prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Utskottet ansågemellertid att det borde komma till uttryck ilagtexten att fullgörandet av skyldigheten atttillgodose mottagning av vissa rundradiosändningarinte kan förenas med villkor i fråga om betalning.På utskottets förslag infördes därför orden ''ochutan kostnad för själva mottagningen'' ilagparagrafen.Enligt 6 § lagen om kabelsändningar tillallmänheten är sålunda var och en som äger ellerannars förfogar över ett kabelnät där det bedrivssändningar av annat slag än vidaresändningar frånsändare på jordytan, skyldig att se till att de boendei fastigheter som är anslutna till hans kabelnät påett tillfredsställande sätt och utan kostnad för självamottagningen kan ta emot sådana sändningar somsänds med stöd av 5 § radiolagen (1966:755) ochsom är avsedda att tas emot i området.Av denna genomgång torde framgå att detföreligger skyldighet att tillgodose mottagning avvissa marksända rundradiokanaler så snart det ikabelnätet förekommer andra slag av sändningarän vidaresändningar från marksändare, dvs. när detsänds ut satellitprogram eller egensändningar.Riksdagsbeslutet ger inte kabel-TV-företagennågon särskild rätt till ersättning. Frågor omersättning för olika delar av kabel-TV-verksamheten får lösas i avtal mellan kabel-TV-företagen och deras motparter.Anf. 124 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådetFriggebo för det här svaret, som jag hoppas skallvara klarläggande. Det råder uppenbarligen ute ilandet en hel del missförstånd på den här punkten.Om jag skall sammanfatta det hela mycket kort harjag uppfattat svaret så, att det definitivt inte kankomma i fråga att staten går ut och ersätter någrakostnader i de här sammanhangen, att det inteheller finns någon skyldighet för en enskildhyresgäst att ta del av och därmed betala försändningar som vederbörande inte önskar ta del av,att detta också fortsättningsvis är en fråga därkabel-TV-företagen helt enkelt har att kommaöverens med sina motparter om hur ersättning skalltas ut för de tekniska kostnaderna och att det ocksåföreligger överenskommelser mellan parterna --, ,och vilka det nu kan vara fråga om -- om hurdetta skall regleras och att kostnaderna för de renttekniska installationerna skall kunna slås ut påhyrorna. Är detta en korrekt uppfattning avsituationen, som vi kan meddela svenska folket?Anf. 125 Kulturminister ():Herr talman! Den sakliga innebörden är riktig, ochjag beklagar att jag i mitt svar har använt mig avde lagtekniska texterna för att vara alldeles särskilttydlig. Det skadar inte att använda ett enklarespråk för att beskriva verkligheten. Jag kan ocksåinformera om att den framställningsom finns från parterna om att staten skulle gå inoch satsa några hundra miljoner kommer att avslåsav regeringen i morgon.Anf. 126 ():Herr talman! Jag är tacksam för det svaret. Jaganser att detta är sådant som man får klara av påannat sätt än med hjälp av skattebetalarnas pengar.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1991/92:812 om ModernamuseetAnf. 127 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omorsaken till att regeringen ännu inte givitbyggnadsstyrelsen i uppdrag att genomföraprojekteringen för byggandet av ett nytt moderntmuseum på Skeppsholmen.I sin fråga hänvisar till en skrivelsefrån fastighetsnämnden i med förslagom att Moderna museets verksamhet eller delardärav förläggs till , och han undrar omdetta är skälet till att projekteringsuppdrag inte hargivits.Låt mig först ta upp den del av frågan som rörframställningen från . Någonformell framställan av det slag som i sin fråga har inte kommit tillkulturdepartementet. har dockenligt vad jag har erfarit behandlat möjligheten attförlägga någon del av Moderna museetsverksamhet till . Detta har betecknatssom ett erbjudande från stadens sida, om intresseskulle finnas för en sådan lösning. Frågan har intebehandlats av regeringen.När det gäller projektering för nya lokaler förModerna museet är det inte länge sedan ÅkeGustavsson och jag diskuterade planeringsläget häri kammaren. Jag påpekade då att detta initiativ,som togs av den förra regeringen, saknarfinansiering. Projektet är utomordentligtintressant, och jag skall naturligtvis verka för att enlösning skall komma till stånd så snart det ärmöjligt.Anf. 128 ():Herr talman! Eftersom vi har diskuterat frågantidigare och den därmed är förberedd, hoppas jagatt vi får tillfälle att diskutera den till punkt.Alla utom fastighetsnämnden i tycksvara överens om att ett nytt modernt museum skallbyggas på . Arkitekten har mött mycket stor sympati för sitt förslagtill lösning. Jag är faktiskt förvånad över attbyggnadsstyrelsen inte har fåttprojekteringsuppdrag. om någonsin är denbästa tidpunkten att lägga ut detta uppdrag. Detfinns flera skäl till det, inte minst kulturpolitiska. Vihar gott renommé för den verksamhet som harbedrivits på , ett av bästakonstmuseer.Om någon satsning inte görs , är det alldelesuppenbart att Moderna museets betydelse, bådehär i och internationellt och som en del aven aktiv kulturpolitik, kommer att tonas ned.Andra skäl till att man bör göra en satsning nu ärsjälvfallet att det ur statens synpunkt är billigt attgöra det . Byggpriserna är låga. Även regeringenkanske borde fundera på attbyggarbetslösheten faktiskt är hög. Om man läggerut detta uppdrag, borde en hög byggarbetslöshetkunna motverkas.Ett enigt kulturutskott har i ett yttrande tillfinansutskottet sagt: Enligt utskottets mening börregeringen omgående besluta omprojekteringsuppdrag.Därför är jag förvånad över att kulturministern ärså vag i sitt svar. Delar kulturministernuppfattningen att projektet bör genomföras påSkeppsholmen och att det bör fattas beslut omprojektet nu? I svaret säger kulturministern att honskall verka för att en lösning skall komma till ståndså snart det är möjligt.Kulturutskottet har alltså sagt att projektetomgående bör komma till stånd och att det bör skepå . Delar statsrådet denuppfattningen?Anf. 129 Kulturminister ():Herr talman! Jag skall inte lägga mig i behandlingenhär i . Såvitt jag har förstått är det ettyttrande som kulturutskottet har avgivit tillfinansutskottet. Vi får väl avvakta och se vadfinansutskottet kommer fram till.Jag har i mitt svar redovisat att jag lägger stor viktoch betydelse vid möjligheten att uppföra ett nyttmodernt museum på i Stockholm.Jag har också lovat att inom regeringen verka föratt det blir på det sättet. Det är klart att betydelsenav ett nytt modernt museum inte minskar, även ombeslutet inte fattas när att det skall fattas.Anf. 130 ():Herr talman! Om det hade varit bara jag som hadevelat detta, hade det med förlov sagt varit mindreintressant. Men alla människor som är engageradeinom denna sektor är intresserade av att detta skersnabbt, och det av flera goda skäl som jag tidigareredovisade. kulturutskott har alltsåenigt gjort detta uttalande.Nu hoppar emellertid fastighetsnämndenoinbjuden in i manegen och fattar ett beslut genomatt säga att Moderna museets verksamhet helt ellerdelvis bör flyttas till . När reaktionenkommer, och det sägs att detta är ett orimligtförslag, tonas det ned. Även kulturministern tolkardetta som ett erbjudande. Men den ansvarigamyndigheten har över huvud taget inte varittillfrågad. Jag tänker alltså på statens konstmuseer.Jag är glad över att kulturministern säger att honanser att ett nytt modernt museum skall ligga påSkeppsholmen. Min följdfråga kvarstår: Kanregeringen nu verka för att man förverkligar detuttalande som kulturutskott har gjort?Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på frågorna 1991/92:817, 818, 846, 847och 848 om privatradiosändningarAnf. 131 Kulturminister ():Herr talman! och ställt sammanlagt fem frågor till mig medanledning av den promemoria om regler och villkorför privatradio som har sänts ut på remiss frånkulturdepartementet.Birger har frågat om förslagen ipromemorian innebär att sändare som ägs av annanän får användas förprivatradiosändingar.Birger har vidare frågat om jag ärberedd att medverka till att kortare reklaminslag iradio än en minut kan accepteras i den kommandepropositionen.Birger Hagård har frågat vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att skapa förutsättningar för ensuccessiv anpassning av sändningsområdena förprivatradion.Birger Hagård har vidare frågat om jag är bereddatt ompröva frågan om tillståndstidens längd.Birger Hagård har slutligen frågat om jag är bereddatt överväga möjligheten att använda ''deladefrekvenser'' med innebörden att en tillståndshavarehyr ut eller på annat sätt avtalar bort sändningstidtill någon annan som önskar sända.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.I mitten av mars 1992 sändes promemorian (Ds1992:22) Regler och villkor för privatradio ut påremiss från . Remisstidenlöper ut , och avsikten är att enproposition skall kunna läggas fram under hösten.I det fortsatta arbetet med propositionen kommerockså de riksdagspartier som inte ingår i regeringenatt ges tillfälle att medverka.Jag anser det inte lämpligt att föregriparemissbehandlingen och det fortsattaberedningsarbetet genom att redovisaställningstaganden till enskilda detaljer.Med anledning av frågorna vill jag emellertid göravissa förtydliganden.I promemorian finns inga bestämmelser omskyldighet att anlita en viss leverantör avsändningstjänster. Därav följer att entillståndshavare har full frihet i detta avseende.Enligt promemorians lagförslag, som i dettaavseende överensstämmer med vad som gäller föregensändningar i kabel, får annonstiden vid ettgivet tillfälle inte understiga en minut. Innebördenär att varje avbrott för annonser, som enligtförslaget skall inledas och avslutas med en särskildljudsignatur, inte får vara kortare. De enskildareklaminslag som sänds får varahur korta som helst.Det bör redan från början vara möjligt att i storutsträckning tillgodose önskemål från olikaradioföretag om sändningsområdenasutsträckning. Det är emellertid nödvändigt att vidplaneringen ta hänsyn till att en viss sändares effektfår betydelse för möjligheten att sända på heltandra platser, långt från den där den förstasändaren är belägen. Små marginella förändringarbör kunna göras även under löpandetillståndsperiod, under förutsättning att det ärtekniskt möjligt och att inte andra tillståndshavarestörs.I promemorian föreslås att alla sändningstillståndskall löpa ut vid ett och samma tillfälle. Därmed gesen möjlighet att ompröva t.ex. indelningen isändningsområden och även att göra andraförändringar, t.ex. på grund av ny sändningsteknik.Därigenom kan det t.ex. bli möjligt att ge utrymmeför ytterligare tillståndshavare. I övrigt torde entillståndshavare normalt kunna räkna med förnyattillstånd.Enligt förslagen i promemorian skall varjetillståndshavare ansvara för sändningarna underhela dygnet. Detta hindrar emellertid inte atttillståndshavaren låter någon annan bedrivasändningar under t.ex. en del av dygnet. Vid sådanatillfällen kan också en ställföreträdare för utgivarentjänstgöra. Tillståndshavaren kommer emellertidatt ha kvar ansvaret för att det finns en utgivare ochför att gällande regler, t.ex. i fråga omreklaminslagen, iakttas.Anf. 132 ():Herr talman! Jag tackar kulturministern för svaret.Jag vill börja med att kommentera min fråga omradiosändare. Enligt nu gällande regler får närradiosändas över sådana radiosändare som televerketställer till förfogande. Men av proposition 140 omden avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten 1993--1996, som kommer attbehandlas här i , framgårdet att skyldigheten att sända närradio över sändaresom tillhör upphävs. Detta framgår ävenav departementspromemorian.Man får emellertid intrycket att televerketsmonopol när det gäller privatradio även ifortsättningen kommer att gälla.Jag är därför glad över kulturministernsklarläggande om att samma regler skall gälla bådeför närradion och för privatradion i fråga om vilkaradiosändare som får utnyttjas. Men jag förväntarmig en något klarare formulering i den kommandepropositionen och i det kommande lagförslaget.I sitt svar säger kulturministern att en propositionkommer att läggas fram . Jag skulle då viljaställa en fråga till kulturministern: När räknarkulturministern med att lagregler och övriga villkorför privatradion kommer att kunna träda i kraft?Anf. 133 ():Herr talman! Även jag ber att få tackakulturministern för svaret på dessa frågor. Det ärutomordentligt rationellt att besvara fem frågor iett svep.Jag tror också att en hel del har klarnat. Det äralldeles uppenbart att det kommer att vara möjligtatt ompröva indelningen i sändningsområden.Delade frekvenser blir uppenbarligen ocksåmöjliga.När det gäller tillståndsperioderna vill mandäremot såvitt jag förstår att de skall löpa ut vid ettoch samma tillfälle. Det är möjligt att detta ärpraktiskt. Jag förstår statsrådet när hon säger atthon inte vill föregripa själva remissbehandlingenoch det fortsatta beredningsarbetet genom att gå inpå alltför många enskilda detaljer.Jag hoppas emellertid att detta har kunnat klargöraen del av de frågor som finns. Jag utgår från attremissbehandlingen blir väsentlig när man nu skallgenomföra en av de största kulturrevolutioner somvi har haft i modern tid i det här landet.Jag vill med det anförda önska statsrådet lycka till idet fortsatta arbetet som även kommer att drabbariksdagen.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1991/92:819 om kulturensbetydelse för politikenAnf. 134 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att fullfölja den nyorientering inompolitiken som han menar att jag har inlett genom attanvända benämningen ''kulturskapare'' för de inomkulturen kreativt verksamma.Jag har ägnat en viss möda åt att försöka förståfrågan men måste konstatera att den är så vagtformulerad att jag inte anser att den kan besvaraspå ett meningsfullt sätt.Anf. 135 (-):Herr talman! Jag tackar så mycket för detintressanta svaret. Jag frågade om man kundetänka sig att fortsätta med den inriktning somkulturministern angav i början av verksamheten.Det handlar alltså om att höja nivån och attanvända benämningen kulturskapare i stället förbenämningen proletära kulturarbetare.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1991/92:834 omdiskriminering av bostadssökandeAnf. 136 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att verka för eninformationskampanj riktad till fastighetsägarerörande diskriminering av bostadssökande.Jag anser liksom att det äroacceptabelt att bostadssökande diskrimineras pågrund av sitt etniska ursprung. Det är ocksåstraffbart. Enligt skall ennäringsidkare som diskriminerar någon på grund avhans ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprungeller trosbekännelse dömas för olagadiskriminering till böter eller fängelse i högst ett år.Det finns ett antal domar där fastighetsägare dömtsför diskriminering av bostadssökande.Kriminaliseringen av diskriminering är viktig, menreglerna kan ibland vara svåra att tillämpa. Denenskilde kan finna det obehagligt att flytta in i etthus vars ägare genom hans åtgärder blivit dömd företnisk diskriminering. Det kan också vara svårt attbevisa att etnisk diskriminering verkligen ägt rum.Den av regeringen utsedde ombudsmannen motetnisk diskriminering (DO) har till uppgift att verkaför att etnisk diskriminering inte förekommer iarbetslivet eller på andra områden av samhällslivet.DO utför denna uppgift bl.a. genom informationoch opinionsbildning. DO har vidare att ta initiativtill åtgärder mot diskriminering genomöverläggningar med myndigheter, företag ochorganisationer. Så har jag t.ex. inhämtat att DOden här veckan har kallat företrädare förrestaurang- och hotellbranschen till överläggningarmed anledning av att DO har fått kännedom om ettantal fall där etnisk diskriminering vidrestaurangbesök anses ha förekommit.DO har också tillskrivit verkställandedirektören för Stockholms fastighetsägareföreningmed anledning av en tidningsartikel som kan tolkasså, att denne har en tillåtande attityd tilldiskriminering av bostadssökande invandrare. DOhar bett om en kommentar och kommer därefter attvidtaga de åtgärder som kan befinnas lämpliga.I samarbete med DO har till sinakonsumentvägledare m.fl. sänt en promemoria ombostadsdiskriminering, som för drygt ett halvårsedan utkom i en ny upplaga.Jag anser inte att regeringen bör verka för eninformationskampanj riktad till fastighetsägaredels därför att jag inte tror att sådanainformationskampanjer är verkningsfulla, delsdärför att jag anser att diskriminering avbostadssökande är en fråga främst för DO och derättsvårdande myndigheterna.Anf. 137 ():Herr talman! Jag tackar kulturministern för svaret.Såvitt jag förstår är diskriminering när det gällerboendet och invandrarna ett växande problem. Detsom kommit fram och som anmälts till DO tror jagär så att säga det lilla. Under ytan finns det säkertett mycket större problem. Jag tror nämligen att desom utsätts för diskriminering av olika slag frånfastighetsägarnas sida helt enkelt inte vågar göra enanmälan. De är rädda för att de skall utsättas fört.ex. Jag tror att vi äröverens på den punkten, om jag nu uppfattadekulturministern rätt.Det är möjligt att nämnda informationskampanjriktad till hyresvärdarna inte är den allra bästa.Men jag undrar om det ändå inte är värt att prövaden metoden. Avgörande är juinformationsmaterialets utformning.En sak som jag inte har nämnt i min fråga men somkanske skulle tas upp här är följande. Kanske är detockså på sin plats att till invandrare, och kanskeäven till det svenska folket, gå ut med informationom att det finns en diskrimineringsombudsman.Tyvärr är det nog inte särskilt välkänt bland, skullejag vilja säga, vanliga människor i vårt land att detfinns en diskrimineringsombudsman. Det är nogheller inte känt vilka befogenheter denne har ochhur man bär sig åt för att komma i kontakt meddiskrimineringsombudsmannen när en pågåendediskriminering upptäcks.Jag tror alltså att det finns behov av en väldigt bredinformationskampanj, och i det avseendet är detväl ändå regeringen som skall ta initiativ. Sedanåterstår att höra kommentarer påden punkten.Anf. 138 Kulturminister ():Herr talman! Som jag har redovisat finns det en radmyndigheter som är aktiva på det här området ochsom har i uppgift att dels beivra brott, dels ägna sigåt påtryckningar, opinionsbildning och informationtill dem som kanske saknar en grundlägganderespekt för de bestämmelser och regler som finns.Jag tror inte att en bred informationskampanjallmänt riktad till fastighetsägare gör den nytta somkanske borde svara mot den gjorda insatsen. Det ärbakgrunden till mitt svar.Däremot tycker jag självklart att vi politiker har enuppgift att fylla när det gäller att bilda opinion ochatt informera om de regler som finns. Dessutom ärdet grundläggande i vårt samhälle att visa respektför enskilda människor. Ingen skall diskrimineras.Ett sätt att åstadkomma något i detta sammanhangär naturligtvis att tydliggöra vad demokratin ochrespekten för enskilda människor faktiskt innebär.Anf. 139 ():Herr talman! Jag är inte sämre än att jag kan hållamed om att det jag nämnt kanske inte är den bästametoden. Frågan kunde kanske ha varit bättreformulerad.När det gäller att få ut information i första hand tillinvandrarna hävdar jag möjligheten att just göra enanmälan. Inget skall behöva hända dem som gör enanmälan av det här slaget. Jag tror att det är viktigtatt sådant här tas upp allteftersom nya fall avdiskriminering blir aktuella. Det är kanske snararei det avseendet som det behövs åtgärder.Jag hoppas att kulturministern följer utvecklingenoch håller ett öga på det här problemet. Av svaretatt döma tycks hon göra det. Sedan får vi välåterkomma till saken så småningom.Överläggningen var härmed avslutad.28 Svar på fråga 1991/92:839 om befrielse frånjugoslaviskt medborgarskapAnf. 140 Kulturminister ():Herr talman! har -- medhänvisning till ett enskilt ärende -- frågat mig omregeringen fortfarande upprätthåller kravet påbefrielse från det jugoslaviska medborgarskapet.I sin fråga refererar till enperson som ansökt om svenskt medborgarskap ochsom ursprungligen kom från Bosnien i f.d.Jugoslavien. Då beslut togs i nämnda ärende hadeSverige inte erkänt Bosnien som en självständigstat. Av detta följer att denna provins, ur svensksynvinkel, då sågs som en del av Jugoslavien.Hade det däremot varit fråga om en sökande frånKroatien hade det krävts att personen kunnat visaatt han/hon var befriad från sitt kroatiskamedborgarskap.Som alla känner till ser situationen annorlunda ut . erkände Bosniensom en självständig stat. har de facto erkäntBosnien genom att man röstade för ett bifall tilldess ansökan om att bli medlem av Förentanationerna.Anf. 141 ():Herr talman! Jag ber att få tacka kulturministernför svaret.Här är det fråga om en manlig jugoslaviskmedborgare enligt det gamla synsättet som harkommit som invandrare till . Den härpersonen bor och arbetar här sedan 60-talet.Tidigare har mannen ansökt om svensktmedborgarskap men fått avslag med hänvisning tillatt han inte har kunnat styrka att han var befriadfrån sitt jugoslaviska medborgarskap -- det gälleralltså den förra regeringen.Anledningen till att mannen fick avslag är justproblemet att han var kroat. Kroater hanterades jupå ett helt annat sätt än övriga jugoslaver.Den här mannen kunde inte ens få papper på atthan hade ansökt om befrielse från sitt jugoslaviskamedborgarskap. fick han papperåtminstone på att han hade lagt in en ansökan.Trots det blev det avslag. Det skedde när detfortfarande fanns ett . Mannen varalltså kroat, visserligen från Bosnien, men det varingen hjälp för honom.Anledningen till att jag framställde en fråga är attjag vill ha besked om den här mannens möjligheternu -- såvitt jag förstår handlar det om detta -- att blibefriad från sitt bosniska medborgarskap. Var kanmannen alltså lämna in en ansökan om befrielse?Jag tycker att agerandet här nästan är detsammasom trakasserier av en person. Såvitt jag förstår ärdet klart att den här mannen kan bli svenskmedborgare. Det formella papper som säger atthan befriats från sitt tidigare medborgarskap tycksvara det som fattas. Det finns alltså inga andrainvändningar mot ett svenskt medborgarskap förden här personens del. Rimligen måste man välhantera ärendet med åtminstone någon känsla förvad som har förevarit där nere.Anf. 142 Kulturminister ():Herr talman! Vi kan kanske vara överens om attden turbulens som råder i det aktuella områdetnaturligtvis förorsakar väldigt stora bekymmer förenskilda människor.Den uppgift som finns i frågan, nämligen attJugoslavien inte längre existerar som stat och attdet är en svårighet för den här personen, är enfelaktig utgångspunkt. existerar jufortfarande -- även om det numera är decimerat.Det går till på det sättet att man får ett bifall till sinmedborgarskapsansökan på villkor att man inomen tvåårsperiod kan visa upp att man har blivitbefriad från sitt tidigare medborgarskap, eller har gjort ansträngningar att bli befriad menkanske av olika anledningar inte har lyckats. Jag ärnaturligtvis helt förhindrad att gå in i detta enskildafall, som jag dessutom inte känner alla detaljer i.Vad som emellertid gäller är att betydandeansträngningar skall göras för att motverka deproblem som följer med dubbla medborgarskap.Anf. 143 ():Herr talman! Jag har inte önskat att identifiera detenskilda fallet, utan att ta upp principen. Principenär nämligen att tidigare regeringar har när det gällerkroater från beviljat svensktmedborgarskap utan att bevis om befrielse från dettidigare medborgarskapet har kunnat företes. Nugäller det en kroat från Bosnien, och därför har hanhamnat i detta klister som han har svårigheter medatt ta sig ur.Med den turbulens som har förekommit, kommerdet ju nu att dröja ännu längre innan han kan få sittsvenska medborgarskap. Troligvis kommer -- som han säger -- att göra militärtjänst iSverige, eftersom sonen är svensk medborgare.Fadern kommer ändå att vara utan dettamedborgarskap.Anf. 144 Kulturminister ():Herr talman! utgår trots allt iväldigt hög grad från ett enskilt fall, och jag kan intekommentera det.