prot · GF0973 · 1992-03-10 00:00:00 — Dennaanda av försoning och samförstånd måste få råda i fortsättningen.De ministrar som jag samtalade med avvisade på intet sätt att representanterför FMLN skulle vara med i utan såg detta som tänkbart. Jagkan inte påstå att jag fick ett absolut ja, men, som man brukar säga, jag ''pushade'' för detta. Och jag vet att vi inte är ensamma om att göra det, vilketjag tycker är mycket viktigt, och det sade också . 118 ():Fru talman! Representanterna för FMLN framförde synpunkter just på biståndets innehåll. De var rädda för att den större delen av biståndet kommeratt gå till infrastrukturella satsningar, vilka naturligtvis behövs. Behoven ärju omätliga. Men även bistånd till utbildning, utveckling av hälsovård, sjukvård, osv. måste finnas med i mycket större utsträckning än som framgår avden plan som har presenterats av regeringen.Jag hoppas att biståndsministern instämmer i att det är mycket viktigt satsar på sådana projekt som verkligen medverkar till att man arbetarför vårt biståndsmål, nämligen att höja de fattiga folkens levnadsnivå.Anf. 119 ():Herr talman! Precis som sade finns de en oro för att tyngdpunkten på givarmötet i skall läggas på infrastruktursatsningar.De är inte oväsentliga, men jag ifrågasätter om de skall högprioriteras nu.Själva grundproblemet är ju jordfrågan. Om man skall lösa de sociala problemen och fattigdomsproblemen bland den stora majoriteten i ,måste det, såvitt jag förstår, ske en jordreform. kontrollerar 250 familjer av den odlingsbara jorden i El Salvador.Jag vill gärna höra vad biståndsministern anser om den motsättning somfinns mellan infrastruktursatsningarna och de sociala satsningarna.Anf. 120 Statsrådet ():Herr talman! Jag är inte särskilt benägen att alltid se detta som motsättningar. Jag tror, vilket också sades, att det är viktigt med både-och. Men vadjag däremot är mycket angelägen om att än en gång få understryka är vadjag har sagt till representanter för FMLN i , till den nuvaranderegeringens företrädare och till andra politiker, t.ex. till ,nämligen att vi inte kan tänka oss att vara med om någonting annat när detgäller bistånd än det som främjar försoning och som kan accepteras av, enkelt uttryckt, båda parter. Detta är mycket klart och entydigt markerat.Jag tror även att de insatser som jag nämnde, t.ex. demobiliseringen, är avhög angelägenhetsgrad också inom FMLN:s organisation.Anf. 121 ():Herr talman! Jag vill bara göra ett litet tillägg i denna dialog. Valet sker1994.Jag tror att vi har en stor uppgift att fylla när det gäller demokratiseringengenom att stödja utvecklingen mot fria och stabila val. Där finns det givetvismycket som enskilda organisationer kan göra. Jag är övertygad om att detblir så.Jag tackar för svaret, som jag är nöjd med.Överläggningen var härmed avslutad.Meddelande om muntliga frågor till regeringen den 12 marsAnf. 122 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Vid frågestunden kommer följande statsrådatt närvara:Statsminister (), arbetsmarknadsminister (),finansminister (), kommunikationsminister () och utbildningsminister ().Statsministern besvarar övergripande och allmänpolitiska frågor. Frågornatill övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen.17 § Svar på fråga 1991/92:461 om flyktingströmmen från tillBangladeshAnf. 123 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig på vilket sätt stödjer deinsatser som behövs för att hjälpa att klara flyktingströmmenfrån , eller , som landet nu officiellt heter.Maj-Lis Lööw undrar även på vilket sätt stödjer regerings begäran hos FN om påtryckningar på den burmesiska regeringen beträffande förtrycket av minoriteter.Flyktingströmmarna från har trappats upp. har antalet flyktingar som anländer tillBangladesh kraftigt ökat, vilket har lett till att initiativ tagits i området avsåväl som FN:s flyktingkommissarie () ochRöda korset.Tjänstemän från den svenska ambassaden i Dacca besökte de bangladeshiska flyktinglägren och tog där kontakt med de biståndsorganisationer som samordnar det internationella biståndet till flyktingarna.Den följer händelseutvecklingen noga. Vi har en hög beredskap att positivt bemöta appeller om bistånd. Vi undersöker också genom vår representation i Dacca tillsammans med ansvariga bangladeshiskamyndigheter möjligheterna att snabbt utnyttja vissa svenska tidigare avsattamen ännu ej ianspråktagna biståndsmedel för flyktinginsatser.Jag redogjorde här i för hur Sverigesedan länge agerat mycket aktivt inom FN:s arbete för mänskliga rättigheteravseende . var huvudförslagsställare i Generalförsamlingen till en resolution rörande mänskliga rättigheter i , vilkensedan antogs. Så sent som antogs vid FN:s kommission omde mänskliga rättigheterna en resolution om , där de muslimska flyktingarna särskilt nämndes. var medförslagsställare till denna resolution, i vilken det bl.a. krävs att skall skapa de nödvändigaförutsättningarna för att flyktingströmmen skall kunna hejdas. Resolutionenkräver också att skall underlätta en tidig repatriering avflyktingarna.Sammanfattningsvis vill jag återigen framhålla att regeringen noga följer utvecklingen i och flyktingströmmen till . vara förvissad om att regeringen är helt inställd på att ytterligare agerai frågan. Hur mycket biståndspengar som kan komma att sättas in för attmöta flyktingarnas behov är det emellertid ännu för tidigt att yttra sig om.Med beslutsamhet kommer vi också att fortsätta att aktivt verka för att detinternationella trycket på regimen i upprätthålls.Anf. 124 ():Herr talman! Jag tackar biståndsministern för svaret. Jag tycker att det är enbra sammanfattning av agerandet när det gäller de mänskliga rättigheterna.Jag utgår från att den fortsätter att backa upp och andra regeringar när det gäller denna fråga.Jag är dock litet förvånad. Det är inte sagt syrligt alls, för jag är faktisktuppriktigt förvånad över att det ännu inte finns något besked om vad vi gör i denakuta situationen.För litet mer än sedan stod jag vid gränsfloden mellan Bangladeshoch och såg båtarna med flyktingar komma in. Jag såg förvirringenoch kaoset när tusentals och åter tusentals människor skulle ha mat och taköver huvudet. Det är naturligtvis tragiskt rent mänskligt, men det är äventragiskt från andra aspekter.För det första är det tragiskt därför att vi nu får en ny stor flyktingkatastrofi detta område, där man ändå har sett en ljusning på stora och långvarigaflyktingproblem när det gäller Cambodja, och i denna region.För det andra är det tragiskt därför att det är alldeles uppenbart att det skerett ökat förtryck från en redan tillräckligt grym regim i Burma.För det tredje är det tragiskt därför att ju är ett av jordens fattigaste länder och inte har någon som helst möjlighet att klara av detta. Detsåg jag helt klart.Man hade förhoppningar om att det skulle vara någonting tillfälligt, där mankunde hitta en politisk lösning. Men efter att ha talat med många flyktingartycker jag att det förefaller helt uteslutet att de skulle kunna återvända elleratt flyktingströmmarna skulle avta. I stället accelererar flyktingströmmarna.Senast i går talade jag i med högste chefen för . Han bekräftade att UNHCR nu finns på plats. Man har fått mark för ett flyktingläger för 100 000 människor. UNHCR är berett att sätta i gång. Då kan maninte säga att det är för tidigt för att yttra sig om hurmycketpengar som kan sättas in. Vi måste vara med och hjälpa till.Anf. 125 Statsrådet ():Herr talman! Ett faktum är emellertid att vi avvaktar appeller från UNHCRoch Röda korset avseende hjälpinsatser för de uppskattningsvis 100 000 flyktingarna. Så fort dessa appeller kommer, har vi beredskap för att avsätta enrejäl summa pengar för att hjälpa dessa flyktingar. Efter vad meddelar hoppas jag att appellerna når oss snart.Sedan skall det sägas i sammanhanget att Svenska Röda korset har avsatt tvåmiljoner av egna medel för att snabbt kunna assistera flyktingarna.Anf. 126 ():Herr talman! Det är bra. Röda halvmånen fanns på plats när jag var därnere. Röda halvmånen var den enda organisation som hade kommit i gångmed organiserade insatser. En enskild organisation klarar knappast detta arbete.Jag noterar besked att det ligger en ansenlig summa pengaroch väntar på att bli utbetalade, när får reda på vilket postgirokonto som pengarna skall gå till.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:462 om hjälp till KroatienAnf. 127 Statsrådet ():Herr talman! har frågat utrikesministern vilka initiativ regeringen avser att ta för att hjälpa Kroatien.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan.Sverige erkände som självständig stat . För att bidratill det fortsatta internationella fredsarbetet kommer också att deltai FN:s fredsbevarande styrkor. Det inbördeskrig i förutvarande ,som har resulterat i FN-insatsen, har orsakat mycket mänskligt lidande ochstor materiell förödelse. Många har dödats i kriget. 700 000 människor beräknas ha tvingats lämna sina hem sedan krigets utbrott, och flera städer harblivit utsatta för bombningar och förstörelse. Lyckligtvis har kriget i detnärmaste upphört och ett freds- och återuppbyggnadsarbete har kunnat påbörjas.Hittills har katastrofbistånd utgått med sammanlagt 18,5 milj.kr. för att mötade akuta humanitära behov som kriget i har orsakat. En stor delav detta bistånd har gällt . Det har dels kanaliserats genom svenskaorganisationer, t.ex. Röda korset, dels kanaliserats genom FN. Efter USAoch EG är den största bidragsgivaren till FN-insatserna. bestått av akut livsmedelshjälp och medicin till förmån för internflyktingar, bl.a. särskilt för barn.Regeringen bevakar aktivt utvecklingen i och har beredskap förytterligare insatser inom ramen för katastrofanslaget.Anf. 128 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Den hjälp som hittillshar givit till på ca 18,5 milj.kr. för att möta det akuta humanitärabehovet är utmärkt.Vad jag med denna fråga vill ta upp är den vädjan till västvärlden som denkroatiska regeringen har sänt ut om hjälp med att få nödbostäder. Ca 700 000människor beräknas vara utan bostäder. Städer har bombats ut. Också densvenska regeringen har fått en sådan vädjan direkt till utrikesministerMargaretha af Ugglas.I svaret säger statsrådet att regeringen aktivt bevakar utvecklingen i och har beredskap för ytterligare insatser inom ramen för katastrofanslaget.Jag vill hävda, , att den situationen redan föreligger. Det råderett katastrofläge i , och det är viktigt att vi kan handla. Dessutområkar det i efter en konkurs i finnas 1 500 bostadsmodulersom Nordbanken har ansvaret för. Det lär vara de enda bostadsmoduler somdirekt kan sändas i väg, kompletta med möbler och annat. Här borde densvenska regeringen kunna handla snabbt. Läget i är sådant att detär viktigt att vi kan få fram hjälp nu när människor inte har bostäder.Anf. 129 Statsrådet ():Herr talman! Jag hoppas att det framgick klart av mitt svar att det finns enberedskap och att vi vill hjälpa. måste jag, herr talman, få vidgadebatten något och säga att de flesta av de frågor som jag besvararhandlar om katastrofer -- i , i och i . Det är inte på någotsätt en ursäkt eller en bortförklaring, men möjligtvis en förklaring. Det gäller här ett mycket omfattande och svårt arbete, som i stort sett kan krävavilka insatser som helst.Jag kan försäkra att det när det gäller hjälp till hossvenska folket och hos regeringen finns en mycket ärlig vilja att nu hjälpatill.Det har dock inte varit så lätt att komma fram med hjälp under den gångnafasansfulla krigiska perioden. Vi hoppas att det nu blir lugn och att fred fårråda. Då blir hjälpmöjligheterna helt andra än vad de har varit hittills.Anf. 130 ():Herr talman! Också jag är övertygad om att det inom den svenska regeringenfinns en ärlig vilja att hjälpa och lindra nöd när den dyker upp. Det är ettsådant hjälpbehov i exempelvis att vi bör handla snabbt.Ibland har jag dock en känsla av att det i den svenska byråkratin, även inomUD-administrationen, kan gå ganska trögt när man skall förmedla den härtypen av hjälp. Jag har en känsla av att det kanske ibland behövs nya vägarför att komma till skott.Det råder, som jag nämnt, ett katastrofläge i . Vi ärbåda vana vid hur man i kyrkorna arbetar med att snabbt få fram hjälpinsatser till drabbade människor. Jag tror att kanske flera bör arbeta för att besegra den svenska byråkratin och få litet mera fart och effektivitet när detgäller att få ut hjälp i katastroflägen. Jag tycker att det nu är ett sådantlägei att man borde handla snabbare.När vi nu i som kanske enda land har lämpliga färdigutrustade nödbostäder, borde vi kunna hjälpa till med sådana i en samordnad internationell insats.Anf. 131 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan försäkra att det inte är enbart Sverigesom har byråkrati. Det kan avläsas på det sättet att ofta är förstframme när det gäller att hjälpa kris- och katastrofdrabbade länder.Jag blir litet rädd när man säger att den svenska byråkratin är ett elände, somförsinkar och fördröjer. Jag vill påstå att jag är lika ivrig som någon annanattminska byråkrati. Jag är också helt överens med om att kyrkoroch andra enskilda organisationer gör ett utomordentligt snabbt, effektivtoch bra arbete. Ofta får de en hel del av sina resurser från oss på UD.Men det är ju också så att det är enklare för en enskild organisation att bedriva hjälpverksamhet. Så snart vi agerar från regering till regering blir detmer formellt, och vi måste komma dit med det som den mottagande regeringen önskar sig och prioriterar. Det innebär att det inte är så enkelt somatt bara fylla och köra i väg en lastbil med förnödenheter -- som naturligtvistacksamt tas emot och säkert också behövs. Jag tror alltså att det blir kompletterande insatser när en regering agerar visavi en mottagande regeringoch när enskilda organisationer ger sig ut och gör annat behjärtansvärt arbete.Anf. 132 ():Herr talman! Jag inser att det är ett annat läge när en regering skall agera.Det är kanske inte alltid lika lätt, som statsrådet säger, som det kan vara fören enskild organisation.Jag vill ändå heja på sätt att få fram en snabbare och effektivare förvaltning inom . Jag tror att möjligheter finnsatt i det här fallet hjälpa det kroatiska folket med nödbostäder och svara påden förfrågan som utrikesminister har fått tidigare ivinter.Anf. 133 Statsrådet ():Herr talman! Jag tackar för påhejandet.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 1991/92:464 om livsmedelsbistånd till östländerAnf. 134 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jag är beredd att nu tainitiativ för att skapa möjligheter att få till stånd ett kraftigt livsmedelsbistånd till våra grannar i öster.Hittills under /92 har ca 145 milj.kr. från katastrofanslagetanvänts för akuta hjälpinsatser för att lindra nöden i de krisdrabbade länderna i Öst- och . Större delen av insatserna har gällt och Ryssland.En del av katastrofinsatserna har gällt livsmedel. I hjälpen till ingått matpaket till de mest utsatta, korn har levererats till ochvete till . Även andra akuta behov som medicin och olja har tillgodosetts. I de baltiska länderna har hönsfoder och utsäde varit särskilt viktigt.Även finns en beredskap för katastrofinsatser i --också vad gäller livsmedel. Övergången till marknadsekonomi tar tid, vilketinnebär att problem i samband med övergången kan fortsätta ytterligarenågra år. Även upprättandet av ett fungerande distributionssystem är en viktig förutsättning för att livsmedelsbehoven skall kunna tillgodoses. Givetviskommer därför svenskt livsmedel, kännetecknat av sin höga kvalitet, attfortsätta att användas i , liksom i andrakatastrofdrabbade regioner i världen.Det bästa biståndet är alltid hjälp till självhjälp. och hargoda förutsättningar att bli självförsörjande vad gäller livsmedel.Genom medlemskap i de internationella finansiella institutionerna och krediter från dessa och andra samt genom långsiktiga biståndsinsatser kommerbehovet av katastrofhjälp med livsmedel att minska på sikt.Jag kan i detta sammanhang omtala att regeringen ser övervilka möjligheter som finns för att snabbt skicka över utsäde till i första handLettland. Det föreligger nu ett konkret förslag om en sådan insats.Anf. 135 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.I svaret framgår att regeringen är aktiv i frågan. Vi har under det senasteåret upplevt en på många sätt glädjande utveckling i . Men det finnsockså mörka sidor. Det är inte bara en självständighet och demokratiseringsom vi har fått se. Det har också handlat om att människor inte har haft tillgång till sådant som behövs för livets nödtorft. I en sådan situation finns deten risk för att den demokratiska utvecklingen inte fungerar. Den kan avstanna eller t.o.m. motverkas. Det kan bero på att människor blir besviknapå den situation som har uppkommit.Men det finns också moraliska och humanitära orsaker till att vi måste hjälpatill så mycket vi kan. Vi kan inte se på när människor på andra sidan svälter i en situation där vi själva lever i ett överflöd.I dag ställs mark av i . Vi odlar den inte därför att vi anser att vi harför mycket mat -- som människor svälter. Jag tycker att det är litetbesvärande att det kan vara så.Det är bra och riktigt, som det sägs i svaret, att hjälp till självhjälp ärnågotviktigt. Men det kommer man till först litet längre fram när verksamhetenhar börjat fungera. Därför är det bra att utsäde har ingått i insatserna.Det kunde kanske vara bra att kontakta det svenska jordbruket och avdelaarealer för att odla sådant som kan ingå i hjälpen. Det måste göras nu införvårsådden så att arealerna kan nyttjas -- annars ligger de där osådda och sedan finns det inget utsäde när stödet skall ges. Min fråga gällermycket just sådana åtgärder. Är det möjligt för biståndsministern att vidtaen sådan åtgärd för att garantera att biståndet kan ges ?Anf. 136 Statsrådet ():Herr talman! Jag är from och är en god vän. Men jag harverkligen inte ställt av någon mark. Det finns andra som har beslutat om det.Så har vi frågan om att avdela arealer. Jag har ätit lunch med premiärministern från . Jag berättade att jag just var på väg till riksdagenför att svara på frågor. Jag kunde inte ana att det skulle bli så här sent.Jag frågade hur läget var. Premimärministern svarade med att landet ville hahjälp med att exportera livsmedel. Han undrade om inte kundehjälpa till att köpa upp livsmedel från som senare kunde föras övertill . Det var budskapet från premiärminister i Lettland.Det är inte så enkelt att hantera dessa problem. När mydigheterna får plädera själva är det djurfoder och utsäde, precis som jag sade i mitt svar, somde önskar framför allt.Anf. 137 ():Herr talman! Frågan är naturligtvis inte enkel. Den kan ses ur många olikasynvinklar, beroende på vem man frågar. Men det är uppenbart att det finnsett behov av livsmedel nu och att detta behov också kommer att finnas i höst.Att dessa länder dessutom har behov av att få in valuta och därför vill säljamat och annat som de kanske egentligen behöver själva, är en annan sak.Jag tycker att det är angeläget att vi gör det vi kan göra och att vi planerarvår verksamhet så att vi kan göra de insatser som det kan finnas behov av ihöst. Det är utgångspunkten för den fråga jag har ställt. Det som har gjortsär bra. Men det innebär inte att man inte kan göra mer.Anf. 138 Statsrådet ():Herr talman! Jag är helt överens med om att vi skall göravad vi kan göra men också vad vi bör göra. Vi kan säkert göra mer och vikommer att göra mer. Det aviserade jag i mitt svar.Man får väl ändå utgå från att premiärministern i ett land vet vad han talarom när det gäller försörjningsläget. Hans svar var alltså att prisnivån nu ärså hög att alla inte klarar av att köpa så mycket som de skulle önska. Mendet finns varor. Därför köper nu staten in varor och lagrar, och man vet interiktigt hur man skall hantera detta visavi den befolkning som behöver hjälpmed livsmedel. Det är helt klart att det i dessa länder och i t.ex. i finns grupper som inte får de livsmedel de verkligen behöver.Men det är inte detsamma som att det saknas livsmedel.Anf. 139 ():Herr talman! Det som statsrådet säger nu indikerar ett annat bekymmer,nämligen att i en bristsituation går priserna upp mycket kraftigt. Då kan intede människor som verkligen behöver mat köpa den. Då blir det varor över.Det är inte något bevis för eller någon indikation på att man inte behövermat. Det måste vara rimligt att vi hjälper till och stöttar, så att priset pålivsmedel inte blir så högt därför att det är brist på livsmedel.I sådana här sammanhang är det svårt att se vad som är verkligheten och vadsom är resultatet av ett skeende. Det vi har sett, att människor inte får mat,är ett bevis för att det behövs ett stöd. Det stödet måste vi ställa upp med.Anf. 140 Statsrådet ():Herr talman! Jag är helt övertygad om att vad som verkligen behövs i debaltiska länderna är att och andra länder överför kunskap -- tekniskkunskap, demokratisk, institutionell och organisatorisk kunskap, ja, vad viän vill lyfta fram. Det tror jag är nödvändigt. Jag har svårt att se det rimligai att vi levererar livsmedel till ett land där man påstår att man har ett överskott som man vill exportera. Det är i stället rim och reson i att man hjälperdessa länder att på något sätt få i gång sin export, så att de kommer på ekonomisk grön kvist så att säga. Det sker inte enbart genom att vi levererar katastrofbistånd.Anf. 141 ():Herr talman! Det är naturligtvis riktigt. Det är en svårighet att få de rättainformationerna om hur det är. Det är möjligt att statsrådet har fått andrainformationer, och det kan komplicera situationen. Men det händelseförlopp vi har kunnat se talar ett annat språk.Jag är överens med statsrådet om att det är viktigt med kunskapsöverföring.Det är speciellt viktigt i dessa länder, eftersom det finns en kunskapsbas somgör att man säkert kan ta hand om den kunskap som överförs. Under tidenman bygger upp detta krävs att det finns livsmedel till rimliga priser atttillgå.Det kan vi hjälpa till med.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:465 om gatubarnen i . 142 Statsrådet ():Herr talman! har frågat hur utrikesministern avser attagera för att ge gatubarn bättre alternativ än att bli mördadepå grund av Rio-konferensen.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan.Såsom kammaren har bekant har jag besvarat enfråga av om gatubarnen i . Redan då fördömdejag självfallet de övergrepp och mord som sker på gatubarn i och imånga andra länder i världen. Vi får aldrig upphöra att ta avstånd från dessaskrämmande företeelser!Sverige tar alla tillfällen i akt att framhålla barnens situation i världen. Respekten för människans liv och värdighet är ett oeftergivligt krav. De övergrepp och mord på gatubarn i som begås står i strid med den mestgrundläggande mänskliga rättigheten, nämligen rätten till liv. Ett tungt ansvar vilar därför på den brasilianska regeringen att se till att sådana övergrepp stoppas.De stora svenska insatserna för barnen sker via -- UNICEF.Barnfondens program är inte minst inriktat på att förbättra situationen förbarn som lever under särskilt svåra och utsatta förhållanden t.ex. gatubarn.Även andra FN-organisationer, t.ex. WHO, har en omfattande verksamhetför barn.Sverige har också aktivt bidragit till att få till stånd ,som givit världssamfundet viktiga normer för att säkerställa barnets rätt tillförsörjning, skydd och deltagande i samhället. Vid det avhållna mötet med FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna var huvudförslagsställare till en resolution om uppföljning av . Jaghar med glädje noterat att även ställde sig bakom denna resolution,liksom att man även ratificerat barnkonventionen.Vid mötet framhöll i ett gemensamt nordiskt anförande att FN:s särskilde barnrapportörs landstudier om bl.a. har visat sig mycket användbara när det gäller rekommendationer till bl.a. de nationella myndigheterna.