prot · GF09111 · 1992-05-13 00:00:00 — Vi vill inte ha ett system därsubventionerad arbetskraft tränger undan deordinarie möjligheterna. Vi vill inte ha ett systemmed mycket krångel och oklarheter.I stället föreslår vi ett system där extra platserskapas, där många människor på ett flexibelt ochindividuellt anpassat sätt kan få en godintroduktion, en god erfarenhet, en investering i sinegen framtid.Jag ser i systemet med ungdomspraktik mycketstora möjligheter: möjligheter för unga människoratt få pröva på en ny bransch och ett nytt yrke, attse om det man har tänkt sig passar för en själv --möjlighet att se om man trivs. Det ger möjligheteratt skaffa den praktik och erfarenhet som krävs föratt kunna få ett riktigt jobb. Det ger möjligheter attfå in en fot på en arbetsplats och få kontakter, somkan leda vidare, förhoppningsvis till en riktig, fastanställning.Martin angrep tidigare 40-talisterna. Jagkan till viss del gärna instämma. Mycket avpolitiken har alltför länge varit anpassad just för 40-talisterna av 40-talisterna. Självfallet finns det nuett intresse av att ungdomarna skall komma in påarbetsmarknaden, så att 40-talisternas pensionerkan betalas.Martin ondgjorde sig över att 18--19-åringarna nu inte skulle kunna ha råd med enbostad, inte kunna flytta hemifrån. Det har länge,om inte alltid, varit alldeles omöjligt. Men detberor inte på den nuvarande regeringens förslag tillomläggning av bostadsubventionerna utan på dengamla bostadspolitiken. Det är visserligen inte detdagens debatt handlar om. Men den tidigare fördabostadspolitiken är bara en av orsakerna till attsvensk ekonomi fungerar som den gör och tillatt arbetslösheten är så hög. Det nya förslagetinnebär definitivt inte att det skulle bli sämre,tvärtom.Martin sade också att ersättningen äralldeles för låg. Det är helt riktigt att ersättningeninte är så hög. Annars skulle det ju inte vara bättrebetalt att få ett riktigt arbete. Ersättningen förungdomspraktik är inte ungdomslön. Det här är ettsystem som innebär att det är skillnad mot riktigalöner. Skillnaden måste vara någorlunda stor, föratt man skall vilja satsa på att få ett riktigt jobb. Detfår inte heller vara för bra betalt att haungdomspraktikplats jämfört med en ordinarieutbildning. Det är också praktiskt att användautbildningsbidragen, eftersom det är ett systemsom redan existerar. Det likställer denna praktikmed annan arbetsmarknadsutbildning och innebäratt ändringar kan ske på samma sätt som för denna.Herr talman! är arbetslösheten högre blandkillar än bland tjejer. En välvillig tolkning skullekunna vara att arbetsgivarna har upptäckt att tjejerär mycket attraktiva som arbetskraft. Tyvärr trorjag inte att det är så. Orsaken är snarare vårkönssegregerade arbetsmarknad.För att fortsättningsvis kunna garantera jobben ochalla de tjänster som utförs i den offentligtfinansierade sektorn krävs en godsamhällsekonomi. Att kommunerna nu skulle sättai gång att i ännu högre grad leva över sina tillgångarär knappast någon lösning. Sådant brister förr ellersenare med en förfärlig smäll. Det har vi redan sett.Då går det ut över produktionen av de viktigatjänsterna. Jag tycker att det är mycket bättre attkommunerna i god ordning sanerar sin ekonomi,ser över verksamheten och drar in det som är minstangeläget, i stället för att fortsätta att leva över sinatillgångar och sedan bli tvungna att dra åtsvångremmen utan kontroll.Herr talman! vill jag ta upp en annan frågasom nämns i detta betänkande. Det gällergrupplivförsäkringar för AMU-studerande,doktorander m.fl. I det nuvarande systemetlikställs inte homosexuella sambor medheterosexuella. Utskottet trycker här på vikten avatt frågan löses. Här bör partnerskapskommitténsförslag avvaktas, liksom i andra frågor som rörlikställigheten mellan homosexuellas ochheterosexuellas samlevnad. Det är minförhoppning att detta sker . I detta fall är detinte en avtalsfråga. När nu parterna har slutit i mitttycke dåliga avtal, måste inte staten följa efter.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i AU11.Anf. 58 i (nyd):Herr talman! Vi vill bygga ålderdomshem. Detfinns minst två fördelar. Det ger många äldremänniskor en värdigare tillvaro och kan ge jobb utsatt bransch. är den slutna vården detenda boendealternativet för många äldremänniskor. Andra bor ensamma och isolerade. Detär en situation som inte är ovanlig ens blandmänniskor som har svårt att klara den egnahygienen. Många äldre människor far väldigt illaoch kommer i kläm mellan olika vårdformer.Genom en plats på ålderdomshem skulle mångamänniskor kunna beredas den omsorg som de så välbehöver.I dag kostar en plats på långvården ca . perdygn för kommunerna. Den verkliga kostnaden ärmer än . Skulle kommunerna tvingas betalakostnaderna fullt ut skulle man söka mindreresurskrävande lösningar. Det finns många aktivamänniskor som har idéer och som vill göra en insatsi mindre skala. Dessa projekt stoppas mycket oftaav kommunerna. Vårdkostnaderna skulle kunnaklaras med ca . , och patienternaskulle kunna få en bättre omsorg. Vi måste nu tatag i det här och förbättra situationen. Den är intebra som den är.Sedan över till ROT-sektorn. Vad gällerombyggnad av bostäder tror jag faktiskt att en heldel kommer att komma i gång . Dettafår vi besked om före årsskiftet. Det är mycketviktigt att man noga följer och bevakarhändelseutvecklingen och ser vad som händer.Skolan är vår största arbetsplats. Den är dock långtifrån vår bästa. Det bekräftas ofta av skolklassersom är på besök här i . Våra dagis ochförskolor är också ofta undermåliga. I Huddingekommun finns t.ex. inte ett enda dagis utan mögel.Man har i stället tillsatt en särskild tjänst i ett hemsom har ett barn som är extra känsligt. Vi börjar nufå kunksap om problemen. Tyvärr försöker manalltför ofta lösa miljöproblemen genom att bytagardiner och måla om. Problemet med dåligamiljöer kommer vi ändå aldrig ifrån. Det är viktigtatt vi kan göra insatser nu när det behövs jobb. Detfinns medel i arbetslivsfonden. Låt oss använda endel av dessa. Det är våra barn och ungdomar värda.Då kanske vi också kan göra något åt de värstansatta sjukhusen.Jag yrkar bifall till reservation 4 iarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 11.Anf. 59 ():Herr talman! Att situationen på arbetsmarknadenär allvarlig råder det inget tvivel om. Aktivaåtgärder måste till för att förändra och geförutsättningar för tillväxt. Ungdomarna är vårframtid, och det är viktigt att pressa tillbakaungdomsarbetslösheten.Regeringens uppläggning avarbetsmarknadspolitiken skapar möjligheter fördetta genom att våra ungdomar -- äldre såväl somyngre -- nu möts av kraftfulla insatser som så långtsom möjligt förhindrar negativa effekter av enomfattande sysslolöshet. Regeringens förslaginnebär en försöksverksamhet medarbetsplatsförlagd arbetsmarknadsutbildning förungdomar. Detta är en naturlig fortsättning på denyrkesorienterande verksamhet de mött pågrundskolans högstadium eller i gymnasiet.Åtgärden är enkel och obyråkratisk men skallanvändas först när inte andra alternativ står tillbuds. Det skall dock uppfattas som ett vettigt sättatt utnyttja den tid då de står utan reguljärt arbete.Dessutom måste det för såväl arbetsgivarna somungdomarna kännas meningsfullt. Här skapassåledes möjligheter att få god kännedom om nyaarbetsförhållanden och nya arbetsuppgifter, därstora krav ställs även på arbetsgivaren.Jobbsökaraktiviteter är ett viktigt inslag underpraktiktiden.En viss risk finns att betald praktik kan vara ett merlockande alternativ än utbildning i gymnasieskolan.För att motverka detta framhåller utskottet att detmåste föreligga synnerliga skäl för att ungdomar iåldern 18--utan minst tvååriggymnasieutbildning skall få ungdomspraktikplats.Dessutom är det viktigt att arbetsförmedlingensamråder med hemkommunen före anvisningen.Skolan, arbetsförmedlingen och andra berörda harsedan länge ett väl fungerande samarbete. Skolansuppföljningsansvar kommer att fortsätta. Därmedförutsätts 16--17-åringar få möjligheter att erhållaungdomsplatser även i fortsättningen.I kompletteringspropositionen föreslås utökning avutbildningskapaciteten i gymnasieskolan, vilketskapar flera möjligheter för denna åldersgrupp.Våra ungdomar behöver de möjligheter sombetänkandet ger. Jag yrkar därför, herr talman,bifall till utskottets hemställan i dess helhet.Anf. 60 BO G. JENEVALL (nyd):Herr talman! Den här långa och intensiva debattenindikerar betydelsen av det vi nu talar om. Vi kanse på talarlistan att Ny demokrati har ett stort antaltalare anmälda till debatten. Ni kanske tycker attdet är för många. Men det är faktiskt en markeringav den vikt vi lägger vid dessa frågor. Jag skall islutet återkomma litet grand till det.Jag vill tala litet om tre av motionerna. Vi lade framen motion om att man skall använda en del avarbetslivsfondens medel för att främja arbete. Detkan verka litet konstigt i sammanhanget men jagvill referera till ett stycke. Åtgärderna skallförbättra arbetsmiljön, vilket de naturligtvis gör fördem som har arbete. Det är bra, men det skaparinga nya arbeten för de arbetslösa. Det var vårmotivering för att föreslå medel från den härfonden.Vi kan glädja oss åt att detta har kommit till vissnytta. Jag citerar ur utskottets betänkande: ''Nydemokratis förslag i motion A265 att utnyttjaarbetslivsfondens medel för arbetsskapandeåtgärder är en uppläggning som undersökts inomregeringskansliet och har resulterat i förslag inomramen för kompletteringspropositionen. ''Det är roligt att se att motionerna får effekt och attförslagen vinner gehör.Nästa motion berör samma fråga som GullanLindblad m.fl. har motionerat om, nämligenproblemet att våra egenföretagare inte har sammaregler att leva efter som övriga medborgare. När deblir arbetlösa, genom att deras företag inte fårnågot arbete, har de inte ens det fullt naturligagrundskyddet. De kan således inte ens få KAS.Detta är lika skamligt som situationen författigpensionärerna.Det här har resulterat i att det pågår en utredning,vilket sägs i betänkandet. Det är naturligtvis bra.Men vi har sagt i vår hemställan att man skallåterkomma skyndsamt. Jag hoppas attutredningen, när den nu skall vara färdig, snabbtkommer med några förslag för att rätta till denfelaktigheten.Jag skall ta upp en tredje motion, och det gäller vadvi har kallat förslag till en effektivarearbetsmarknadspolitik. Där svor vi naturligtvis liteti kyrkan, när vi sade: ''Vi föreslår därför att man gerföretagen dispens från lagen om anställningsskydd,när de anställer en arbetslös. Den arbetslöse skallbehålla sin arbetslöshetsersättning och företagetkompletterar lönen upp till avtalsenlig ellermarknadsmässig lön. ''Detta förslag har utskottet naturligtvis avstyrkt,och det kan vi i och för sig se vissa skäl för. Men närdet är ovanligt dåliga tider skall man också ta tilllitet ovanliga metoder. Dessutom skulle statendefinitivt inte förlora på det, då det skulle innebäraatt man fick in skatter och andra avgifter.Sedan skulle jag vilja gå in litet mera på vad somhar sagts i debatten. Jag har tyvärr inte varit här såmycket, men jag har försökt följa debatten ändå.Det är glädjande att se att våra ledamöters finaarbete i utskottet har gett resultat. Det finnsingenting som är viktigare än arbete för våraungdomar. Det är bättre, som vi har sagt i ett annatsammanhang, med en delpensionerad 60-åring änen arbetslös 20-åring. Man får inte spara pånågonting när det gäller att få ut ungdomar i arbete.Det här har debatterats flitigt, och jag skall inteförlänga debatten.Jag hoppas nu att lagtexten är skriven på ett sådantsätt att man inte skall kunna slå hål på detta. Dethar ju talats, både i och utanför debatten, om riskenför att arbetsmarknadens parter, framför allt LOoch dess fackförbund, eventuellt tänker gå tillarbetsdomstolen med det här. Det är i så fallingenting annat än en skandal, att arbetstagarnasparter skall försvåra för blivande medlemmar att fåarbete. Om så skulle ske, måste vi ta itu med det påett sådant sätt att det aldrig kan ske i framtiden.Arbetsdomstolens beslut går inte att överklaga.Det är ett konstigt rättssamhälle. Jag vet attarbetsdomstolen är partssammansatt, men detmåste finnas en möjlighet att överklaga. Det skallinte vara så i ett demokratiskt samhälle attsärintressena skall kunna sätta sig över de lagar ochregler som bestäms av regering och riksdag. Om detär så att LO inte tar sitt förnuft till fånga i dettasammanhang, hoppas jag att det blir en folkstorm.Jag lovar att vi från vårt parti i alla fall skall blåsaunder den folkstormen ordentligt.Med det, herr talman, vill jag bara instämma i minakollegers yrkanden i betänkandet.Anf. 61 () replik:Herr talman! Jag vill bara ställa ett par frågor till BoG. Jenevall angående ungdomspraktiken. Det ären ganska intressant kovändning som Ny demokratitar sig för i kammaren. Jag fick under helavalrörelsen, när vi var ute och pratade omarbetsmarknadspolitik, ett intryck av att Nydemokrati förespråkade vad de kallade riktigajobb. Det kanske är ett begrepp som inte gäller såmycket längre.Detta är konstgjorda jobb, som inte fyller någonsom helst funktion mer än att erbjuda kortsiktigsysselsättning för ungdomar, dessutom på ett heltfelaktigt sätt -- vilket jag redovisade i mitt inlägg --som gör att ungdomar inte känner sig behövda, intefår riktiga arbetsuppgifter. Jag har svårt att få detatt gå ihop med det som Ny demokrati sade ivalrörelsen.Man pratade dessutom i valrörelsen mycket högtoch fint om marknadens förträfflighet, om hurmarknaden skulle lösa alla problem. ingripa när arbetsmarknadens parter harträffat avtal och kommit överens. Då säger att pappa staten måste gå in och erbjudaen lagstiftning, som gör att man kan tvinga framlägre löner för ungdomar. Sanningen är den att Nydemokrati vill ha ungdomslöner, även i enhögkonjunktur.Det är möjligt att det kommer att bli en folkstorm,men jag tror inte att det blir det i den bemärkelsenatt Ny demokrati väcker den mot LO, utan snararei den bemärkelsen att landets ungdomar, när deupptäcker att de får löner som understigerexistensminimum, startar en folkstorm.Anf. 62 BO G. JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Det är ett fullständigt horribeltresonemang, och det stämmer väl in påsocialdemokratisk politik. Sluta att sitta i knät påLO! Försök att ta ett ansvar i det hus ni sitter i!Är det inte bättre för ungdomarna att de får arbeteän att ni skall joddla om era löner? Ni talar ju omnågonting som inte existerar. Står ni fast vid de härsakerna kommer ungdomarna inte att få någontingalls, och då blir det noll. På det här sättet får de intebara arbete och betalt för det, utan också enmöjlighet att komma in i systemet.Marknadsekonomi och marknadskrafter tror jagatt vi har mera erfarenhet av än vad ni har.Anf. 63 () replik:Herr talman! är det inte så, Bo G. Jenevall, attalternativen är att antingen få jobb enligtregeringens förslag eller inte få jobb. Sanningen ärden, att ni med förslaget om ungdomspraktikundanröjer ni alla möjligheter för ungdomar på denordinarie arbetsmarknaden, som de på fulltnormala villkor kan ge sig in på.Om vi nu går in på rent marknadsekonomiskaspekulationer måste jag fråga: Vem kommer attvilja anställa ungdomar som kostar lika mycket somnormal arbetskraft kostar, när det finnsungdomar som är gratis för företaget? Det är heltuppenbart att ungdomar drabbas.Dessutom har vi lanserat ett förslag som innebär attungdomar kommer att kunna få jobb. Min fråga ärdå: Vad är det för fel med det program vi har lagtfram, som innebär att vi erbjuder 100 000 nyaarbetstillfällen runt om i ? Jag hoppas att Nydemokrati kan svara på den frågan. Det är riktigajobb, men det är inte ungdomspraktiken.Anf. 64 BO G. JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Om det som talar omverkligen fungerade, hade vi inte haft någonungdomsarbetslöshet , utan då hadeungdomarna varit i arbete. Det här är en åtgärdsom regeringen föreslår som är temporär och somskall gälla i den lågkonjunktur som vi har . Sedankommer andra tider, förhoppningsvis, som ettresultat av den politik som borgerligheten bedriver.I dag ser vi resultatet av den politik somsocialdemokraterna har bedrivit. Förstår ni inte attni sitter fast i en gammal politik, som inte fungerar?Man måste ju anpassa saker och ting tillverkligheten. har vi en lågkonjunktur, ochungdomarna har inte arbete, och då skall vi vidtasådana här åtgärder.Håll LO borta från det här , om ni vill göra någonnytta i samhället!Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 65 (nyd):Herr talman! Ärade riksdagsledamöter!Äldreomsorgen är dålig. Den kan bli sämre. Denkan också bli bättre. Ekonomin är dålig. Den skallförhoppningsvis bli bättre.Jag har från denna talarstol redogjort för åtgärdersom skulle kunna förbättra både åldringsvårdenoch ekonomin, dvs. förbättra åldringsvården medåtgärder som kostar mindre pengar. Detta har mantyvärr icke tagit ad notam, men med åsnansenvishet framför jag budskapet igen.Vad är det som hindrar? Jo, det är blockpolitikensom gör att man har svårt att samarbeta mellanblocken och också med Ny demokrati. Halvakammaren svimmade en gång då vi röstade somman inte trodde att vi skulle rösta. Det är också detdubbla huvudmannaskapet mellan landsting ochkommuner som är ett problem.Vi har då föreslagit konstruktiva åtgärder för hurdetta skall kunna tillrättaläggas. Vi anser att mangenom att bygga flera ålderdomshem kan lösaproblemet. Det finns en utredning av Institutet förhälso- och sjukvårdsekonomi som visar att mansparar i genomsnitt . per patient och årmed ett boende på ålderdomshem i stället förhemmaboende. Men det viktiga är att man får enbättre framtid, ett bättre boende för denna personsom behöver ständig vård.En stor effekt skulle också vara att man då kundeanvända den arbetslösa byggarbetskraften till attdelta i byggandet av dessa ålderdomshem.Detta har inte gått, och är det att ta ett tagdå det gäller det dubbla huvudmannaskapet. Jagskall här med ett konkret exempel visa vad dethandlar om.Ett genomsnittligt vårdande på ålderdomshem kankosta , kanske . Ettgenomsnittligt vårdande på B-sjukhus,långvårdssjukhus och akutsjukhus kostar 2 000 kr.eller . Då tycker man attålderdomshem som erbjuds i privat regi skulle varaett intressant alternativ, speciellt som det spararpengar, men så är icke fallet.I finns det ett projekt som kallasTurehemmet, med plats för tio senildementapatienter, och kostnaden är . Hemmetsköter både den kommunala biten ochlandstingsbiten med läkare, sjuksköterskor,omvårdnad och allt vad därtill hör.Tyvärr är kommun icke intresserad,därför att man för . får samma patientervårdade på sjukhus, akutsjukhus ochlångvårdssjukhus, oavsett att kostnaden faktiskt är2 . Kommunen ser bara den bit somkommunen behöver betala, nämligen 1 100 kr.Därför har man diskvalificerat detta hem, trots attsocialstyrelsen vid en utförd inspektion kunnatkonstatera att detta är en mycket bra modell för hurman ordnar alternativt boende för senildementa.Det är en byggnad som är ett hem och inte eninstitution.Detta hjälpte inte, och då alla andra argument togslut konstaterade man att det var för mycket bullerpå , där hemmet skulle ligga. Dåkan jag konstatera att det på är likamycket buller, men där skall man just återuppföraett nedrivet ålderdomshem. Det revsdärför att byggnormerna inte passade. Det var enhalv kvadratmeter för liten boendeyta för dem somvårdades där, och därför bestämdes det att manskulle riva detta hem, trots att alla gamlingar sombodde där tyckte att det var alldeles utmärkt. Nej,de skulle vara på institution och åka fram ochtillbaka mellan hemmet och sjukhuset i ambulans.På Spångavägen, där det är lika mycket buller sompå , får man minsann bygga ettålderdomshem. Och Nordbanken, som är alldelesutmärkt och straffade ut sig med 20 miljarder, harvisat att man sköter ekonomin så bra att man fårbygga både kontor och bostäder på samma avståndsom Turehemmet skulle ligga frånSollentunavägen, med samma bullerproblematik.Mitt förslag är att kommunen skall betala sammapris som sjukhusen betalar för att vårda patienter,dvs. Då skulle kommunerna ta till vara deekonomiska möjligheter som finns att ordnaalternativa vårdformer.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (arbetsmarknadspolitikens förutsättningaroch inriktning)Först biträddes reservation 1 av m.fl.med 119 röster mot 12 för meningsyttringen avKarl-Erik i motsvarande del. 144ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 168röster mot 124 för reservation 1 av . 2 (medel inom arbetslivsfonden tillarbetsskapande åtgärder)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 19för reservation 2 av . 3 (byggsysselsättningen)Först biträddes utskottets hemställan medgodkännande av motiveringen i reservation 3 avIngela m.fl. med 127 röster mot 19 förreservation 4 av . 146 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering med 163röster mot 126 för utskottets hemställan medgodkännande av motiveringen i reservation 3 avIngela m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 4 (anslag för räntebidrag till kommuner ochlandsting)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot127 för reservation 5 av m.fl.Mom. 9 (nedläggning av länsarbetsnämnderna() och arbetsmarknadsinstituten ())Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 20för reservation 7 av . 10 (rationaliseringsutredningar)Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 18för reservation 8 av . 13 (medelsanvisning tillarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot126 för reservation 9 av m.fl.Mom. 16 (försöksverksamhet i )Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 32för reservation 10 av . 20 (företagsanknuten utbildning)Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot127 för reservation 11 av m.fl.Mom. 21 (reglerna för utbildningsbidrag)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 20för reservation 12 av . 24 (ytterligare beredskapsarbeten)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 26 (statliga beredskapsarbeten)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 20för reservation 13 av . 33 (regeringens förslag om enförsöksverksamhet med arbetsplatsförlagdarbetsmarknadsutbildning för ungdomar)Först biträddes reservation 15 av . med 123 röster mot 11 för meningsyttringenav i motsvarande del. 157ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 166röster mot 127 för reservation 15 av . 47 (egenföretagarnas sociala situation)Utskotets hemställan bifölls med 269 röster mot 21för reservation 20 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 50 (inträde i arbetslöshetskassa)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 20för reservation 21 av . 51 (tillfällig ändring i lagen omanställningsskydd)Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 19för reservation 22 av . 52 (medelsanvisning tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder)Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot127 för reservation 23 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringBeträffande de på föredragningslistan återståendeärendena, jordbruksutskottets betänkande JoU15,betänkande KU33,finansutskottets betänkanden FiU17, FiU18 ochFiU19, skatteutskottets betänkanden SkU26,SkU27 och SkU28, justitieutskottets betänkandenJuU24 och JuU25, försvarsutskottets betänkandeFöU11, kulturutskottets betänkande KrU27,utbildningsutskottets betänkande UbU25 samttrafikutskottets betänkande TU17, beslötkammaren på förslag av andre vice talmannenmedge att de fick företas till avgörande i ettsammanhang sedan debatten i alla dessa ärendenavslutats.5 § Vissa jordbrukspolitiska frågor, m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1991/92:JoU15 Vissa jordbrukspolitiska frågor,m.m. 1991/92:96).Anf. 66 ():Herr talman! Det svenska jordbruket och densvenska livsmedelsindustrin står nu mitt uppe i denomställning som beslutade om för två årsedan.Reformen gav goda förutsättningar för det svenskajordbruket.