prot · GG0922 · 1992-11-12 00:00:00 — Forsknings- och utvecklingsarbetetfinansierades av skattemedel. Likaså byggdeshälften av landets kärnkraftverk i statlig regi.Under 70- och 80-talen anslogs miljard påmiljard för att bygga kärnkraftverken. Det varalltså skattemedel som anslogs. Den avkastningsom staten begärde på investeringarna var mycketblygsam. Amorteringar av kapitalet var det inte talom. Anläggningarna ägdes ju av staten ochförvaltades av det affärsdrivande statliga verketVattenfall.På den tiden ansågs kärnkraften allmänt varaframtidens säkra och billiga energikälla. Kärnkraften håller på att avvecklas ivärlden. Kärnkraften är ute. Men företagsidén medett organiserat samarbete mellan stat och företag ärSveriges chans att utveckla vårt lands näringsliv ochbehålla vårt land som en industristat, så att vi kanbo och arbeta här också i framtiden.Vid sidan av privata initiativ och ensmåföretagsamhet som lätt får riskvilligt kapitaloch inte hindras av stel byråkrati, behöver vi ocksåstora projekt som kan stimulera näringslivin i kretsloppssamhället.Nu är det att göra en storsatsning för att skapaframtidens bil, som passar i kretsloppssamhället,som inte har några avgaser alls och som ärsammansatt av material som lätt kan återvinnas. IUddevalla och har skapat framtidensmodellfabrik, där arbetarnas skapande förmåga tastill vara. Staten bör nu ta initiativet att utveckla ochproducera denna framtidsbil där, tillsammans medVolvo och , eller, om inte de så önskar, kansketillsammans med ett annat bilföretag.Kapitalet kunde låna till låg räntautomlands, om utlandslånenormen upphävs. Dettavore helt försvarligt för en framtidsinvestering somger jobb och ökad ekonomisk tillväxt inom socialtoch ekologiskt ansvarsfulla ramar.Framtidens drivmedel kommer sannolikt attbaseras på vätgas. kunde t.ex. erbjudaTanzania samarbete om produktion av vätgas.Genom en stor solenergidriven anläggning kundeman producera vätgas av havsvatten, med enkel, känd teknik. Samma investeringsmodell somvid kärnkraftsbyggena i kunde tillämpas.Tanzania skulle självfallet ha rätt att successivtöverta anläggningen för pengar somvätgasförsäljningen inbringade.Nickelhydridforskningen på KTH håller på attskapa framtidens lätta batteri, med vätgas somenergikomponent. Bensinstationerna kankomplettera sin bensinförsäljning med service tillvätgasbatterierna.Det är sannolikt att den som blir först med en sådansatsning kommer att finna en stor internationellmarknad.Vill arbetsmarknadsministern undersöka intressetför denna idé?Anf. 8 ():Herr talman! Vi skall senare ha eninterpellationsdebatt om behovet av insatser ifyrstadsområdet, i anledning av att nu också Saabbeslutat om kraftiga neddragningar.I dag vill jag börja med att säga att vi alla ifyrstadsregionen upplever nedläggningen avVolvos som en tragedi. Det är entragedi för de anställda och deras anhöriga, förkommunen och för hela regionen.Som en följd av Volvos nedläggning minskar ocksåsysselsättningen hos underleverantörerna. Vi kanvarje dag läsa om stora nedskärningar på orter somDals-Ed och . Vi kan läsa om oron iFärgelanda, som är starkt beroende av bilindustrin.Fyrstadsregionens bilindustrier har på några årfaktiskt minskat antalet anställda med ca 3 000.Genom Volvos nedläggning och Saabs kraftigapersonalminskning förlorar nu ytterligare minst3 000 inom regionens bilindustri sina jobb.Fyrstadsregionen drabbas oerhört hårt. Jag trordärför att det är viktigt att lösa regionens storaproblem i samarbete, att vi lägger ettfyrstadsperspektiv på de åtgärder som måstevidtas. Vad jag vet förs också sådana diskussionermellan representanter för kommunerna. Det tyckerjag är positivt. Vi socialdemokrater frånfyrstadsregionen har här i riksdagenlämnat in en gemensam motion, där vi redovisarsituationen och för fram förslag till åtgärder.Det gäller att satsa på utbildning på alla nivåer. Detgäller att satsa på utvecklingsprojekt som bygger påden starka industritradition som finns i regionen,inte minst inom transportteknik. Det gäller att satsapå regional infrastruktur.I fråga om utbildning vill jag särskilt nämnaregeringens hitintills njugga inställning när detgäller att satsa på de små högskolorna. Dettadrabbar vår gemensamma högskola ifyrstadsregionen. Den bör nu byggas ut kraftigt.150 nya studieplatser borde kunna tilldelas redannu med de medel som finns i krispaketet. Kan intearbetsmarknadsministern hjälpa till att övertygaPer om detta?Herr talman! vill jag, som de tidigaretalarna, betona att regeringen nu måste ta sittansvar för situationen. Den passivitet ochnonchalans som regeringen, och främstindustriministern, visat hitintills kan inteaccepteras. Kan inte arbetsmarknadsministernpassa på att övertyga industriministern om att hansnyliberala teser inte klarar mötet medverkligheten?Anf. 9 ():Herr talman! Jag skall också be att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Det kan intevara lätt att vara arbetsmarknadsminister i dessatider. Jag tyckte ändå att arbetsmarknadsministerntog fram det som regeringen gör och försöker göra.Han nämnde sänkningen av arbetsgivaravgifternaoch företagsskatten samt lånen för nyföretagande,som visar att man från regeringens sida försökergöra en hel del.Vi som bor i norra och fyrstadsregionenkänner en stor oro inför nedläggningen av Volvo.Vi vet att det blir en stor arbetslöshet. Vi vet ocksåatt regeringen inte kan påverka om skallfortsätta eller inte. Det är ett beslut som måstefattas av företaget självt. Vi riksdagsmän iBohuslän har gemensamt beklagat detta ochförsökt få att ompröva. Men vi inser att dettaär något som ligger utanför regeringens kontroll.Det som är bekymmersamt är den storaarbetslösheten och vad som kan komma ut av den.Vi hoppas att det skall gå att få ut någonting avVolvos fabrik. Det finns bl.a. förslag om utvecklingoch tillverkning av elbilar. På så sätt skulle mankunna få riktiga industriarbeten till regionen. Nutalar vi med arbetsmarknadsministern, och dåhandlar det mer om de arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som kan avhjälpa en del avarbetslösheten. Problemet är att vi behöver riktigaindustriarbeten. Det man får hoppas på är attnågon av de planer som finns, på exempelviselbilar, kan ge effekt.Under denna interpellationsdebatt har framförtsannat som rör detta. Det är viktigt att vi får enutbyggnad av så snabbt som möjligt. Det ärviktigt att det blir ett beslut från regeringen ijärnvägsfrågan så snabbt som möjligt, så att vi kanskapa arbetstillfällen. Man bör också tänka på attdet inte bara är i som det finnsskogsvägar. Det finns även i behovav att bygga ut vägar. Det skulle kunna gemöjligheter till mer arbete. Det är viktigt att de 115miljoner som har fått kommer att ligga kvari , så att man kan utnyttja dem förolika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag antaratt man också kommer att ge mer pengar tilllänsstyrelserna, så att de skall kunna satsa påprojekt som de bedömer vara viktiga.En tanke är att vi skulle kunna få ettriskkapitalbolag till , till traktenkring . Det jag nu har räknat upp är endel av de förhoppningar vi har påarbetsmarknadsministern, så att fyrstadsområdetinte skall få behålla den höga arbetslösheten. Jagvet att det har gått , men jag hoppas attarbetsmarknadsministern kan ge några besked pådessa punkter.Anf. 10 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Ledamöterna må försöka förlåta mig,om jag inte hinner till fullo bemöta åtta engageradetalare.Först vill jag säga till att jag dennavecka har suttit med SörenGyll och en av hans medhjälpare. Jag vädjade dådels att man skulle se vad och Procordiakunde göra själva, eftersom båda de komplexen harstort inflytande, dels att , Gyll ochandra med mycket omfattande internationellakontakter, inte bara i utan i ochegentligen hela världen, skall hålla sina ögon öppnaför att den vägen försöka tillföra saker och ting.Jag kommer att besöka en heldag den 4december. I nära anslutning till det besöket önskarjag också direkt besöka Uddevallafabriken.Lennart och jag har samma målsättning.Målet måste vara att så snart det bara går kommatillbaka till en fullgod ordinarie arbetsmarknad.Det är orimligt att vi kommeratt få uppleva att var tionde invånare är utanförordinarie arbetsmarknad. återstår ju där nereockså att föra MBL-förhandlingar. Frågan omövergångstid eller icke övergångstid kommer väl dåupp i första hand.Jag är naturligtvis beredd att i de fortsatta samtalenta med mig allt vad ni har sagt. Som , har olika ministrar sina ansvarsområden,men det hindrar inte att regeringen svarar som enhelhet.Jag noterar för min del att är i ett allvarligtförlustläge, beroende på dålig efterfrågan. Det ärriktigt att frågan om nedläggning angår var och ensom jobbar på , men det unika, somunderstryker allvaret, är att de fackligaföreträdarna också har deltagit i besluten.Jag kan berätta att omtalade för mig attproduktivitetsutvecklingen har varit mycketmycket god, både i och iKalmarfabriken. Då är det ju dubbelt tragiskt attdet ändå inte håller just nu.Till kan jag säga att jag förnärvarande bereder och ser över läget på alla lokalaarbetsmarknader, i syfte att diskutera eventuellainplaceringar i stödområde, som det fortfarandeheter. I samband därmed ges svar på den fråga somElving ställde.Till vill jag väl säga att jag vari stort sett mycket försynt i oppositionsrollen, utomi fråga om något enstaka debattområde, där jagkanske var litet tuff.Vad det ytterst gäller är att vi behöver ett ytterligareförbättrat kostnadsläge. Det är allvarligt att mellan220 000 och 250 000 industriarbetstillfällenförsvinner över en så som fyra år.Skall vi ha balans i affärerna och balans isysselsättningen, måste den blödningen upphöra,och det måste bli en annan utveckling.Ni har hört mig säga ett antal gånger att jag vädjartill parterna att gå upp ur sina skyttegravar,diskutera långsiktigt och sluta avtal som gerytterligare förbättrad konkurrenskraft. Det är vadvi behöver.Beträffande Kalmarområdet, som i debattenföreträds av , vill jag säga att jag ärmedveten om situationen där. Svar har Kronbladfått genom att jag talade om vad jag överväger ifråga om och eventuell inplacering istödområde. Om jag skall vara riktigt riktigtoptimistisk, eftersom kommer senare i dentänkta tidtabellen, vill jag säga att det voreunderbart om konjunkturen kunde ta sig, så att detgick att göra nya överväganden innan tiden förnedläggning är inne.Anf. 11 ():Herr talman! Arbetsmarknadsministern säger attregeringens inriktning är att man skall försöka klaraen fullgod arbetsmarknad. Då är det väl bara attuppmana , som säger att det liggerutanför regeringens bord, och övriga moderater påBohusbänken, när vi nu har hört all den massivakritik som riktas mot näringsministern, partikamrattill : Sätt er ner och resonera med denhär Per !Vi kan tydligen inte påverka honom, med denideologiska inriktning han har. Det verkar som ominte heller arbetsmarknadsministern klarar av attresonera med näringsministern, även om han sägeratt det är regeringen som kollektiv som beslutar.Jag hoppas att kan tala mednäringsministern på ett sätt som leder fram till attdenne i varje fall inte sprider omkring sig en massaskymfer mot de människor som blir drabbade avarbetslösheten. Jag tycker att näringsministernssätt att uttrycka sig är mycket upprörande. Ensådan partikamrat skulle i vart fall jag ta avståndifrån, om jag hade någon som uttalade sig på detsättet.Sedan vill jag poängtera förarbetsmarknadsministern att lokaliseringsbidragoch stöd inte är det viktigaste, åtminstone inte förmig. Jag är glad över att taladeom att både och borde kunnautgöra en bas för framtiden.Om nu 800 människor i skickas ut pågatan, innebär det att a-kassan får betala ut bortåt100 . Då ärlokaliseringsbidragspengarna egentligen en litendel av det samhället ändå måste betala för attmänniskor inte har något att göra. Därför tyckerjag att det är en utmärkt idé att man vidöverläggningarna med tar upp det somBirgitta var inne på, nämligen attfabrikerna kan utgöra en bas förframtidssatsningar.Det tragiska, som flera har berört här tidigare, är juatt om man avhänder sig de möjligheter som finns idessa moderna anläggningar blir det ett stort glappsom gör att det blir svårt att komma igen iframtiden. Spinn gärna vidare på BirgittaHambraeus synpunkter och använd de pengar somfinns tillsammans med . Här är inte läge föratt hugga i huvudet med att säga att företagetinte har uppfyllt villkoren, för Volvos bedömningvar naturligtvis att satsningen skulle lyckas.Produktiviteten vid Volvos är istort sett lika bra som vid andra fabriker. IUddevalla har man haft på sig,medan löpande bandet har funnits . Omdiskussionerna med inriktas på att deresurser som finns skall utnyttjas för nya satsningar,då tror jag att det finns en possitiv framtid förregionen och även för som industrination.Anf. 12 ():Herr talman! Jag vill säga till statsrådet, som jagtror säkert är engagerad i frågan, att jag ärUddevallabo, och jag har anhöriga och vänner somarbetar på fabriken. Det unika med den är, somnågon sade i en intervju: På en vanlig fabrik hadejag saknat arbetskamraterna. Här kommer jag attsakna själva arbetet.Efter beskedet att fabriken skall läggas ner gickman ut och fortsatte att bygga bilar. Det visar vilkenanda som råder. De anställda har varit oerhörtlojala mot företaget, och då har vi politiker rätt attkräva att företaget skall visa lojalitet med dem somhar arbetat där.Men detta är framför allt en nationell fråga. Attarbetsmarknadsministern inte kan svara på allafrågor som han får, det inser jag. Men det finns engrundläggande fråga som går att svara på: Räckerdet, enligt arbetsmarknadsministerns bedömning,med arbetsmarknadspolitik? Det är engrundbultsfråga i detta problemkomplex.Jag tror inte att det räcker. Jag säger som DagensIndustris ledare: kan beställa och gekrediter. Detta kan förbättra situationen, omfabriken avvecklas, och det finns uppslag.Jag skall inte ställa retoriska frågor, och det förravar ingen retorisk fråga utan en konkret fråga.Samverkan mellan Procordiagruppen och föratt finna möjligheter är ett uppslag. Ett annat kanvara elbilsprojektet. Det kanske finns utländskaintressenter som är villiga att anta utmaningen attbygga bil på framtidens sätt.Det finns verkstadsföretag i regionen som, omstaten satte fart på infrastrukturinvesteringar,skulle få ökad efterfrågan och snabb avsättning.Återigen, : Oavsett kostnadslägetkan man inte ta order som inte existerar. Det klararingen företagare av.Jag blev mycket glad när statsrådet sade att hantänker besöka , och jag vill då ge ett rådtill statsrådet : Ta med tvåregeringskolleger, kommunikationsministern ochnäringsministern, och kom och lämnabesked! Vi skriver inga stora önskelistor. Vi begärinte månen eller andra orimligheter, men vi begärkonkreta åtgärder som kan rädda jobben. Jag troratt jag kan hälsa dessa tre statsråd välkomna påhela Bohusbänkens vägnar.Det vore välgörande att få beskedet att ni tänkergöra någonting. Om ni inte vill kalla det paket, såkalla det påse eller vad ni vill, men det är handlingsom räknas. Hälsa de två andra ministrarna att mittråd till dem är att de skall agera. Ta vägen tillUddevalla, redovisa konkret politik eller avgå! Detfinns ingen som helst anledning att ha ennäringsminister som säger: Jag tänker inte drivapolitik.Anf. 13 ():Herr talman! Det var bra att upp marknadsekonomin. var jagpå en internationell konferens, där en deltagaresjöng den renodlade marknadsekonomins lov. Dåingrep i en replik en britt och sade: Jag välkomnarden föregående talaren till . Där servi resultatet av renodladmarknadsekonomi.Vad som behövs är ju, som , det vi har kallat för blandekonomi. I ESK-prosessen har man slagit fast samma sak med enannan formulering, som jag tycker är bra:marknadsekonomi med en social dimension. Fördet krävs att statsmakterna, kommunerna ochlandstingen är med, och det är det kravet vi måsteställa här.Det går inte att som näringsministern sitta passivt.Till synes verkar han ju nöjd över att marknaden,som han säger, fungerar. Bara hans råd till deanställda, att starta eget, är ju cynism i kubik,skulle jag vilja formulera det.Den här fabriken som skall läggas ner enligtbeslutet var en fabrik där man satte det godaarbetet i centrum. Trots det hade man enutomordentligt fin produktions- ochproduktivitetsutveckling, som flera av talarna harpekat på tidigare. Man var helt på det klara med skulle uppnå det mål man hade satt upp till den1 . Därför är det tragiskt att den härfabriken skall avveklas.Arbetsmarknadsministern talar omkostnadsutvecklingen. Jo, det är sant, men vikunde i TV i går höra en företagsledare som sadeatt kostnadsutvecklingen inte är det problem iSverige som man har velat göra gällande. Den hartvärtom i många fall utgjort en . Jag trorsåledes inte att vi skall hänga upp för mycket avresonemanget på kostnadsutvecklingen när vi nuskall försöka skapa den optimism och framtidstrosom arbetsmarknadsministern talade om i sitt svar.Anf. 14 ():Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför de ytterligare kommentarerna. Jag vill docksäga att en nedläggning av Kalmarverken ären katastrof för folket i län och i helasydöstra . Det gäller underleverantörer,handel, service, grossister, transportsystem ochoffentlig verksamhet. Som jag sade tidigare berörsöver 4 000 personer i regionen och deras familjer.Det är ett oförsvarbart slag mot löntagarna och helasamhället. Jag känner mycket för alla dem somdrabbas och kräver därför att och denborgerliga regeringen -- oavsett vilka ministrar detgäller -- tar ansvar för regionen och dess invånare.En mängd olika förslag har redovisats dels av densocialdemokratiska riksdagsgruppen, dels avLandsorganisationen i programmet Jag vill frågaarbetsmarknadsministern om viljan finns hosregeringen och dess politiska representanter iriksdagen.Det är också viktigt att diskutera utvecklingen. Enförändring och en utveckling avarbetsorganisationen är en viktig del. Därförunderströk jag i mitt tidigare inlägg vikten avarbetsmarknadsutbildning. AMU i länsatsar bl.a. på arbetsorganisationsutveckling. Detär där jag tror att vi kan göra de verkliga vinsterna.Precis som de övriga talarna har sagt tidigare i dagär det egentligen inte löneläget ochlönekostnaderna som utgör det största problemet.Det kostar pengar. A-kassan kostar pengar, ochskatteintäkterna blir mindre när arbetenförsvinner. Därför är det viktigt att göraframtidssatsningar som medför att vi inte behövergöra neddragningar.Vägen till är säkert ganska smal ochkrokig, och det kommer att bli bekymmersamt försysselsättningen. Jag vill dock säga att vägarna tillKalmar är väl utvecklade. Jag hoppas attarbetsmarknadsministern vänder sig till Kalmar.Jag vill gärna se honom som besökare, för att påplats diskutera utvecklingen i ochKalmarregionen.Vilka åtgärder avser regeringen att ställa tillKalmar läns förfogande för att skapa jobb? Vilkakrav ställer regeringen på ? För attregeringen skall kunna komma med konkretaförslag och ställa krav vill jag tillarbetsmarknadsministern -- med en hälsning frånKalmarregionen -- överlämna den utredning ochbeskrivning som ligger till grund för vårargumentation för att behålla Kalmarverkenför att regionen skall ha en framtid. Jag ber att fåöverlämna den till arbetsmarknadsministern förstudium.Anf. 15 ():Herr talman! Jag är mycket glad över LennartNilssons och positivakommentarer till mitt inlägg. Jag tycker att det ärett exempel på att vi har en gemensam syn på dessafrågor i Sverige.ESK säger ja till en marknadsekonomi med ensocial dimension. säger ja till enmarknadsekonomi med en social och ekologiskdimension. Vi vill ha ett kretsloppssamhälle, ettuthålligt samhälle. Vi skulle kunna bli ettmodelland för ett sådant samhälle. Vi är tillräckligtsmå och samstämmiga för att kunna bli ettmodelland. Men då måste vi alla samarbeta. Vårlitenhet i industrin måste kompenseras med statensmöjligheter. Det är en blandekonomisk satsning.Så länge det rullar en enda bil som är miljöfarlig påvåra vägar finns det en marknad. Den marknadenmåste vi upptäcka och inteckna. Mot bakgrund avhur mycket pengar som staten har satsat iUddevalla borde vårt förhandlingsläge vara mycketbra. måste antingen betala tillbaka pengarnaeller vara med i en satsning. I annat fall måsteVolvo överlämna fabriken -- som någon talare varinne på här -- till ett annat företag, t.ex. ett japansktföretag, som kan dela utvecklingsbördan med oss.Vi måste komma ur depressionen -- även denmentala depressionen -- och sluta tro att Sverigeskulle vara slut som industrination. Vad är det förkonstiga synpunkter som högt uppsattaföretagsledare kommer med? Det sägs att det barafinns en framtid nere på kontinenten och att det ärbara där som företagen är tillräckligt stora. Sverigeär betydligt rikare per person, mätt i BNP, än någotland på kontinenten. Vi har en framtid, men detkrävs framtidstro och självförtroende. Det brukarvi ha. Jag är övertygad om att vi under dennaregerings ledning kommer att återfå det -- särskiltom och arbetsmarknadsministern fårett ökat inflytande.Anf. 16 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Först vill jag för en organisation, den s.k.kollektivforskningen. Inom olika näringsgrenar harman ett samarbete mellan statlig insats ochföretagsinsatser. Sådana förslag kommer tillriksdagen när man skall se överforskningen. Jag anser att detta är angeläget.Volvo och har en stor del av marknaden, ca20 %, när det gäller tunga fordon. När det däremotgäller mindre bilar har de avmarknaden. Man måste därför vara mycket duktigom man skall klara sig framöver. Jag förutsätter attde båda företagen verkligen är inställda på att klarasig.Ett par talare tog upp frågan om högskolan. I dessadagar pågår ett samråd mellanstatsrådsberedningen och Socialdemokraterna omde diskuterade 2 000 platserna inför denproposition som skall läggas fram. Framöverkommer givetvis nya förslag.Kent , när det gäller stora och små vägar ochjärnvägar finns det väldigt mycket att göra. Vimåste diskutera förmågan att finansiera. finnsdet ledig kapacitet för att bygga. Mindre objekt kanman sätta i gång snabbt. Stora objekt har entendens att ta sin tid, t.ex. om de överklagas.I mitt förra inlägg glömde jag säga till LennartNilsson att jag naturligtvis fick svar på min vädjantill . De skulle göra allt de kan för att gåkravet till mötes. Det tror jag att de skulle ha gjortäven utan min vädjan. Det kan inte vara roligt atthamna i en situation då man måste friställa såmånga av sina medarbetare. Det är naturligtvis inteheller roligt att friställa ett litet antal av sinamedarbetare.Lars frågade omarbetsmarknadspolitiken räcker. När jag tillträddeför sade generaldirektören för AMS attdet var lagom i arbetsmarknadsåtgärder.Denna vinter kommer han att få ta hand om ca 5 %av vår arbetskraft i olika arbetsmarknadsåtgärder.Det är högt, och jag vill inte diskutera om det finnsytterligare utrymme eller inte. Jag vill med detsnaraste komma i den situationen att jag behövermindre pengar till mitt förfogande, dvs. en situationdär vi åter har en ordinarie arbetsmarknad.Till vill jag säga att detta medkostnadsutvecklingen kan diskuteras. Vi lär enligtolika bedömare vara något bättre än , men sämre än en del andra. Jag vill dock pekapå att vi tidigare på grund av de storadevalveringarna inte hade något omvandlingstryck.I slutet på 1980-talet kom vi i en situation därkostnadsläget var högre än i andra länder.Därmed fick vi något som närmast liknade ettutslagningstryck.Måttan är bäst. Just nu behöver vi återhämtning.Det är därför jag talar om kostnadsläge. På siktbehöver man ett tryck som ger en omvandling, såatt man hänger med.Till kostnaden hör också det svenska ränteläget.Efter situationen på finansmarknaderna m.m. ärdet realt så högt att det håller tillbaka. Därtill haren stor del av företagen inte någon god likviditet,vilket gör att de inte vågar eller orkar satsa framåt.Vi måste alltså komma tillbaka till ett läge där ettstort antal företag vågar satsa framåt.Till vill jag säga att jag självklart ärberedd att diskutera på exaktsamma sätt som . Jag har besöktVimmerby och de kommunerna för inte så längesedan och vet mindre om situationen.