prot · GG0945 · 1992-12-15 00:00:00 — Arbetet sorterarunder FN:s kommission för mänskliga rättigheter.Sverige deltar aktivt i det arbetet.Utskottet vill betona vikten av att urbefolkningarssituation uppmärksammas, att deras rättigheterskyddas och att vederbörliga sociala och ekologiskahänsyn tas till urbefolkningar i den samhälleligaplaneringen och utvecklingen.Detta, fru talman, var en innanläsning frånutrikesutskottets betänkande om mänskligarättigheter, 1991/92:UU2. Årets behandling avfrågor som rör de mänskliga rättigheterna har juskjutits upp . Detta var alltså det senastesom uttalat när det gäller urbefolkningar.Vi tillstyrker inrättandet av ett Sameting. Det kanses som ett frö ur vilket ett samiskt självstyre i bästafall kan växa fram.År 1993 har utropats som urbefolkningarnas år. EnESK-session med som ordförandelandavslutas här i . En ombudsman företniska minoriteter har utsetts. Jag hade förmånenatt få träffa honom i går.Sverige har alltså ett gott rykte som en engageradmedlem i världssamfundet. Vi har en tradition avinternationellt engagemang. Detta faktum, frutalman, innebär i det här sammanhanget att vi nogfår akta oss för att inte framstå som om vi har ettsöndagsansikte utåt, som vi kan kritiserasför att inte leva upp till våra ideal inom vårt egetlands gränser.Vänsterpartiets meningsyttring i det härbetänkandet tar upp frågan om en språklag och omett tillägg i regeringsformen om samernas rättsligaställning. Vår motion besvaras med att Sametingetskall ges ett ansvar för att leda det samiskaspråkarbetet. Naturligtvis skall ges denuppgiften, men skulle lättare kunnasköta den uppgiften om det hade en språklag attarbeta utifrån. Hur en språklag sedan skallutformas finns inte med vare sig i propositioneneller betänkandet.I dag har våra invandrare större rättigheter än vadvuxna samer som fråntagits sitt språk har. större rättigheter att få läsa sitt språk på betaldarbetstid. Jag tycker inte att det är någon ursäkt attdet i finns färre som talar samiska i detsamiska kärnområdet än det finns i ochFinland. har länge haft en språklag. Norgehar fler samer kvar i Sapmi. Vi har helt enkelt variteffektivare med att utrota språket och att spridasamerna ut över landet. Vi har varit effektivare somkolonisatörer.Vårt motionsyrkande gäller ett tillägg iregeringsformen 1 > ekap. Där står nu attetniska, språkliga och religiösa minoritetersmöjlighet att behålla och utveckla ett eget kultur-och samfundsliv bör främjas. Tillägget skullekunna vara att samerna härvid i egenskap avurbefolkning intar en särskild ställning. Men detkunde inte utskottet tänka sig.Utskottsmajoriteten svarar att samerna redan gesett grundlagsskydd som etnisk minoritet och attsamernas ställning i egenskap av ursprungsfolk harmarkerats genom uttalanden i två olikabetänkanden från riksdagsmötet /77.Vi anser att samerna är mer än en etnisk minoritet.Vi har många minoriteter i vårt land, t.ex. turkaroch iranier. Men andra etniska grupper i Sverigehar i regel ett hemland någonstans, varifrån de kanfå språkliga och kulturella impulser. Samerna ärSveriges ursprungsfolk. Vi anser att det också skallskrivas in i grundlagen.Skillnaden mellan grundlagen och vad som föreslåsi betänkande är att grundlagsändringarbara kan ske genom två riksdagsbeslut medmellanliggande val. Vad som föreslås i riksdagensbetänkande kan röstas bort med enkel majoritet ikammaren. Det har därmed inte samma dignitet.Samma betänkligheter har tydligen utskottet närdet gäller vårt motionsyrkande om en samelag. Därsvarar utskottet att den här lagen handlar omSametinget och därför skall heta sametingslag. Deninledning som vi föreslog efter rekommendationfrån handlar om samma sak,nämligen att det skrivs in att samerna är enurbefolkning i med ett eget språk, en egenkultur och egna näringar. Det bör också finnas enhänvisning till i vilka lagar och förordningar mankan hitta andra bestämmelser rörande samerna.Fru talman! har vi besök här i riksdagen avfredspristagaren . Hon ärtaleskvinna för världens ursprungsbefolkningar,inkl. hade vimöjlighet att se och höra henne i ett svenskt TV-program. Hon sade då fritt översatt att kampen nuinte gäller mat och överlevnad, utan rätten till enegen historia, äganderätten till marken och rättentill en egen kultur. Det gäller helt enkelt rätten attvara annorlunda. Den rätten hotas inte bara avrasister och extremister, utan också av hedervärdaanpassningsidéer i och andra länder.ILO-konventionen, vilken nu inte anser sigkunna ratificera, är ett viktigt instrument förRigoberta Menchú och andra i deras arbete företniska minoriteter och ursprungsfolk i helavärlden. Den är naturligtvis också ett viktigtinstrument för strävanden internationelltför frågor om mänskliga rättigheter.Fru talman! Jag yrkar bifall till Vänsterpartietsmeningsyttring till detta betänkande.Anf. 14 ():Fru talman! Om man skall tala om samerna ochderas ställning i kan man börja mycket långtid tillbaka. Det blir en intressant, spännande ochkanske också bitvis skrämmande historia. Jag skallnöja mig med att börja 1977.Detta år uttalade att samerna intar ensärskild ställning i förhållande till andraminoriteter. Det gör de av två skäl; dels av detsjälvklara skälet att samerna är en del av Sverigesursprungsbefolkning, dels av det skälet att gruppensamer är så liten att detta speciella inslag i landetskulturarv kan riskera att utplånas om man intevidtar speciella åtgärder för att stödja en levandesamisk kultur.Detta sista skäl har samerna uppmärksammat, ochdärför har de skapat olika organisationer för attbevara sina samiska intressen. Dessaorganisationer behöver kompletteras med en statligmyndighet, där samernas engagemang ikulturfrågor i mycket vid bemärkelse tas till vara.På så sätt har förslaget till denna okonventionellastatliga myndighet -- -- vuxit fram.Sametinget är okonventionellt i så måtto attmyndighetens beslutande organ, själva tinget, i sinhelhet utses av enskilda och inte av regeringen.Vi har snart beslutat i enlighet med hemställan ipropositionen och betänkandet. Därför är det idenna debatt på sin plats att säga att det är avstörsta betydelse att vi går ut på bred front ochuppmärksammar alla samer på den möjlighet somfinns att påverka, så att så många som möjligtanmäler sig till de sedan skallkunna tas upp i sameröstlängden. Det är bråttom;anmälan skall vara registrerad redan den 25januari.Jag skulle vilja uttrycka en from förhoppning om attinte bara massmedia i Norr- och ochi uppmärksammar detta för att få såmånga som möjligt att anmäla sig, utan att ocksåStockholmsområdets massmedia gör det. Här iStorstockholmsområdet bor ju en mycket stor delav ca 17 000 samer.Utskottet är i stort sett enigt. Den fråga som hargivit upphov till den mest intensiva diskussionengäller konvention nr 169 om ursprungsfolkoch stamfolk i självstyrande länder. Grundtanken iden tidigare konventionen i samma ämne var attursprungsbefolkningen skulle stödjas, men måletvar assimilation. Grundtanken , vilken tydligtkommer till uttryck i konvention 169, är attursprungsbefolkningens egna kulturer skall stödjasför att bevaras och växa i omfattning och betydelse.Vi bör kanske komma ihåg att det är ett synsätt sominte är självklart i alla länder. Jag hörde i gårfredspristagaren tala. Hon sadeatt indianerna i hennes hemland Guatemalafortfarande är en dekoration i kanten -- en färgstarkmajoritet som man bara använder i turistiskasammanhang. Mänskliga rättigheter är långt ifrånen självklarhet.Det är tvärtom så, att ursprungsbefolkningar -- inteminst samerna i vårt land -- är en omistlig del i ettlands levnadsmönster och kultur. Utan dennamångfald, som fordrar allas medverkan, blir ettsamhälle eller ett land ensidigt och utarmat. ger uttryck för detta synsätt. Dennainriktning är vi naturligtvis alla överens om, menbekymret är artikel 14 och skrivningen omursprungsbefolkningarnas äganderätt till mark ochvatten.Det var också denna fråga som vållade mest debatti vid konferensen om ILO-konventionen.Inte mindre än 101 ändringsförslag lämnades in.Från svensk sida påtalades behovet av bruksrättoch att det begreppet borde tas in i texten som ettalternativ till äganderätt.Regeringsrepresentanterna från Nya Zeelanduttryckte att man hade liknande problem som iSverige, men efter långa diskussioner föll dess värreförslaget.I artikel 14 står det nu att ursprungsbefolkningensäganderätt och besittningsrätt till den mark somden traditionellt bebor erkänns. Det stämmer intemed svenska rättsförhållanden. Eftersom man intekan ratificera konventionen styckevis och delt,måste den därför avvisas. Under behandlingen iGenève framkom att flertalet länder ser merflexibelt på begreppet äganderätt. Mot dennabakgrund är det speciellt intressant att följa hurILO bedömer tillämpning av konventionen.Jag skall slutligen kommentera särmeningar. När det gällerfrågan om språklagstiftningen är det inte en ursäktatt påpeka att förhållandena i , ochSverige inte är likformiga. Den kommun som harflest samer i sin befolkning har betydligt under10 %. Det visar att förhållandena i , Norgeoch inte är kongruenta.Sametingen kommer att få ansvar och resurser föratt genomföra en språkutbildning. Åtskilligaremissinstanser har också framhållit att detta är enbra uppgift för . Samerättsutredningenhar också visat att språkutvecklingen förstärksgenom att tinget ges en ledande roll i språkarbetet.När det sedan gäller ursprungsbefolkningen menarutskottet i sin helhet att de etniska minoriteternahar ett fullgott grundlagsskydd i regeringsformens1 kap. 2 §. Företrädare för samerna har dessutomframhållit att vad man egentligen önskar reglera ärinte individens rätt, utan samiska folkets kollektivarätt till mark och vatten. I regeringsformen tar mannär det gäller mänskliga rättigheter sikte påindividens rätt och inte kollektivets. Därför talardenna princip mot att införa en bestämmelse omkollektiva rättigheter.Sametinget är inte slutet på historien när det gällersamernas ställning i samhället. Positionerna ärheller inte, som det har sagts på en del håll, låsta ioch med detta beslut. Tvärtom är möjligheterna tillförändringar och utveckling outtömliga. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan i alla dess delar ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 15 () replik:Fru talman! I och i finns detspråklagar. I har den funnits . Detfinns ingenting som säger att den språklag somSverige inför skall vara utformad på exakt sammasätt som de som finns i och . Det kanockså påpekas att den nya europeiskaspråkkonventionen har kunnat ratificeras avDanmark, och just därför att de haren språklag.Jag tycker inte att jag riktigt fick det svar som jagville ha, utan endast ett påpekande om att det finnssi eller så många procent samer i vissa områden.Den grundlagsändring vi föreslår i vår särmeninghandlar inte om kollektiva rättigheter. Den handlarom att i regeringsformen skriva in att samerna iegenskap av ursprungsfolk har en särställning.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag förstår att inte ärnöjd med mitt svar eftersom vi inte är överens.Utskottets majoritet menar att språkutvecklingensintresse tillvaratas på bästa sätt genom det beslutsom vi kommer att fatta.När det gäller regeringsformen 1 kap. 2 § harsamerna själva uttryckt att det är den kollektivarättigheten som de vill värna. Det stämmer alltsåinte med vår lagstiftning.Anf. 17 HANS ():Fru talman! Genom införandet av en sametingslaggörs ett stort framsteg i utvecklandet av densamiska befolkningens rättigheter i vårt land.Genom att det föreslagna , varsledamöter utses genom val bland den samiskabefolkningen, får status av en särskild statligtmyndighet, skapas förutsättningar för att densamiska befolkningen mer auktoritativt ocheffektivt kan hävda och utöva sina rättigheter ochintressen.Samerna i uppskattas till ca 17 000personer, varav 2 000 i sameby, 8 000 utanförsameby i norr och 7 000 utanför sameby i resten avlandet. Någon verklig folkräkning finns inte, menborde under de nya betingelser som den nyalagstiftningen skapar kunna genomföras. Samernaär sålunda totalt sett en så liten folkgrupp att denmed tiden kan riskera att utplånas. Det behövsdärför att särskilt verksamma åtgärder vidtas för attstödja den samiska befolkningen i deras strävandenefter bättre levnadsförhållanden och för attvidmakthålla och utveckla en levande kultur.Samerna har själva skapat olika organisationer föratt bevaka sina intressen. Genom , ochdess status som statlig myndighet med överblicköver de olika samiska frågorna, skapas ett merkraftfullt instrument.En förutsättning för att förväntningarna skalluppfyllas är att samerna själva aktivt engagerar sigi verksamhet. Här kommer också attfinnas goda möjligheter att på ett auktoritativt sättframlägga den samiska befolkningens synpunkter,förslag och krav. Den lösning som valts ilagförslaget är okonventionell och unik, menförhoppningsvis avpassad till samernas behov ochintressen.Förslaget bygger på grunduppfattningen attsamerna är en etnisk minoritet som i egenskap avursprungsbefolkning i ett eget land intar en särskildställning i förhållande till andra minoriteter ilandet. bör betonas att målet församhällets insatser för den samiska minoritetenockså är vad som slagits fast för vårminoritetspolitik i allmänhet -- jämlikhet, valfrihetoch samverkan.Själva tinget skall i sin helhet utses av tingetsledamöter. Församlingen utser en styrelse för denlöpande förvaltningen. Regeringen förordnarordförande bland de valda ledamöterna i tinget,men efter förslag från tinget. Jag utgår ifrån attregeringen som regel kommer att följa tingetsförslag. Skulle denna ordning mot förmodan intefungera väl, utgår jag ifrån att tinget framläggerförslag till förändring. Det vore intressant att hörautbildningsministerns kommentarer till detta. Dethar delvis varit en omstridd fråga.I utskottsbehandlingen har eftersträvats att uppnåbredast möjliga enighet om lagförslaget. Jag anseratt detta i sig är ett värde för att säkra inte bara enallmänt positiv inställning till den samiskabefolkningen, utan även för att skapa stabilitet ochkontinuitet i samhällets hållning till samerna. Detligger i sakens natur att det i utskottsutlåtandetdärför har gjorts en del kompromisser.På några punkter finns det särskilda yttranden.Ingela säger att det varit lämpligt attavvakta inrättande för att därefter getinget möjlighet till yttrande. Hon förutsätter ävenatt får ställning avremissmyndighet.Jag är inte främmande för att kunde hahörts innan beslut i ärendet fattades. Detta fickemellertid vägas mot intresset av att lagen så snartsom möjligt träder i kraft och att kanmotta det anslag som förutskickats i propositionen.Det är självklart att inte bara skall varaen remissinstans, utan även på eget initiativframlägga förslag. Jag hoppas att skallbli aktivt i dessa avseenden.Berith , i likhet med , önskaren särskild samisk språklagstiftning, som äveninnefattar rätten för vuxna att -- som man uttryckerdet -- återerövra sitt språk. Utskottet utgår från attregeringen följer utvecklingen inom detta områdenär det gäller det samiska språket och beaktarbehovet av de lagstiftningsåtgärder som kanföreligga. Det vore även intressant att på den härpunkten höra utbildningsministerns synpunkter pådet som utskottet anfört.Det samiska språket är en viktig del av den samiskakulturen. Språket ger uttryck åt folketslevnadsbetingelser, värderingar, synsätt ochtraditioner. Det samiska språket är en del avSveriges kulturarv, och det är därför en nationellangelägenhet att det ges möjlighet att utvecklas.På grund härav är det viktigt att utöverresurser som tinget kommer att förfoga över, bl.a.när det gäller kultur, tilldelas ytterligare medel föratt på sätt som bestämmer stödja detsamiska språket. Utbildningsministern har, som jagtidigare nämnt, lovat att återkomma med förslag i1994 års budgetproposition, men redan nu är ettanslag i storleksordningen per årangivet -- i detta års penningvärde.Det är naturligtvis av intresse att hörautbildningsministerns synpunkter, inte bara hurhan ser på det här framåt, utan ävenframdeles. Jag skulle kunna föreställa mig attbehoven kommer att kunna bli betydligt större. Jagvill också nämna de möjligheter som redan nu finnsi fråga om undervisning i samiska som hemspråkinom allmänna skolväsendet. Genom de medel somställs till förfogande har vissamöjligheter att framställa undervisningsmaterial.Berith hänvisar till och ,där särskild språklagstiftning finns.I propositionen och i utskottsbetänkandetframhölls också olikheter som skäl för att nu väljaen annan lösning. Jag anser emellertid att det finnsgoda skäl såväl för regering och riksdag som förSameting att kunna återkomma, inte minst i vadgäller vilken betydelse en harmonisering mellan denordiska länderna kan ha i språkfrågan. Jag skullevilja att utbildningsministern också på den härpunkten säger sin mening.Berith vill, i likhet med , attsamernas särskilda ställning som ursprungsfolkredan nu markeras, inte bara genomgrundlagsskydd för samerna som minoritet ochgenom uttalanden i om samernassärställning i egenskap av ursprunglig befolkning,utan genom ett tillägg i regeringsformen, vilketuteslutande skulle avse samerna. Utskottet anserinte att det nu finns skäl att ytterligare markerasamernas särskilda ställning. Den skrivningutskottet valt kan vara skäl för nya övervägandenvid senare tidpunkt. Det gäller här att följautvecklingen i andra länder om vad som sker påkonventionsområdet när det gällerursprungsbefolkningarnas ställning.Av intresse är givetvis att ta del av Sametingetssynpunkter och eventuella förslag. Det finns ingadelade meningar i utskottet när det gäller , men jag vill starkt framhållabetydelsen av att söka undanröja de hinder somföreligger. Jag utgår från att utbildningsministerPer har tagit del av de skrivningar somutskottet har gjort om . Jaghoppas också att utbildningsministern verkligenbeaktar de synpunkter och förslag som faktisktfinns i utskottsutlåtandet. Det vore av stort intresseatt även få höra hans synpunkter.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 18 ():Fru talman! Flera ledamöter har här nämntRigoberta Menchú, som just nu befinner sig i vårriksdag. Jag har precis kommit från en träff som viriksdagsledamöter har haft med henne. RigobertaMenchú har ju fått för att hon harverkat för fred, mänskliga rättigheter ochursprungsbefolkningar. Vid den här träffen sadehon också att hon med kraft kommer att fortsättaverka för ursprungsbefolkningars rättigheter ochhade gärna här i parlamentet framfört en hälsning.Vi har ju inte den tingens ordning här, så det skullevara möjligt. Det skulle annars ha varit lämpligt,när vi nu skall behandla betänkandet om samernasrättigheter. Jag vill gärna på det här viset ändåframföra hälsning.Sverige har i olika sammanhang verkat förursprungsbefolkningarnas rättigheter. Det ärdärför angeläget att vi också ser till vår egenursprungsbefolkning samerna, så att de får sinarättigheter tillgodosedda. Ett viktigt internationelltdokument i det här fallet är konvention 169om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrandeländer. Propositionen föreslog att heltenkelt skulle slå fast att inte bör tillträdaden konventionen.Den enda motivering som gavs var att manhänvisade till artikel 14 om äganderätten och att detmed svenska rättsförhållanden uppenbart inte ärförenligt med den bestämmelsen. Det handlar om''Rights of ownership and possession of the people'sconcern over lands and which they traditionallyoccupy shall be recognized.'' Enligt statsrådetsmening kan det med den här bestämmelsen inte bliaktuellt för att tillträda konventionen. Detgjorde att jag motionerade i den här frågan, därföratt jag tycker att bör undanröja de hindersom finns för att kunna ratificera konventionen.Jag är glad att inte på sammasätt avfärdar den möjligheten. Jag insersvårigheterna med artikel 14, men det finns såmånga andra krav i konventionen som kanställa upp på. Det är väldigt viktigt att vi också gördet, inte bara när det gäller ursprungsbefolkningari , utan runt om i världen. Konventionen isig är nämligen ett förstärkande avursprungsbefolkningars rättigheter.Norge har, som fler här har antytt, ratificeratkonventionen. I det sammanhanget har man gjorten s.k. enkel tolkningsförklaring på så sätt att mantolkar äganderätt som brukningsrätt. skalllämna in en rapport till , därefter blir det att bedöma hur konventionens krav hartillämpats. Om anser att tillämpning äracceptabel finns det inga skäl för att intekunna underteckna konventionen. Det är minpersonliga uppfattning.Jag är därför nöjd med det sätt somkonstitutionsutskottet har hanterat frågan. Detvore fint om , som ärursprungsbefolkningarnas år, skulle kunnaratificera konventionen. Det får vi emellertid se,efter att ha tagit del av bedömning.Konstitutionsutskottet har också haft att taställning till inrättandet av ett Sameting. Jag tyckeratt det är bra att beslut nu fattas. Det finns mångasom kritiserar uppläggningen av Sameting. Manmenar att tinget inte får tillräckligt mycket att sägatill om. Det är emellertid viktigt att ett ting inrättas.Skulle det sedan visa sig att tinget inte fårtillräckligt mycket att säga till om eller att man villjustera uppläggningen, skall den möjlighetenfinnas.Jag undrar t.ex. hur det blir med tillsättandet avordförande för tinget. Det står i det framlagdaförslaget att det är regeringen som formellt tillsätterordförande efter förslag från tinget. Jag utgår frånatt man då följer det förslag som kommer fråntinget, så att det inte blir regeringen som reelltbeslutar vem som skall vara ordförande. Annars fårordningen ändras. Vi får se hur det blir i praktiken,om det bara är en formell historia, utifrån att detskall vara en myndighet.Det handlar också om hur tinget får möjligheter attyttra sig om olika frågor som rör samernas område.Jag utgår från att det blir obligatoriskt att sådanaförslag som direkt berör samerna skickas på remiss,dvs. helt enkelt ett remisstvång.Därför tycker jag också att det skulle ha varit på sinplats att de förslag som framför alltbostadsutskottet har haft att ta ställning till hadeskickats över till tinget för hörande, och sedankunde vi ha fattat beslut i . Det hade variten lämplig ordning. Detta har jag fört fram i ettsärskilt yttrande.Jag instämmer med att det intebara skall vara fråga om att yttra sig i olika frågor,utan tinget skall ha möjligheter att ta initiativ ochkomma med förslag. Det är en självklarhet.Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 19 Utbildningsminister ():Fru talman! Om om fattar detbeslut som anges i regeringens proposition ochkonstitutionsutskottets betänkande, tar vi ettviktigt steg i riktning mot erkännande av samernasrimliga rättigheter. Det särskilda blir ensymbol, men också ett instrument för utövandet avsamernas rätt.Egentligen är det, fru talman, rätt förunderligt attdet skall ta så här att tillerkänna samernamöjligheten att inom vårt lands lagar ochparlamentariska system utöva sina egna rättigheteroch råda över egna angelägenheter.När samefrågorna i sin någorlunda helhet varföremål för diskussion förra gångensaknades detta viktiga element -- samernasrättigheter och -- i dåvaranderegeringens förslag. Det år som har gått sedanriksdagen då avvisade regeringsförslaget och sändedet tillbaka för komplettering och fullständigandehar utnyttjats för att nu förse samefrågorna medderas riktiga och rättmätiga legala ram.Inte minst viktigt är det, fru talman, att det vi nugör innebär att samverkan mellan samer i olikadelar av underlättas. Inte minst samernasjälva understryker gång på gång det nödvändiga iatt se samerna, visserligen som en del av resp. land,men också som en befolkning som skär tvärsigenom fyra länder i vår del av världen. Sedantidigare finns i och sameting avungefärligen det slag och den struktur som vi nuföreslår skall inrättas också i Sverige.Vi har också i ett annat hänseende försökt varanordiska, nämligen när vi har övervägt hurSametingets arbetsvillkor och uppgifter skallformuleras.