prot · GF0997 · 1992-04-21 00:00:00 — På det områdetbehövs det viktiga satsningar. Får vi ikompletteringspropositionen bekräftelse på attregeringen går in och stärker Bergslagspendeln,kopplingen till som skall gå överVästmanland och via ochBorlänge? Får vi veta mer om de snabbtåg som äroerhört viktiga för förbindelsen ----------? Är detsådant som vi får höra ?Anf. 189 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! lades det fram ettordentligt paket när det gäller större objekt. Nustår framför allt en mängd mindre objekt på tur.Medel till dessa kommer inte att fördelas avregeringen utan av . Många mindreobjekt har den fördelen att de är väldigt lönsammasett från infrastruktursynpunkt. Dessutom kan demindre objekten sättas i gång ,som de kan läggas ut över hela landet påett bra sätt.Anf. 190 ():Herr talman! Jag är ledsen att behöva säga det, mennu blev det otydligare igen.Arbetsmarknadsministern började glida undan.Men låt mig hjälpa arbetsmarknadsministern påtraven, så att vi kan gå vidare. Vi kan tala om vägari stället.Får vi veta någonting om Berslagsdiagonalen påtorsdag, om väg 60 ----Falunnorröver till väg 294? Får vi veta någonting om detsom arbetsmarknadsministern hartalat om under sin politiska karriär, nämligen omgrusvägnätet och dess betydelse som komplementtill de stora vägarna i ? Får vi vetanågonting om inlandsvägen ------, som skall bidra till en förstärkning avnäringsmöjligheterna i Mellannorrrlands inland?Är det sådant som vi skall få veta , för attföra diskussionen vidare och komma ifrån den häroklarheten som plötsligt dök upp igen?Anf. 191 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag tycker att jag är oerhörttillmötesgående när jag diskuterar en del av denkompletteringsproposition som föreläggs riksdagenpå fredag.Det hela rör sig om en summa pengar som skallfördelas på regioner och komma detmindre vägnätet till del.Anf. 192 ():Herr talman! Man skall uppträda anständigt. Viskall inte föra den här frågan längre . Låt ossse detta som det första samtalet. skall vi ta delav kompletteringspropositionen. Sedan skall vitillsammans med Dalfolket å ena sidan grunna litetgrand på vad det innebär att sälja ut en trygg ochsäker verksamhet, skött av en seriös och långsiktigägare till någonting som kan vara mycket osäkert.Å andra sidan får vi se regeringens villighet att följaupp detta med förstärkningar genomsamhällsinvesteringar på olika områden. Låt ossåterkomma, herr arbetsmarknadsminister, när vibåda i lugn och ro har läst dennakompletteringsproposition. Dalfolket vill nog vetalitet mer än man fick veta i dag.Anf. 193 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Såvitt jag förstår sköts på etthyggligt sätt. För min del förutsätter jag att det omoch när försäljning sker blir en minst lika seriösägare. Det som vi här resonerar omfinansieras inte på något sätt med eventuellautförsäljningspengar, utan det handlar om nyabudgetpengar som anslås direkt.Anf. 194 ():Herr talman! Det finns nog tyvärr, herrarbetsmarknadsminister, anledning till ganska stororo i . Regeringen har faktiskt ennäringsminister som inte talar om om han skall säljaut . Han talar i stället -- som vi har förstått --på regeringens vägnar om att han skall sälja utSSAB. Att över huvud taget sälja ut stålverk harsina problem. Att sälja ut stålverk i den typ avkonjunktur som vi har innebärmycket stora osäkerhetsmoment. Det blir mycketstora problem att leta efter långsiktiga, säkra ochuthålliga ägare i en sådan konjunktur. Det handlarinte om skall säljas, herrarbetsmarknadsminister.Arbetsmarknadsministern är kollega med ennäringsminister som har slagit fast att det skallsäljas, och att det skall säljas fort.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1991/92:662 om Älvsbynskommun stödområdesplaceringAnf. 195 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagkommer att beakta situationen i kommuni den översyn av stödområdena som aviseras ibudgetpropositionen.Bakgrunden till frågan är utformningen av systemetmed nedsatta socialavgifter. Regeringen föreslog iårets budgetproposition en utvidgning av dettasystem. Kommunerna i den s.k. fyrkanten, varavÄlvsbyn är en, hade redan tidigare en nedsättningmed . Denna nedsättninginfördes på förslag av den socialdemokratiskaregeringen.Riksdagen har godkänt regeringens förslagnär det gäller systemet för nedsättning avsocialavgifterna.Den översyn som aviserades i budgetpropositionengäller de temporära förändringar av stödområdetsom regeringen kan besluta om. Denna översyngäller inte nedsättningen av socialavgifterna.Anf. 196 (): > tHerr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret -- ett svar som defenitivt inte gläder varesig mig eller kommun. Jag hade faktiskthoppats att arbetsmarknadsministern skulle ha enliten gnutta förståelse för den situation somÄlvsbyn kommun befinner sig i.Det är naturligtvis riktigt att densocialdemokratiska regeringen stod bakom denregionalpolitiska propositionen. Vid det tillfälletvar emellertid väldigt aktivt när detgällde att driva frågan om mot regeringensförslag. Så var även jag. Därför ställer man sigväldigt förvånande till hurarbetsmarknadsministern i den position som han nuhar kan föreslå en utvidgning av stödområdena tilllikartade kommuner i de fyra nordligaste länen, därÄlvsbyn som enda kommun fortfarande beviljas ennedsättning med . Jagvill fråga arbetsmarknadsministern: har man gjort för att börkvarstå med denna nedsättning? hardefenitivt en inlandskaraktär och omges dessutomav stödområde 1-kommuner.Anf. 197 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! När det gäller det förslag somregeringen kommer att ta ställning till föresommaruppehållet om inplacering i tillfälligastödområden, kan jag enbart medverka till att flyttaen kommun som står helt utanför till stödområde 2eller 1, eller till att flytta en kommun som är med istödområde 2 till ett högre stödområde. Däremotär det fastlagt av vilka näringar och vilkaområden som skall medges nedsatta socialavgifter.Det kan inte göras tillfälligt, utan det måsteriksdagen besluta om.Leif kan nog påminna sig att densocialdemokratiska riksdagsgruppen gick överhuvud taget emot att ytterligare näringar ochområden skulle få nedsatta socialavgifter. Därför ärjag litet förvånad över att känner ensådan besvikelse.Anf. 198 ():Herr talman! Jag är lika förvånad överarbetsmarknadsministerns ovilja att inse och förståvarför jag driver den här frågan. Jag drev denfaktiskt vid den behandling som ägde rum för etttag sedan i riksdagen.Inför årets behandling var vi från heltövertygade om att det var ett misstag att Älvsbyninte placerades om i stödområde. Därför väckte vien motion. kommun skrev också ett brevtill utskottet med en hemställan om en ändring avden kanske bortglömda upphöjelsen av tillstödområde 1, som vi trodde attarbetsmarknadsministerna före årets behandlingkanske hade genomfört. Men den förhoppningentorde grusas ordentligt om man ser till dagensfrågestund. Hoppet till är tydligen ganskaute. Mot bakgrund av den kritik som drevmot den socialdemokratiska regeringen bordedenna fråga ha funnits med vid årets behandling.Dessutom var väldigt kritiskt mot osslänsföreträdare och förde upp frågan till en lokalnivå, där man hävdade att vi med passivitet såg påhur frågan behandlades.Anf. 199 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det var den socialdemokratiskaregeringen som föreslog placering och attkommunen inte längre skulle ha en nedsättningmed utan en nedsättning . Detta förslag fick ett ganskabrett stöd i riksdagen.För deltog jag i riksdagensstora regionalpolitiska debatt, där ensocialdemokratisk riksdagsman -- en annannorrlänning -- starkt kritiserade att man över huvudtaget utvidgade möjligheten till nedsatta socialaavgifter.Jag är övertygad om att har en vissuppfattning om hur skall placeras. Menpartistödet saknas ju. Därför blir debatten någotunderlig.Anf. 200 ():Herr talman! Jag måste säga tillarbetsmarknadsministern att om viljan hade funnitshos honom hade detta förhållande ändrats införårets behandling. Men viljan från oppositionstidenatt skulle upphöjas till stödområde 1 fannsinte kvar. Denna fråga om inomregionalpolitiken drevs då, inte från en enigcentergrupp utan från norrländska . Dåställdes naturligtvis hoppet till att en norrländskarbetsmarknadsminister skulle hjälpa idenna situation.Jag har fortfarande inte fått svar på följande fråga:Vilka jämförelser har man gjort med likartadekommuner i de fyra nordligaste länen för attkomma fram till att fortfarande skall varaplacerat i stödområde 2, vilket innebär ennedsättning av de sociala avgifterna med bara femprocentenheter, då andra kommuner har fått ennedsättning ?Anf. 201 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Eftersom det är bara något år sedansom på Socialdemokraternas förslagfattade beslut om en ny stödområdesindelning, vardet nu inte läge att återkomma med justeringar.I den nuvarande arbetsmarknadssituationen är detväldigt många kommuner som önskar att bliplacerade i ett stödområde. Men detta får inte varaen konjunkturell fråga, utan det är en långsiktigregionalpolitisk fråga hur man placerar inkommuner i stödområden. Därför kommer ettförslag att läggas fram om att vissa kommuner somär placerade i stödområde 2 kan placeras istödområde 1 och att andra kommuner som inte ärinplacerade i stödområden kan få bli tillfälligtinplacerade i sådana. Ett sådant beslut kommerregeringen att fatta under våren.Anf. 202 ():Herr talman! När det gäller en näringspolitisk synpå står det helt klart beträffande ,och att företagen kommer att stannavid kusten och inte förläggas till om detinte finns fördelar med . Dessa fördelarhade funnits om arbetsmarknadsministern hadehaft samma syn på såsom minister som hanhade i oppositionsställning.Med anledning av detta vill jag ställa en fråga.Kommer arbetsmarknadsministern att arbeta förÄlvsbyn inför en eventuell tillfällig upphöjning tillstödområde 1?Anf. 203 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det pågår en beredning i denna frågainom departementet. Vad den kommer att resulterai kan jag inte uttala mig om . Jag bara noteraratt om inte anser sig tillhöra denna fyrkantär det mycket förvånande att egenregering lade fram förslaget att skulle höratill de tre kustkommunerna.Anf. 204 ():Herr talman! har vi, herrarbetsmarknadsminister, en annan regering somhar ansvar, och vi har en annan tid. Frågorna måstedärför hanteras utifrån och inte utifrån vadsom har varit.Arbetsmarknadsministern sade först att det intefinns möjligheter att upphöja en kommun somredan är inplacerad i ett stödområde till ett annatstödområde. Men av det somarbetsmarknadsministern senast sade fick jaguppfattningen att det finns möjlighet för dennaberedning att föreslå att tillfälligt flyttasupp till ett annat stödområde.Anf. 205 Arbetsmarknadsminster BÖRJEHÖRNLUND (c):Herr talman! Jag återkommer i ett förslag tillregeringen om hur jag ser på inplaceringen av olikakommuner i stödområden, och jag är inte bereddatt svara ytterligare på detta.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringPå förslag av andre vice talmannen beslötkammaren att ajournera förhandlingarnaunder , då miljöminister () väntades anlända till kammaren föratt lämna svar på frågorna 653 och 663.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.07.Anf. 206 ber jag statsrådet att besvara detvå frågor som har ställts till honom.Om miljöministern har kommit när debatten omdessa frågor är avslutad, kommer jag att låtahonom besvara de frågor som har ställts till honom.28 § Svar på fråga 1991/92:668 om stödet tillmoderniseringen av skogsindustriAnf. 207 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att skapaklarhet kring hanteringen av det svenska stödet tillmoderniseringen av skogsindustri.Beslutet att genom särskilda konsultinsatser stödjaPolen i moderniseringen av skogsindustrin togs avden förra regeringen. Denna tidigare handläggningär föremål för två anmälningar tillkonstitutionsutskottet, och jag kommer inte att gåin närmare på bakgrundshistorien i mitt svar i dag.Då NLK-Celpaps konkurs och pressuppgifter omoklara fakturor skapat oro har jag begärt och fåtten detaljerad och tillfredsställande redovisning frånBITS.Det är viktigt att notera att stödinsatsen bestått ochbestår av två olika delar. Den ena är själva studienav skogsindustrins struktur ochutvecklingsmöjligheter. Denna är inne i sin andrafas och skulle fullföljas av NLK-Celpap. Den andradelen bestod av att i anslutningtill studien, enligt ett separat kontrakt med detpolska industriministeriet, skulle biträda medstrategisk rådgivning kring prioriteringar,finansieringsmöjligheter etc. Rådgivningen skullefinansieras av BITS. Den senare uppgiften harfullföljts och redovisats av . Som bekantär detta uppdrag föremål för särskild utredning,och jag vill inte föregripa denna. BITS anlitade försin del en särskild konsult för att följa såväl dennasom NLK-Celpaps arbete i samband med att fas 2av projektet inleddes. BITS har även anlitat ensärskild revisor för oberoende granskning. Det kannoteras att åtagit sig att återbetala endel av de fakturerade konstnaderna och att inte taut något arvode. Jag har funnit åtgärderna somBITS vidtagit på denna punkt tillfredsställande.Beträffande den andra delen av stödet som berörtsav konkursen har det självfallet varit angeläget attsäkerställa att nedlagt arbete inte går förlorat.Såvitt jag har kunnat utröna har studien som NKL-Celpap utfört rönt stort intresse, och den polskaregeringen var mycket angelägen om att företagetskulle få uppdraget att genomföra en andra fas medmer detaljerade studier av vissa anläggningar sedanden första kartläggningen redovisats. Studien harbedömts ha stor betydelse för ansträngningarna attomstrukturera den polska skogsindustrin.Så snart NKL-Celpaps konkurs var ett faktum togBITS genom sitt ombud kontakt medkonkursförvaltarna. Studien är i ett slutskede, menskriftlig avrapportering återstår till stor del att göra.Ångpanneföreningen-IPK, som förävärvat delar avNLK-Celpap, har åtagit sig att slutföra studien.Det ökar kostnaden för insatsen med . iförhållande till det ursprungliga kontraktet för denandra fasen som var på 22 milj.kr. Också på dennapunkt finner jag att åtgärderna som BITS vidtagitär tillfredsställande.Då , som framställt frågan,anmält att han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav andre vice talmannen attKarl-Göran Biörsmark i stället fick delta iöverläggningen.Anf. 208 ():Herr talman! Jag tackar biståndsministern försvaret. Precis som biståndsministern säger är haninte direkt ansvarig för dessa åtgärder från början.Men detta ligger ändå på biståndsministerns bord.Därför tyckte jag att det var viktigt att få dennafråga belyst.Biståndet är ständigt under debatt, vilket jag tyckerär bra. Så skall det vara. Det är ju dyrt hoptjänadeskattepengar som går till biståndet, och då gällerdet att pengarna används effektivt.Vad jag ifrågasätter är just om pengarna är effektivtanvända. Det finns förklaringar till vart de härpengarna så att säga har gått. Det blir en ökadkostnad om , säger biståndsministern isitt svar.Vidare har biståndsministern begärt att få endetaljerad och tillfredsställande redovisning frånBITS.Jag skulle emellertid vilja att biståndsministernnågot kommenterade starten för hela det härprojektet. Varför skedde inte upphandlingen ikonkurrens med andra företag, som skulle hakunnat göra ett arbete här och som kanske ocksåkunde ha gjort det hela billigare?Det finns uppgifter i tidningar som pekar på detfaktum att det finns intressenter som skulle hakunnat göra det här billigare. I avden står följande att läsa:''Det svenska biståndet till den polskaskogsindustrin hade kunnat bli många miljonerbilligare, om det företag som lämnat den lägstaofferten också fått uppdraget.'' lämnat ett förslagsom låg 13 miljoner lägre fick man inte uppdraget.Är det vanligt förekommande att man inte prövardet billigaste förslaget och på så sätt försökeranvända pengarna mera effektivt?Anf. 209 Statsrådet ():Herr talman! och jag är likamåna om, det är jag helt övertygad om, attbiståndspengarna skall användas så effektivt sommöjligt.Vidare håller jag med om att det är viktigt att detfinns en konstruktiv och positiv kritik av vårtbistånd.Fel begås, och fel kommer att begås. Men vi skallgöra vårt yttersta för att felen skall bli så få och såsmå som möjligt.Jag ställer samma fråga som Karl-GöranBiörsmark: Varför skedde inte upphandlingen ikonkurrens? Det får utrönaoch försöka få fram svar på. Jag kan emellertidförsäkra att det inte är en tingensordning som är acceptabel. Vi vill inte ha ensituation där konkurrens inte råder och där manspringer från det lägsta anbudet. Det lär vara så, attScandiakonsult, som nämndes här av Karl-GöranBiörsmark, är bra när det gäller stålindustrin. Menman har knappast någon större erfarenhet avskogsindustrin. Det har sagts mig att något formelltanbud icke lär ha funnits. Likväl sätter också jagfrågetecken för detta med att man inte infordradeett flertal anbud som kunde ställas mot varandra.Enligt vad som har sagts hade BITS inte denmöjligheten. får vidimeradet ena eller det andra.Anf. 210 ():Herr talman! Både biståndsministern och jag ställerhär frågor som kommer att blibesvarade. Jag skall inte förlänga den här debattenmera. Vi får väl vänta på de utredningar ochklargöranden som kommer.Det är bara en liten sak i biståndsministerns svarsom jag skulle vilja kommentera. I det skriftligasvaret står det: ''BITS har även anlitat en särskildrevisor för oberoende granskning.'' Sker sådantrutinmässigt, eller har man annars en beroendegranskning? Och finns det andra typer avgranskning, eller är det som nämns här en speciellåtgärd i det här fallet?Anf. 211 Statsrådet ():Herr talman! Av den gedigna redovisning att dömasom jag har fått av BITS angående det härprojektet ville man, just för att upphandlingen blevsom den blev, ha en särskild kontroll. Därföranvände man sig av en oberoende revisor.Anf. 212 ():Herr talman! Jag tror att det är värdefullt att manganska så rutinmässigt har oberoendekontrollpunkter. Det skulle också betyda att designaler som går ut till våra skattebetalare blir avden rätta sorten, så att inte misstanken uppstår attdet finns band som inte borde finnas. Det skallfinnas oberoende konsulter som granskarbiståndsprojekt.Jag tackar biståndsministern för svaret. Vi får, somsagt, vänta på ytterligare klargöranden.Anf.213 Statsrådet ():Herr talman! Jag är helt överens med Karl-GöranBiörsmark också när det gäller den senasteståndpunkten.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1991/92:676 om KashmirAnf. 214 svaret på fråga omKashmir har jag för avsikt att återgå tillföredragningslistan och be svara påtvå frågor.Anf. 215 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen tänker fördöma de brott mot demänskliga rättigheterna som begås i Kashmir ochom regeringen tänker vidta åtgärder som stöderkashmiriernas krav på självbestämmande enligtFN-resolutionerna från 1948 och 1949.Kashmir har alltsedan och blevsjälvständiga stater 1947 utgjort en svårkonflikthärd, som bl.a. lett till två krig mellan debåda grannländerna. Bakgrunden är i korthetföljande. Vid delningen av brittiska fördesområden med muslimsk befolkningsmajoritet tillPakistan och de med hinduisk till Indien.Furstedömena var dock undantag. Där skullefursten själv avgöra nationstillhörighet.Befolkningsmajoriteten i Kashmir är muslimer,men den dåvarande maharadjan var hindu. Efterlång tvekan valde han att ansluta sitt furstedöme tillIndien.I samband med de svåra oroligheter som uppstodmed anledning av delningen av brittiska badmaharadjan att den indiska regeringen skulleingripa militärt för att driva bort de beväpnademuslimska grupper som trängt in på pakistanskasidan. Sedan frågan hänskjutits till Förentanationernas säkerhetsråd kunde striderna avbrytasvid /1949.Säkerhetsrådet föreslog att områdets slutligatillhörighet skulle avgöras genom enfolkomröstning. Det är en metod som även densvenska regeringen förordar. Enligt pakistanskåsikt är också förpliktat att medverka till ensådan. Men anser att anslutningen är giltigäven utan en folkomröstning. Med hänvisning tillSimlaavtalet 1972 hävdar man attKashmirproblemet måste lösas bilateralt mellanIndien och Pakistan.Parterna har alltså skilda ståndpunkter i vissaväsentliga frågor av rättslig natur. Allaansträngningar för att få båda parter att accepteraatt frågan prövas rättsligt, t.ex. genom inhämtandeav ett rådgivande yttrande från Internationelladomstolen i , har emellertid varitfruktlösa.Jag vill för ordningens skull påpeka att FN-resolutionerna just gäller enfolkomröstning i frågan om huruvida området skalltillhöra eller . Någon annan form avlösning -- exempelvis självbestämmande -- förutsesinte i resolutionerna.Till följd av denna olösta konflikt har allvarligaoroligheter varit legio i framför allt den del avKashmir som kontrolleras av . Härvid hartiotusentals människor dödats eller skadats.Väpnade sammanstötningar fortsätter, och nyaoffer krävs varje dag.Bakgrunden till oron i Kashmir utgörs inte bara avde religiösa utan också av de ekonoiska, sociala ochpolitiska förhållandena. Långsam ekonomiskutveckling, fattigdom och arbetslöshet, inte minstbland ungdomen, är faktorer som anses ha bidragittill den grogrund för missnöje som finns i Kashmir.Oroligheterna har bemötts med maktmedel avframför allt den indiska armén, som i Kashmirutgörs av personal från andra delar av Indien.Situationen för de mänskliga rättigheterna ingersåledes den djupaste oro. När jag besökte imitten av februari hade jag tillfälle att tilldåvarande utrikesminister framföra densvenska regeringens oro över situationen i Kashmir.Jag underströk också att alla stater måsterespektera de grundläggande, internationelltgodtagna normerna om mänskliga rättigheter.Till sist vill jag nämna att några av minamedarbetare kommer att besöka Kashmir påtorsdag . Därvid får de möjlighet att påplats skaffa sig en uppfattning om det aktuellaläget.Anf. 216 ():Herr talman! Först tackar jag för svaret.Det har varit tyst ganska länge om Kashmirssituation. Det är ungefär frågan omKashmirs situation togs upp här i . Detvar i samband med kidnappningen av de tvåsvenskarna . Då diskuteradesKashmirs situation litet mera perifert.Det är bra att biståndsministern till den indiskaregeringen har framfört att den svenska regeringenmed oro ser på situationen i Kashmir. Det är ocksåbra att svenskt folk från UD skall åka ner för attmed egna ögon se hur det förhåller sig.Sedan 1948, dvs. , har Kashmirs befolkningväntat på att själv få bestämma sitt öde genom enfolkomröstning. En sådan har alltsedan 1948 iresolution efter resolution utlovats av FN:ssäkerhetsråd, men inget har hänt på den fronten.När britterna lämnade 1947 -- sombiståndsministern sade -- skulle Kashmir med sinmuslimska majoritet, enligt principerna för Indiensdelning, historiens logik, religionstillhörighet ochgeografiska placering ha gått till . Men denhinduistiska maharadjan skrev under ett fördragsom innebar att Kashmir anslöts till Indien.Britternas företrädare lade då i all hast till enparagraf om att anslutningen till måsteratificeras av en folkomröstning i Kashmir.Mellan 1948 och 1965 gjorde FN inga framsteg närdet gällde att få till stånd en folkomröstning, inteminst på grund av konstanta veto.Indiens problem är att man, om landet nu skulle gåmed på en folkomrösting och resultatet skulle blinegativt för , är rädd för att det kan blistartsignalen för en upplösning av hela Indien.Indien har också försökt att ändrasammansättningen på befolkningen genom attflytta människor från olika folkstammar i tillKashmir bl.a. för att urvattna Kashmirs muslimskaidentitet. Det har också skapat ett hat gentemotIndien. Dessutom har underjordiska militanta ochpolitiska rörelser vuxit fram.Anf. 217 Statsrådet ():Herr talman! och jag är rörandeöverens om att den situation som råder i Kashmirär, milt uttryckt, mycket dyster. Även om det harvarit ganska tyst ganska länge -- som MargaretaViklund sade, och kanske är det rätt -- innebär detinte att vi inte utan oro åsett den faktiskasituationen.Kvar står emellertid det faktum att vi inte ser någonlösning.