prot · GG0910 · 1992-10-20 00:00:00 — skrev i sittbetänkande nr 24 att uppgifter harframkommit som har skapat osäkerhet omkonsekvenserna för fraktpriserna och för Gotlandsnäringsliv av en avreglering, och beställde enutredning om detta.Jag är mycket besviken över vad som har kommitfram i denna utredning. Vi tycker inte att det ärnågot nytt, utan att man står och stampar på sammaställe. Jag undrar därför hur regeringen tänkertackla situationen. Är statsrådet beredd att ta framett användbart underlag för att så småningomkomma fram till ett ställningstagande i dennafråga?Anf. 52 Kommunikationsminister ():Fru talman! är besviken överutredningen. Det finns många i vårt land som ärbesvikna över utredningar av olika slag. Vad jag villsäga är att remissomgången pågår. Jag tror att UllaPettersson och jag kan förenas i slutsatsen att det ärviktigt att alla remissinstanser får chansen att yttrasig. Jag kommer att redovisaresultatet av det som har begärt.Jag vill också förtydliga mig och säga att jag innannågot beslut fattas vill fortsätta den fruktbaradialog som vi har startat inte minst med allaintressenter på , inkl. kommun.Anf. 53 ():Fru talman! Statsrådet säger att det är många somär missnöjda med utredningar. I det här fallet är detminst 57 000 personer, eftersom vi på ärtotalt eniga i denna fråga.Förra måndagen var ärendet uppe ikommunfullmäktige, och i går behandlade vi det ilänsstyrelsens lekmannastyrelse. Där är enighetentotal om att utredningen inte kan ligga till grund föratt avskaffa högstprisregleringen ochGotlandstillägget. Det har varit och är avovärderlig betydelse för vårt näringsliv att vi kanhävda att transportkostnaden är egal. Det kostarinte mer att få en gotländsk morot till änen morot från . Alla vet attfraktkostnaderna blir viktigare ju lägreförädlingsgraden är, och det handlar här mycket omjordbruksprodukter från Gotland.Det har gjorts många försök att lösa denna fråga,och inget har lyckats. Jag kan tänka mig att det heltenkelt inte går. Är statsrådet i så fall beredd att takonsekvenserna av detta och låtahögstprisregleringen vara kvar?Anf. 54 Kommunikationsminister ():Fru talman! ställer en ny fråga,som i sig skulle kräva en sådan här förhatligutredning. Jag tänker inte svara på den, eftersomjag inte har något underlag för attbesvara den.Anf. 55 ():Fru talman! Jag kan då bara enträget be statsådetatt se till att få det underlaget. Av vad jag har sagtframgår tydligt att jag inte anser att Sjöfartsverketsutredning är ett sådant underlag.Jag välkomnar statsrådets uttalande om att denfortsatta hanteringen kommer att ske i dialog medoss gotlänningar. Också det är något som vi saknati utredningsarbetet.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1992/93:56 om SJ:supphandling av snabbtågAnf. 56 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att ge SJ ett besked som underlättar dessbeslut att utnyttja optionen på ytterligare 20 tågsetav snabbtåget X 2000.Jag arbetar för att järnvägen skall vara ettkonkurrenskraftigt alternativ till andratransportslag, och som jag tidigare nämnt är enförutsättning för detta att , ienlighet med 1987/trafikpolitiska beslut,bedriver trafik på företagsekonomiska grundermedan ansvarar för infrastrukturen.Jag är medveten om de problem SJ står inför närdet skall fatta beslut om ytterligare snabbtåg.Företagsekonomiska bedömningar i väntan på enavreglering av järnvägstrafiken i innebärsvåra ställningstaganden. Min grundinställning ärdock att SJ och ABB har ekonomiskaförutsättningar att själva lösa frågan omsnabbtågen.Anf. 57 ():Fru talman! Jag tycker att det är en oroväckandepassiv inställning som kommunikationsministernvisar upp. Jag hoppas att han är medveten om atthan kan komma att gå till historien som den somlägger ned svensk järnvägsindustri, om han inteinom på något sätt, i samråd med SJ,löser frågan om beställningar i det glapp som svenskjärnvägsindustri nu befinner sig i. Det är fråga omett produktionsglapp som skulle fyllas med X 2000-tågen.Frågan om de framtida regionaltågen håller på attutvärderas inom SJ. Konstruktionstiden för dessamycket lämpliga, snabba och lätta tåg förArlandabanan, för osv. medför att deinte kan komma i full produktion förrän förstomkring . För att produktionen av dem överhuvud taget skall kunna förläggas till måstenya order komma in under de närmaste veckorna.I annat fall kommer produktionen i attläggas ned 1994 och i redan sammaår. En sådan utveckling kommer också att kraftigtpåverka , och Surahammar.1 500 jobb försvinner, och lika många hosunderleverantörer på 100 orter i Sverige.SJ har haft kontakter medkommunikationsdepartementet, men där bollarman frågorna fram och tillbaks. Osäkerheten införframtiden -- kommunikationsministern talar omavreglering och sådant -- gör det ju inte lättare förSJ att fatta beslut. Verketsplaneringsförutsättningar försvåras ju härigenom idessa sammanhang.Anf. 58 Kommunikationsminister ():Fru talman! har fel på en mycketviktig punkt, ja, på flera punkter. Den viktigaste äratt SJ icke har varit i kontakt medkommunikationsdepartementet och begärt någonassistans i denna fråga. Däremot har fleratillverkare, däribland ABB, varit i kontakt meddepartementet och vill att det skall göras ytterligarestatliga insatser på det här området.Jag vill erinra om att i sambandmed trafikpolitiska beslut fickutomordentligt långtgående befogenheter för attuppfylla de krav som ålade verket vid dettillfället. Man har exempelvis rätt att låna upp fullttillräckliga medel med statliga lånegarantier till attbeställa alla de tåg som man själv anser varanödvändiga för att över huvud taget bedriva denverksamhet som man tror på.Jag har vid ett antal tillfällen sett hur SJ:sgeneraldirektör har visat kartor över alla de nya nätsom man vill trafikera i vårt land. Jag tror därför attvisionerna finns hos . Verket harde befogenheter som man behöver för att beställaalla de tåg som man anser sig behöva för sinframtida verksamhet.Anf. 59 ():Fru talman! SJ har, eftersom optionen gick ut iseptember, skäl som gör att man anser att optioneninte kan utnyttjas. Även om man kan låna pengar,har man ganska osäkra lönsamhetsförhållanden attta hänsyn till. har ju sträckan --blivit en fullkomlig succé. Det finns enoro för sträckan --, eftersomBanverket har en hel del investeringar att göra föratt man skall kunna engagera sig i snabbtågen påden banan. Förutsättningarna är bättre när detgäller sträckan --Sundsvall.Lika väl som man säger att det är samhällets ansvaratt se till att vi får bra järnvägar genom Banverketsbanor, är det viktigt att vi får moderna fordon somkan trafikera de här spåren.Anf. 60 Kommunikationsminister ():Fru talman! En option är ett instrument för attinteckna t.ex. utrymmet i en trångproduktionsprocess. Man vill försäkra sig om attdet inte är helt fulltecknat med order, när man välbehöver en vara av något slag.Det faktum att optionstiden har gått ut i det härfallet innebär inte -- om jag har förstått det helarätt -- att det är så trångt i ABB:s orderböcker atten senare beställning inte skulle kunna effektueras.Jag tror också att och jag kanenas om att ABB är ett internationellt företag, somsäljer på många marknader. Bl.a. har man nuskeppat X2000 till , och man förutspår attförutsättningarna där är mycket goda för att kunnata hem order när det gäller trafik på denamerikanska kontinenten. Jag tror, fru talman, attvi ändå måste konstatera att det är Statensjärnvägar och ABB som har de ekonomiskaförutsättningarna för att själva kunna lösa dennafråga.Anf. 61 ():Fru talman! ABB är ett internationellt företag, somhar 14 tillverkande tågkoncerner i . När nuorderingången sviktar i är det mycket lättatt strukturrationalisera, som det heter, och flyttatillverkningen till annat land.Det är riktigt, som kommunikationsminister säger, att företaget har en prototyp i Amerikaoch att det finns goda förutsättningar att fåexportbeställningar från och ochkanske också från kanske -- eftersom detfinns en samverkan där när det gäller snabbtåg.Likaså finns det stora order att vänta när det gällerSL:s tunnebanetåg om tre fyra år.Det är emellertid helt nödvändigt för svenskjärnvägsindustri att -- i det härglappet -- få en order. I annat fall kommer alla deandra beställningarna om tre att hamna iutländsk industri.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1992/93:71 om utbyggnad avSturups flygplatsAnf. 62 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att får delav de extra medlen i krispaketet.Som frågeställaren känner till innefattar den avregeringen träffade krisöverenskommelsen medSocialdemokraterna att skallavsättas innevarande budgetår försysselsättningsskapande investeringar iaffärsverken. Dessa medel kommer emellertid attfördelas i ''anbud'' mellan myndigheterna efter hurväl olika projekt följer den allmänna inriktningenom tillväxt- och sysselsättningsskapande åtgärder.Därför kan vare sig jag eller någon annan ministergå in på detaljer om hur dessa medel skall fördelasnärmare mellan och inom de olika affärsverkensansvarsområden.Anf. 63 ():Fru talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret. Det var sköntatt kommunikationsministern kom väl ned frånflygturen häromveckan.Den här frågan kan verka något marginell. Den ärställd utifrån de tidigare diskussioner somkommunikationsministern och jag har haft i denhär kammaren.Sturup är en viktig flygplats för och för södraSverige, och det är viktigt att infrastrukturenfungerar. Det finns en påtaglig oro -- jag trorkommunikationsministern är medveten om den --för att alltför många av de infrastruktursatsningarsom vi nu är beredda att göra läggs någonannanstans än i . I en artikel iDagens Industri finns en karikatyr påkommunikationsministern med uppmaningen:Bygg där det lönar sig bäst och där det ger bästutveckling för hela vårt land!Under min sommarvila -- om den nu var en sådan --fick jag väldigt ofta höra att man både frånriksdagens sida och från regeringens sida oftaglömde bort den södra landsändan. Därför ställdejag den här frågan. Vi kan här komma i gång medprojekt omgående. Den förstaetappen är redan gjord.Avregleringen har medfört att inrikesflyget harökat . Det är mycket glädjande, ochdet tackar vi för. behöver vi emellertid gå vidarebåde när det gäller fraktflyget och när det gällerbättre terminalbyggnader.För detta behövs också stöd och hjälp, och att dåfå det här beskedet är inte tillfredsställande. Minatidigare erfarenheter av infrastruktur- ochsysselsättningssatsningar är att varken ,eller någon annan kan svara påfrågan varför alla planerade satsningar för Skåneföll bort i slutänden och satsningarna i ställethamnade utmed eller i Norrlandsinland. Jag har ställt frågan för attkommunikationsministern skall få möjlighet attreagera redan nu.Anf. 64 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag reagerar verkligen på detta, därföratt i det här fallet har faktiskt fel --även när det gäller en del andra saker. I det senastepaketet i budgetpropositionen fick -- om jag intemissminner mig -- den södra regionen ca 200miljoner kronor. Dessutom är ett antal projekt pågång i . Jag tänker då inte påÖresundsförbindelsen, som i sig är ett mycket stortprojekt, utan jag tänker på bl.a. störrebyggnationer runt , E 22:an och andravägar i den regionen. De är väldigt storainfrastrukturella projekt utöver de satsningar somBanverket gör på Västkustbanan.Totalt under detta budgetår så har regeringen trotsallt satsat , eller kommersnarare att förbruka i järvägs-och väginvesteringar. Det är alltså merän under ett normalår , och det är mer ändubbelt så mycket som under föregående budgetår,som i sig var ett stort lyft jämfört med tidigare nivå.Dessutom innehåller det s.k. Hulterströmpaketeten hel del satsningar i den här aktuella regionen.För att återgå till -- och göra enlandning där -- kan jag glädja med attSturups flygplats har med något projekt i den härtävlan mellan de olika affärsverken. Jag har tittat iförteckningen som lägger fram överolika objekt. De projekten skall prövas mot andraprojekt i en anbudstävlan som handlar om hurdenna miljard skall fördelas.Anf. 65 ():Fru talman! Jag är väldigt nöjd med slutsvaret frånkommunikationsministerns sida och skall inteförlänga diskussionen. Jag vill bara säga att jaghoppas att jag slipper se den typ avpressmeddelanden som gick ut och i vilkadet meddelades att de allra flesta projekten lågnågon annanstans än i . När det gällerfyramiljardersprojektet som vi diskuterade tidigaregick inte en enda krona dit.Jag vill emellertid inte verka provinsiell, därför attjag inte vill vara det. Det är givetvis min skyldighetatt se till att det blir en nationell prägel påfördelningen av medel, och det är jag medvetenom. Men jag tror att det är viktigt attkommunikationsministern -- om jag får begäradet -- är litet extra alert här. Det kan gå väldans fortpå nätterna, och pengarna försvinner någonstans.Det är vi medvetna om efter de senaste månadernashändelser. Jag begär och önskar att de projekt somnu finns med också finns med när pengarna fördelasslutligt.Anf. 66 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det paket som hänvisartill gällde det s.k. Delfinanslaget. Det gick till destora nationella stråken. Det finns stora nationellastråk också i , bl.a. E 4:ans dragning genomSkåne. Ärendet är nu uppe till debatt och ute påremiss. har presenterat ett antal olikaförslag till dragningar. När E 4:ans dragning skallgenomföras kommer också mycket stora pengar attsatsas i den regionen. I senare paket har en hel delpengar fördelats till framför allt upprustning av demindre vägarna i Skåne.Anf. 67 ():Fru talman! Jag är mycket väl medveten om vilkaanslag som har fördelats, och jag har också gång pågång hört argumenten. Jag har kunnat läsa dem ochhöra dem i den här kammaren. Det har ändå alltidinneburit ett negativt slutresultat för oss i Skåne.Det var vad jag ville uppmärksammakommunikationsministern på. Jag är nöjd medsvaret.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1992/93:73 om lagändringsom förhindrar taxifuskAnf. 68 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att snabbt förelägga riksdagenett lagförslag som begränsar ett taxitillstånd till enenda bil.När beslöt om en avregleringav taxitrafiken skärptes också kraven på ekonomiskoch personlig lämplighet för att vara trafikutövare.Likaså skärptes uppföljningen av redan givnatrafiktillstånd. Bl.a. infördes bestämmelser för attkomma till rätta med s.k. bulvanförhållanden.Även de personer som har ett stort personligt ellerekonomiskt inflytande i företaget skall såledesomfattas av prövningen och inte bara den eller desom har ansvaret för trafikutövningen. De personersom skall prövas är, utöver den trafikansvarige,dels styrelseledamöter och styrelsesuppleanter somtill följd av eget eller närståendes ekonomiskaintresse har ett väsentligt inflytande i företaget, delsverkställande direktörer och andra som genom enledande ställning har ett bestämmande inflytandeöver verksamheten, dels bolagsmännen ihandelsbolag. Även nära släktingar till den somsöker ett tillstånd för yrkesmässig trafik skallomfattas av den skärpta lämplighetsprövningen.När det finns misstanke om att en redan befintligrörelse drivs med hjälp av bulvaner skalltillståndsmyndigheterna göra en förnyad prövning.Om förutsättningarna för tillståndsgivningen intelängre finns skall tillståndet dras in, oavsett hurmånga fordon som tillståndshavaren har. Vidaregäller att om allvarliga missförhållandenuppkommit i annan verksamhet somtillståndshavaren driver, skall tillståndet ocksåkunna återkallas.Enligt yrkestrafikförordningen skall dessutom,innan ett fordon användas i yrkesmässig trafik, enskriftlig anmälan om fordonet och dessregistreringsnummer anmälas tilltillståndsmyndigheten, dvs. när det gäller taxitrafiktill . En sådan anmälan är enförutsättning för att tillståndshavaren skall få etts.k. yrkestrafikmärke för fordonet och för att få engul taxiskylt. Tillståndshavaren får därefter inteöverlåta sina på detta sätt märkta fordon till någotannat företag utan att den ansvarige för dettasenare företag lämplighetsprövas. Myndigheternahar alltså redan nu kännedom om varje fordon somanvänds hos varje tillståndshavare till taxitrafik.Regleringen av taxiverksamheten är som framgårav min redogörelse omfattande och enligt minuppfattning tillräcklig. De brister somuppmärksammats beror nog påtillämpningen av bestämmelserna.Jag har därför för avsikt att återkomma tillregeringen med förslag i 1993 årsbudgetproposition för att ytterligare komma tillrätta med en del oegentligheter inom taxinäringen.Anf. 69 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Jag vill inte återinföra den gamlataxiregleringen. Frågan är bara hur man skallkunna åstadkomma en sanering av det som nuflorerar inom taxibranschen, framför allt istorstäderna.Det är inte med anledning av att Aftonbladetsunder gjorda reportageom missförhållandena inom taxibranschen iStorstockholm som jag har ställt den här frågan.Det är helt enkelt därför att Länsstyrelserna ochpolisen överhopas med anmälningar ommissförhållanden. De handlar om oseriösa, s.k.svarttaxiåkare, som har kommit in i branschen. Dåsäger man från länsstyrelsernas sida, att omtaxitillståndet kan begränsas till en bil, i stället föratt gälla obegränsat, som , blir det lättare attkomma åt det hela.Statsrådet har redovisat en rad föreskrifter inomdet avreglerade systemet, men likafullt har detblivit tokigt. Det är inte bra. Om statsrådet är snälloch svarar på en av mina följdfrågor skall jag senareåterge bara ett par exempel ur serie.Vilka är de verkningsfulla åtgärder som ännu intehar kommit till stånd, som statsrådet nu tänker sigskall kunna presenteras? Vi har de facto inte settdem ännu.Anf. 70 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror att och jag ärganska eniga om att man skall vara försiktig med attinföra en massa nya regelverk, när det är framförallt efterlevnaden av det regelverk som finns sombehöver skärpas, inte själva regelverket somsådant. Jag tror att det är där svaret finns, GötheKnutson. Jag kommer, som jag sade i mitt svar, att ibudgetpropositionen föreslå vissa förändringar närdet gäller tillämpningen och regelverket.Om vi tittar på det beslut som fattades 1988 omavreglering av taxitrafiken, finner vi att det därsades mycket bestämt att en förutsättning för skulle slopa behovsprövningen var en skärptlämplighetsprövning. Det är den som sviktar i dag.Det talades också om en skärpt uppföljning av denpersonliga och ekonomiska lämpligheten hos demsom utövar taxiverksamhet.Jag anmälde i årets budgetproposition, tillsammansmed chefen för , att det är i höggrad angeläget att länsstyrelserna prioriterar sinaresurser så att uppföljningen av lämplighet inomden yrkesmässiga trafiken kan skärpas. Den sominte längre uppfyller kraven på branschen skall fåtillståndet återkallat.Jag vet att det här i har tagitskrafttag på . Man har också kommitmed en rapport som är mycket omfattande, men jagär oklar vilken status rapporten har, då det intefinns några förslag till åtgärder i den.Vi behöver diskutera de här frågorna ytterligaremed länsstyrelserna. Jag har inför landetslandshövdingar framhållit vikten av att de härfrågorna nu prioriteras hos länsstyrelserna. Jag harframhållit att man, sedan man slappbehovsprövningen, rimligtvis borde ha fått vissaresurser över för att kunna öka insatserna påövervakningen av det gällande regelsystemet.Anf. 71 ():Fru talman! Får jag fråga: Vilket skäl villkommunikationsministern anföra för att antaletbilar skall begränsas till en enda på ett tillstånd? Jagförespråkar sålunda inte en återgång till den gamlaregleringen, men i så måtto en reglering att det inteblir bulvanförhållanden.Det påstås att det här i finns innehavareav taxitillstånd som låter upp till 20--30 bilar rullapå det tillståndet, och där finns det klart oseriösa.Det skapar en osäkerhet för taxikunden. Det harutspelats ganska skrämmande händelser, förutomatt man kan skörtas upp med tredubbla ochfyrdubbla taxor.Det är ett faktum att det blir en ojämlikhet, därföratt de seriösa taxiföretagen, taxiägarna och deanställda, som betalar sin skatt och sköter sig,hamnar i ett underläge gentemot dem som intebetalar skatt.Anf. 72 Kommunikationsminister ():Fru talman! Vad som är viktigt är ju, som vi har sagtett par gånger, att följa upp olika saker, bl.a. detstora antal konkurser som har förekommit ibranschen. är alltså den instans somskall göra det. Självklart skall den trafikutövaresom har försatts i konkurs få sitt trafiktillståndinkallat.Dessutom bör allvarligt överväga attavslå en ansökan om trafiktillstånd från den somhar varit trafikansvarig i en konkursdrabbadtrafikrörelse. Det skall alltså inte vara möjligt försådana personer att efter konkursen fortsätta attdriva en likadan verksamhet i ett annat bolagsnamn.På det här sättet måste man alltså systematiskt gåigenom och utnyttja det ganska kraftfulla regelverksom finns . Det går att dra tillbaka tillstånd,och det går att sanera verksamheten med detregelverk som finns.Anf. 73 ():Fru talman! Statsrådet svarade inte på min mycketenkla fråga om det huvudsakliga skälet till att intekunna begränsa antalet bilar till en enda.Får jag läsa ingressen till en artikel i på s. 10:''Polismannen vågar inte gå närataxiförarna på Centralen i . Inte utan sinbil och sitt tjänstevapen. --- Jag vill inte riskera attfå en kniv i ryggen, säger han. Ensam för han enkamp mot den växande, oseriösa sidan avtaxibranschen. ''Det är en intressant artikel, och jag tror att den äri huvudsak korrekt.Länsstyrelserna skall prioritera åtskilligt numera,som de måste ta nödvändiganedskärningar i anslagen. Det är mycket svårt att fådet här att gå ihop, och det blir bara värre.Anf. 74 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag har beskrivit den process sominnebär att vilken polisman som helst kan nalkasvilken taxibil som helst och kontrollera om han haren gul skylt och vilket registreringsnummer detfinns på den. Det går alltså att omedelbartidentifiera tillståndshavaren och att sätta inåtgärder. Det behövs inte några särskildarestriktioner, av det slag som frågarom, för att åstadkomma identifikationen ochkomma åt den som har tillståndet. Det ärhuvudpunkten i svaret på frågan varför man intebehöver införa en regel om ett tillstånd per bil.Anf. 75 TALMANNEN:Jag föreslår att debatten avslutas efter ytterligarevar sitt inlägg.Anf. 76 ():Fru talman! Jag tackar för att jag får göraytterligare ett inlägg.Jag upprepar att det är mycket angeläget att vi inteåtergår till den gamla regleringen. Jag delar i stortsett den inställning som statsrådet ger till känna,men när polisen har så begränsade resurser kanman inte begära att den skall prioritera även det härområdet, särskilt inte om det går att komma åtproblematiken på ett annat sätt.Det finns fler poliser som, i likhet med polisen iartikeln i , inte vågar nalkas en del avdem som kör taxi -- av olika skäl -- och då har vihamnat i en maffialiknande situation, som ärskrämmande i ett land som vårt.Jag vill ändå önska kommunikationsministern alllycka i det konstruktiva arbetet för att komma tillrätta med de här problemen.Anf. 77 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror inte att vi kan relatera antaletpoliser till antalet tillstånd. Låt oss konstatera attmyndigheterna har kännedom om varjefordon som används hos varje innehavare avtillstånd till taxitrafik. Där finns en grund för deingripanden som är helt nödvändiga.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1992/93:18 ominterrailkortens framtidAnf. 78 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för attinterrailkortet skall kunna räddas kvar även efter1993.Interrailsamarbetet i avgörs närmast inomUIC, som är en samarbetsorganisation för deeuropeiska järnvägsförvaltningarna. Ett antalsydeuropeiska länder, bl.a. och ,ifrågasätter interrailkortets framtid. UIC har dockbeslutat att interrailkortet skall finnas kvar även1993.