prot · GF0967 · 1992-02-20 00:00:00 — Det har begåtts mord, en del har dött,och det kan inte vara en tillfällighet att det bararåkar vara människor som kommer från andraländer som står framför mördarens pistol.Självfallet finns det rasism i . Vad man kandiskutera är omfattningen. Min uppfattning är attdet inte är särskilt många som är renodladerasister. Men främlingsfientlighet ochfrämlingsrädsla i sig är också problem som vimåste hantera.Anf. 30 ():Herr talman! Jag skall börja med ett påpekandeangående vad sade. Jag är litetöverraskad över att inte kulturministern, som hardet politiska ansvaret i regeringen för dessa frågor,bemötte honom på den punkten. att det inte finns något främlingshat iSverige. Av hela mitt hjärta skulle jag vilja hoppasoch tro att det vore så. Tänk om rätt i vad han sade! Men tyvärr är det inte så.De som allra bäst kan vittna om hat, trakasserier,mobbning och våld är ju invandrare ochflyktingar, och de talar ett annat språk än LarsMoquist.Jag delar naturligtvis den glädje somkulturministern känner över att attityderna tillinvandrare och flyktingar enligt olikaundersökningar har blivit mer positiva. Alla visom kämpar mot rasism och invandrarfientlighet,och det är ju majoriteten av ledamöteroch även många andra, känner naturligtvis glädjeöver detta.Birgit gjorde, till min ledsnad faktiskt,ett ordentligt övertramp. Hon gjorde gällande attjag har tagit upp de här frågorna av något slagspartipolitiskt nit. säger att det integår att ställa en personlig fråga till statsministern,men det är inte någon formfråga när jag i mininterpellation vill veta om han är beredd att ställasig i ledningen för kampen mot rasism ochinvandrarfientlighet. Jag avslutade mittanförande med att säga att det är i ledningen fördetta renhållningsarbete mot lögner, fördomaroch förakt som jag vill se landets statsminister. Jagberömde honom också för innehållet i hans TV-tal.Hur kan då ha mage att frånriksdagens talarstol säga att jag av partipolitisktnit skulle ställa mig frågande till olika saker och haställt min interpellation? Jag är mycketöverraskad över detta övertramp somkulturministern har gjort. Vill verkligen BirgitFriggebo göra gällande att den interpellation jaghar ställt till statsministern i dessa viktiga frågorskulle vara baserad på endast en sak, nämligenmin önskan att starta ett gräl med partipolitiska grunder?Under hela min tid som industriminister lade jagalltid till ett avsnitt mot rasism ochinvandrarfientlighet i samband med att jag var uteoch talade industripolitik, näringspolitik ochregionalpolitik. som talman höll jagtal på många platser och koncentreradehuvudbudskapet kring arbetet mot rasism ochfrämlingsfientlighet. Det är då litet hårresande attBirgit har mage att rikta dennabeskyllning mot mig.Jag kan lugna på en punkt. Det äringet problem för mig att det är har svarat på min interpellation. Problemenligger väl närmast hos , eftersomhon har åtagit sig uppgiften att uttolka ochföreträda känslor och innersta vilja.Anf. 31 HANS ():Herr talman! Jag vill om morgondagen gärna sägasamma sak som har sagt, nämligenatt det är en mycket viktig manifestation som skalläga rum. Jag skall själv vara talare , ochjag hoppas att många andra ställer upp ochmedverkar både som talare och på annat sätt. Detär en manifestation som framför alltinvandrarorganisationerna står bakom, och deutgör en mycket viktig del i kampen mot rasismoch rasfördomar.Vad gäller dessa avarter är det viktigt att klargöraatt det rör sig om dels rasism, dels rasfördomar,dels en främlingsfientlighet som tar sig uttryck i attmänniskor har en utpräglat negativ inställning tillinvandrare och flyktingar. Det blir därför iblandlitet konstigt när man i debatten om dessa frågorinte gör skillnad på dessa tre olika ting och sedanplötsligt säger att det inte finns någon rasism här ilandet som man säger att vi inte aktivtskall bekämpa rasism och organiserad rasism,eftersom rasisterna då blir martyrer. Det är jumärkvärdigt att de som inte existerar plötsligt kanbli martyrer.Det har tidigare gjorts en del undersökningar omdessa saker, och jag menar att det nu kan finnasanledning att göra ytterligare någon representativundersökning om framför allt orsakerna tillrasism, rasfördomar och främlingsfientlighet.Visst har vi rasistiska organisationer i . Vihar Vitt ariskt motstånd, vi har den nysvenskarörelsen, vi har , och vi har ettflertal andra organisationer. Ett tiotalorganisationer av det här slaget finns redovisadeockså i officiella skrifter.Anf. 32 (nyd):Herr talman! Kulturministern sade att NyDemokratis agerande skapar motvilja ibefolkningen mot invandrare. Nej, så är det inte,. Det är systemen som skapatmotsättningarna och den attityd som finnsmot invandrare. Systemen har inte Ny Demokrativarit med om att skapa -- det har andra som har suttit i och andrasom har haft möjligheter att påverka den politiksom vi nu för gjort.Jag förstår att tar upp den tråden,men det som hävdar är dåegentligen bara ett försvar för det beståendesystemet. Men det är som sagt ni som har fastställtde regler som gäller.Jag kan försäkra att vi i Ny Demokrati vill se tillatt de här problemen lyfts upp till ytan, vi vill setill att det förs en allmän debatt, och vi vill varamed och skapa möjligheter för att här i landet fåtill stånd en invandrarpolitik som är positiv bådeför dem som bor på asylförläggningar,flyktingslussar, osv., och för dem som kan kommatill i framtiden.Thage G sade att jag för fram ett slagsdrömversion av hur samhället ser ut när jag sägeratt det inte finns något främlingshat. Jag menar attdet man kallar främlingshat inte finns, men visstfinns det stämningar av viss främlingsfientlighet.Men jag tror att de mer består av främlingsrädsla,dvs. att man så att säga är ovan vid attityder sommänniskor har som kommer från andra kulturer.Jag tror att det i mycket är det det gäller.Många kanske tror att det inte finns särskiltmånga invandrare med i vår organisation inom NyDemokrati. Jag kommer från , och där harjag byggt upp en liten organisaiton, med betoningpå ordet liten. I län har vi enkommunansvarig för var och en av de tolvkommunerna, och i fyra av de kommunerna har viinvandrare som är ansvariga. Det gällerkommunerna , , ochOskarshamn. Det är invandrare som inte kommerfrån -- låt vara att de inte kommer såväldigt långt ifrån; de kommer från ochdet gamla Sovjetunionen.Men det kan vara bra att veta att det finnsmänniskor med invandrarbakgrund som tyckeratt det finns idéer som är värda att kämpa för inomNy Demokrati. Vi vill lyfta upp problemen tillytan -- det är det väsentliga i den här saken.Anf. 33 Kulturminister ():Herr talman! Jag har inte uttryckt någon åsiktsom innebär att jag skulle förmena att ställa sin interpellation. Jag har inteheller ifrågasatt det faktum att han har gjort det --det är en självklarhet. Vad jag däremot var litetförundrad inför var att här och nufortsätter att hävda att det skulle finnas behov förstatsministern att inför denna kammare skingradimman kring var han står och att mångamänniskor är osäkra om varstatsminister står i dessa frågor. Detanser jag mig ha rätt att vara förundrad över efteralla tal och manifestationer här i kammaren, iolika etermedia och ute på gator och torg och äventräffar med olika invandrargrupper.Jag känner inte något behov av att analyseramänniskors känslor och innersta vilja. Jag ser i detpolitiska livet till vad politikerna faktiskt gör, vadde faktiskt säger, vad de faktiskt är beredda attsatsa på när det gäller pengar, lagstiftning,förordningar och liknande. Där känner jag, ävenom jag tillhör ett annat parti, inte något som helstbehov av att kritisera statsministern.Lars Moquist tog upp frågan om hurinvandrarpolitiken faktiskt fungerar. Ni i NyDemokrati kritiserar ofta missförhållanden somfinns, t.ex. att flyktingar inte får arbeta. Sedanpåstår ni att ni är de enda som har insett att detfinns missförhållanden och påstår att alla andrapartier i -- de gamla partierna --motsätter sig förändringar.Lars Moquist hade t.o.m. mage att påstå att jagskulle ha varit med och fattat en massa beslut häri för att befästa den organisation och deregler som finns, när det verkliga förhållandet äratt vi från oppositionens sida harföreslagit just förändringar. Ni använder demissförhållanden som finns till att plädera för enbegränsning av generositeten visavi flyktingarna.Vi som sitter i regeringen och som under mångaår har varit kritiska går till rätta medmissförhållandena, vad avser väntetiderna förflyktingarna, vad avser deras möjligheter attförsörja sig, vad avser flyktingmottagandet somsådant. När ni bekriver missförhållandena är detför att ge signaler till de människor som villbegränsa invandringen till , som vill varamindre generösa. Där skiljer ni ut er. Sedananvänder ni missförhållandena för attmisstänkliggöra alla andra politiker, och det är detsom jag har vänt mig emot.Anf. 34 ():Herr talman! frånvaro i debatten motrasism och hans osäkerhet när han väl har tagit tillorda är ju ingenting som jag har hittat på. Jagförstår inte riktigt varifrån harfått det. Hela svenska folket undrade ju varstatsministern höll hus, varför han dröjde så längemed att ta till orda. Är osäker pådetta kan hon ju gå till tidningsreferaten, tilltidningsledarna, debattartiklarna ochinsändarsidorna.Rasismen är ett randfenomen i det svenskasamhället, sade vår statsminister, som BirgitFriggebo kanske kommer ihåg. Randproblem ochdetaljer -- nej, verkligen inte! Vi som har kämpatmot rasism och invandrarfientlighet vet ju att detär ett farligt, smygande gift som måste bekämpasfrån första stund och från första tecken. Annarsfår rasismen fotfäste, och då hotas demokratininifrån. Jag förstår inte vad haremot en sådan deklaration.Naturligtvis har vi ett gemensamt ansvar. Jaginstämmer i det som skrev i Expressen:Tala svenska folk! Tig inte när grannar eller barnlägger sig till med en halvrasistisk jargong! -- Jagdelar den uppfattningen.Men ledande politiker skall bilda opinion och taledningen i kampen mot det som är orättfärdigt,som är farligt i utvecklingen, det som vi inte kanacceptera i vårt samhälle. Det ansvaret, menarjag, , får inte politiker, och framförallt inte ledande politiker, smita ifrån.Det betyder inte att vi kan lösa rasismens ochfrämlingshatets problem här i kammaren -- detmåste vi ha ut till debatt. Vi måste ha mängder avmänniskor med i den kampen.Jag vill gärna, som jag har gjort i mininterpellation, ge vice statsminister en eloge för att han inte har svävat påmålet i de här frågorna. Det hedrar honom. Hanär regeringens räddning på det här området.Jag noterar att inte återkom tillden beskyllning som hon i sitt tidigare inläggriktade mot mig när hon sade att jag tagit till ordai dessa viktiga och allvarliga frågor i någotpartipolitiskt nit. Det var, herr talman, ettordentligt övertramp.Jag hävdar att jag vill bli respekterad när jag driverdessa frågor. Jag vill delta i kampen mot rasism ochinvandrarfientlighet. Varför får jag inte göra det påärliga grunder, , utan att bli beskylldför att göra det i några, som jag upplevde att BirgitFriggebo menade, skumma avsikter? Det var ettmycket onödigt övertramp, . 35 HANS ():Herr talman! Det är enligt min mening hög tid attEuropas statsministrar tar sitt ansvar inför denmycket farliga utvecklingen i vår världsdel. Jagvidhåller att jag saknar det starka engagemanget idenna fråga i vision om . Det ärockså angeläget att detta får en framskjuten plats iregeringens utrikespolitiska förkunnelse. Det ärsällan -- om det ens har skett -- somregeringschefen offentligt tar upp dessa frågor påett markant sätt. Det är andra frågor som hanhuvudsakligen intresserar sig för.Europa måste samarbeta för att finna en gemensamhållning. I hela måste vi aktivt bekämpafrämlingsfientlighet och invandrarhat, rasfördomaroch rasism, nynazism och högerextremism, som nui många av våra länder likt ogräs sprider sig ochriskerar att underminera våra egna samhällensdemokratiska struktur och värderingar. Engemensam kamp i dessa frågor frågor har sitt stöd iett gemensamt generöst förhållningssätt iinvandrar- och flyktingpolitiken. måste haen egen strategi för att driva på samarbetet i engenerös och solidarisk anda.Till slut vill jag säga att jag har noterat att BirgitFriggebo i sitt anförande här i den 4februari sade att hon med kraft fördömer deyttringar av främlingsfientlighet och rasism som vihar sett breda ut sig under den senaste tiden.Motsvarande yttrande fanns inte i statsministernstal.Anf. 36 (nyd):Herr talman! säger att vi i NyDemokrati tar patent på att vara de enda som harsett missförhållandena. Det är i alla fall 380 000nydemokrater som kanske har settmissförhållandena. Men jag tror att det är mångafler i samhället som har sett missförhållandena ochsom också talar om att det finns missförhållandennär det gäller invandrarpolitiken.Jag tycker att kulturministern gör det alltför lätt försig genom att skylla allt som är fel påsocialdemokraterna. Okej, socialdemokraternakanske har huvudansvaret för detta, men jag troratt socialdemokraterna studsar när de får skuldenför allt elände. Det sägs ju ofta att beslut har fattatsi bred enighet. vill kulturministern undandra sigansvaret och ge socialdemokraterna skulden förbesluten genom att säga att det inte är folkpartietsom har varit med och fattat dessa beslut utan attfolkpartiet på alla sätt har försökt se till att detskulle bli en annan tingens ordning.Jag tycker att detta är litet oförskämt motsocialdemokraterna. Jag kan inte säga precis i vilkafrågor som har gått emot densocialdemokratiska politiken när det gällerinvandrarfrågor, men jag skall försöka sätta mig ini denna problematik.Jag vill ställa en konkret fråga, eftersom BirgitFriggebo säger att inte har varit med omatt fatta besluten och inte skall bära huvudansvaretför att det ser ut som det gör. Hur är det medsvenskundervisningen? Har ni varit med om att setill att det inte är ett obligatorium för invandrare attläsa svenska? Vi tycker att det skall vara ettobligatorium, så att man ser till att alla invandrarefår möjlighet att lära sig svenska och att det ocksåsätts en press på alla invandrare att de måste se tillatt få svenskundervisning. Eftersom det inte är pådetta sätt , antar jag att det ärsocialdemokraterna som får skulden för attsvenskundervisningen inte är ett obligatorium.Därför vore det intressant att få veta om folkpartiethar försökt åstadkomma någon förändring pådenna punkt.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1991/92:92 om avdragför underhållskostnader för jordbruksbostäderAnf. 37 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att föreslå för att underlättaför ägare till jordbruksfastigheter att underhållasina bostäder. Han anser att det med nuvarandeskatteregler är betungande att renovera de oftastora och gamla mangårdsbyggnaderna. Hanföreslår att avdragsrätten återinförs.Bakgrunden till fråga är att rättentill avdrag för underhåll och reparationer avbostäder på jordbruksfastigheter togs bort genomskattereformen. medgavs årligavärdeminskningsavdrag för bl.a. ny-, till- ochombyggnad. Kostnader för reparationer ochunderhåll kunde dras av direkt. Å andra sidanbeskattades ägaren för värdet av bostadsförmånen.Enligt det nya systemet är mangårdsbyggnaden påen jordbruksfastighet privatbostad om den användssom bostad för ägaren eller ägaren närståendepersoner. Någon inkomstbeskattning sker normaltinte under löpande innehav. Det är då varken frågaom att redovisa några intäkter eller att få avdrag förkostnader.Rätten till avdrag för reparationer och underhållhar i olika sammanhagn fortsatt att diskuteras eftergenomförandet av skattereformen. I betänkandet(SOU 1991:64) Att förvalta kulturmiljöeraktualiseras också frågan. Utredningen föreslår attavdragsrätten återinförs för kulturhistorisktvärdefulla mangårdsbyggnader.Frågor som berör rätten till avdrag för underhåll avmangårdsbyggnader på jordbruksfastigheterbereds inom finansdepartementet.Jag är inte beredd att ange när resultatet av detarbetet kan föreligga.Anf. 38 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådetLundgren för svaret, och jag tolkar det så positivtsom möjligt.Bakgrunden till min interpellation är den situationsom vi har inom jordbruket och därmed ocksåpå landsbygden. Vi står inför en omställningsperioddär driftsförändringar med neddragningar iproduktionen och nedläggningar är en ganskavardaglig företeelse. Den dåliga lönsamhet för demsom fortfarande finns kvar i dessa verksamheterinnebär att sannolikt ganska många kommer attövergå till alternativa produktionsgrenar.Regeringen har visserligen, vilket jag tycker att viskall hålla den räkning för, genom positiva åtgärderförändrat skattereglerna, inte minst förjordbrukare och i någon mån därmed förbättratsituationen. Regeringen har genom att ta bortskatten på arbetande kapital, genom att den skall tabort skogsvårdsavgiften, genom att lindraförmögenhetsbeskattningen, osv, gjort det litet merdrägligt för dessa driftsformer.Med samhällets aktiva stöd och goda minneminskar emellertid aktiviteten genom detomställningsstöd och det omställningsarbete sompågår. Många inom jordbruket fast boendeöverväger helt naturligt att helt avveckla eller attsom tätortsboende sköta sina fastigheter på ettextensivt sätt. Det innebär att avståndet mellangrannarna ute på landsbygden kommer att öka,vilket i sin tur innebär att den sociala gemenskapenminskar i motsvarande omfattning. Detta kommeratt locka fler att av olika skäl välja att bosätta sig itätort. De får då närhet till service, och de får ocksåförhoppningsvis en social trygghet som kan varasvår att känna ute i ensamboendet. Det tyngstaskälet är kanske att det är ekonomiskt säkrareatt investera i en om- och tillbyggnad i en bostad ien tätort än att göra det i en bostad i glesbygden.Värdeökningen i byggnader i tätorter är ju oftapositiv, medan det omvända förhållandet gäller närman satsar pengar ute i glesbygden. Det känns svårtatt motivera stora investeringar.Parallellt med den utveckling som jag har beskrivithar samhället och staten klara önskemål om att viskall bevara en levande landsbygd. Det är en ärligambition, det är jag helt övertygad om, och dendelas av alla partier. Och i regeringsförklaringenkan vi också läsa att regeringen klart har tagitställning i dessa frågor.Man satsar statsmedel på olika sätt. Vi har NOLA-stöd, vi har naturvårdssatsningar och andrasatsningar som man har gjort för att upprätthålladet befintliga boendet och därmed också se till attdet öppna landskapet i någon mån är enrealitet.I svaret hänvisar statsrådet till ettutredningsbetänkande, där de frågor som jag hartagit upp belyses. Statsrådet hävdar att man på siktsannolikt kommer att införa en avdragsrätt för deunderhållskostnader som jag har pekat på, dockmed begränsningen att den endast skall gälla förkulturhistoriskt intressanta och värdefullamangårdsbyggnader. Jag tycker att det vore en braåtgärd, och det visar att man förstår problematiken.Jag tycker också att det styrker min argumentering,men man har enligt mitt sätt att se saken stannat påhalva vägen. Det skulle bli en svår gränsdragningnär det gäller vad som är kulturhistorisktintressanta byggnader, vilket skick byggnadernaskall befinna sig i osv. Det leder kanske till ännuvärre konsekvenser genom att vi med 90-talets synpå kulturhistoria kommer att bevara någonting somi framtiden kallas Skansen-objekt. De byggnadersom är levande, och det är trots alltfortfarande merparten av byggnaderna pålandsbygden, får man sämre förutsättningar för attunderhålla och satsa pengar på. Detta tycker jag äroacceptabelt, och jag hoppas naturligtvis attregeringen kommer att se på dessa frågor.Vi förstår ju vad den långsiktiga effekten av det härhandlandet blir. Vi lämnar en lucka i vårt kulturarvefter oss, och det torde många komma att betraktasom en allvarlig miss.Min förhoppning, herr talman, är att det arbetesom bedrivs inom kring dessafrågor, något som statsrådet också har hänvisat till,skall ges en sådan omfattning att man understödjerden naturliga livskraft som ligger i att människorfortfarande vill bo kvar i glesbygden. Det kan ske iförsta hand genom generella lättnader av den typsom jag har föreslagit, så att man tillåteravdragsrätt för underhåll av bostäder, och i andrahand -- det är underförstått -- genom selektivaåtgärder. Detta skulle kräva mindre administrationoch ge större effektivitet åt vidtagna åtgärder. Detmest positiva vore, som jag upplever det, att denredan i dag ansträngda statskassan inte skullebelastas ytterligare.Herr talman! Med hänvisning tillregeringsförklaringens ord om att hela skallleva hoppas jag självfallet att det arbete sombedrivs i leder fram till en positivlösning av de problem som jag har belyst.Anf. 39 Statsrådet ():Herr talman! Det är bra med valfrihet också när detgäller talarstolar.Beträffande avdragsrätt för underhåll ochreparationskostnader är principen den att förkonventionellt beskattade fastigheter, somhyresfastigheter, finns en avdragsrätt. För tidigareschablontaxerade fastigheter, som småhus, togsavdragsrätten bort i samband med attschablonbeskattningen infördes. Samtidigtbibehölls fram t.o.m. 1990avdragsrätten för mangårdsbygnader påjordbruksfastigheter.Jag skulle kunna ange två skäl till att det var på dethär viset. Det ena var att man sågmangårdsbygnaderna som en del avjordbruksfastigheten och en del av driften, detandra att man betraktade saken som ett problemmed tanke på att det ibland var svårt att särskiljareparationer på ekonomibyggnader och påmangårdsbyggnader. Då kunde det vara praktisktatt ha kvar avdragsrätten. Denna kombineradesmed den förhållandevis högre intäktsberäkningenför småhus.För att man skulle uppnå enhetlighet togsavdragsrätten bort i samband med riksdagsbeslutetom skatteomläggningen 1990. har frågan ändåav naturliga skäl kommit upp, för om vi ser på endel av de större mangårdsbyggnaderna finner vi attdet blir uppenbara problem att hantera detframtida underhållet. Det är svårt att göra dettautan en avdragsrätt, och förslag härvidlag har ocksåframlagts i ett betänkande, som för närvarandebereds i . Man kan naturligtvis idetta sammanhang fråga sig om inte sammaproblem finns när det gäller andramangårdsbyggnader med tanke på att de ofta tillytan är betydligt större än normala småhus itätbebyggda områden.Det finns andra effekter som gör att det här skullekunna vara intressant och bra, men om systemetinfördes borde det kombineras med en högreintäktsberäkning, vilket skulle skapa ytterligare endel komplikationer i skattesystemet.Jag är alltså inte beredd vare sig att ange vilketresultat arbetet kommer att medföra eller närresultatet kan föreligga. Jag noterar att med tankepå att avdragsrätten avskaffades det föregående årär ganska sannolikt att många, som hade ett akutbehov att vidta reparationsåtgärder, gjordereparationerna , så jag tror att vi harnågra månader eller litet på oss attfundera. Sedan skall vi återkomma med besked idet här avseendet.Anf. 40 ():Herr talman! Vi är fullständigt överens beträffandeden historiska beskrivningen och varför frågan äraktuell. Men jag har litet svårt att hänga med i ettavsnitt av statsrådets resonemang; han är ju annarskänd för en så klar logik när det gäller dessa frågor.I det ena fallet, när det gäller kulturhistoriskabyggnader, tycks det vara nästintill en självklarhetatt här skall avdrag få göras för åtgärder som sättsin. Men när det, enligt den bedömning man såsmåningom kommer att göra, gäller andra typer avbyggnader skall samma regler inte tillämpas, utandå måste det till ett andrum.Jag kan, herr talman, självfallet acceptera ettandrum, om siktet är inställt på att frågan skalllösas.