har inte heller fullinblick i de exakta förhållandena. Men låt mig ändåsäga att jag med den lilla kännedom som jag har omfallen är förvånad över de avslag somförsäkringskassorna har givit. Och jag vet att NHRhar uppmärksammat dessa fall och pekat på attbedömningen är litet konstig. Jag tycker att det ärbra om dessa fall överklagas, så att det blir möjligtatt pröva dem i högre instans. Jag hoppas för minegen del att det skall kunna utfalla på ett positivtsätt för de berörda.Anf. 89 ():Herr talman! Det är ofta genomhandikapporganisationerna som vi får besked omdessa fall. Också jag kan tycka att de handikappadeskall överklaga dessa ärenden, så att de får prövaspå nytt. Men för handikappade, som har världensalla andra bekymmer, är det inte så lätt alla gånger.Därför måste vi politiker vara mycket noggrannanär vi prövar sådana här frågor och se till attreglerna är så bra som möjligt, så att handläggareinte gör fel i onödan.Jag är mycket glad över att socialministern ser såpositivt på denna fråga. Jag ser fram emot enöversyn och att resultatet av densnabbt kommer på bordet.Anf. 90 Socialminister ():Herr talman! Låt mig bara avslutningsvis säga attdet inte behöver handla om att handläggningen ärrätt eller fel, utan det är ofta en bedömningsfråga.Hur vi än drar gränserna och hur vi än definierarpersonkretsen, blir det alltid några gränsfall.Därför tycker jag att det är viktigt att det finnsmöjlighet att pröva fallen i flera instanser, så attolika människors omdömen och bedömningar kanfå komma in i bilden.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1991/92:377 omarbetslöshetsersättningenAnf. 91 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har i sin frågabeskrivit följande förhållande: Enligt gällanderegler erhåller en arbetstagare inte någonarbetslöshetsersättning om vederbörande sombisyssla är behjälplig i en makes eller makasföretag.