prot · GF0969 · 1992-02-25 00:00:00 — Det vardärför som jag ställde min fråga tillarbetsmarknadsministern. Eftersom det enligtföretagarna tydligen sker en orättvisa ikonkurensförhållandena, vill jag ha ett svar påfrågan på vilket sätt regeringen bevakar det hela, såatt det inte blir någon skevhet i konkurrensen ochså att näringslivet i de nordligaste delarna av landetinte kommer i strykklass.Anf. 114 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi måste först komma överens om attdet är upphandlingsförordningen som gäller. Dettror jag att och jag är heltöverens om.Vi torde även vara överens om att det är oerhörtviktigt att svenskt näringsliv är konkurrenskraftigt.Jag skulle naturligtvis kunna gå tillbaka ochredogöra för regeringens hela batteri av förslag somsyftar till att återställa konkurrenskraften, men justden här debatten är nog inte rätt forum för det. Jaghoppas ändå att har förståelseför de åtgärder som härvidlag föreslås avregeringen.Låt oss inte glömma bort att just och denorra regionerna är föremål för förslag frånregeringen om just regionalpolitiska stödåtgärder,bl.a. nedsättning av arbetsgivaravgiften, som kanses som en motpol till motsvarande åtgärder påandra sidan kölen och andra sidan ,vilka är de exempel som i sin fråga.Också jag tycker att det finns anledning tilleftertanke. Det är nu vi som kan hamna i ettbekymmersamt läge till följd av att ett av våragrannländer genomför en form av politik som vi iSverige tidigare drev, nämligen endevalveringspolitik, där man exporterar sinaproblem med det inhemska kostnadsläget. Det ärintressant att notera i sammanhanget att effekternaav den politiken kan få konsekvenser av den härtypen i Sverige.Anf. 115 ():Herr talman! De begränsade stödformer som finnsi , bl.a. nedsättning av arbetsgivaravgiften,är ju inte någonting nytt, utan en sådan nedsättninghar förekommit i vårt land.Det som har hänt är attexportstödet och de regionalpolitiska stöden påandra sidan gränserna har förändrats.Jag tycker att det är märkligt att inte statsrådet harnågot grepp om det här. Eftersom det nu kommerklara signaler från näringslivet om att det inte råderett riktigt konkurrensförhållande genom att olikasubventioner i och har ökat, bordeman vara uppmärksam på utvecklingen.När det gäller de mångmiljardsatsningar somförhoppningsvis kommer att göras i infrastrukturenvill jag betona att vi har förlorat möjligheten attkonkurrera om att tillverka järnvägsräls i vårt land,eftersom regeringen inte är intresserad av att se tillatt denna produktion får fortleva. Inom kortkommer det att uppstå en monopolsituation iEuropa, då endast ett företag tillverkarjärnvägsräls.I fråga om den norra delen av landet borderegeringen och statsrådet verkligenuppmärksamma problemen och se till attkonkurrensförhållandet blir rättvist när det gälleratt fajtas om dessa pengar som vi så väl behöver förinfrastrukturen och för sysselsättningen i Norrland.Anf. 116 Kommunikationsminister ():Herr talman! och jag äröverens om vilka problem som uppstår när man harett skevt utgångsläge vid en konkurrenssituation.Därför är det också angeläget att framhålla attSverige nu står inför ett avtal mellan EFTA och EGom en harmonisering, bl.a. av den här typen avåtgärder. Genom detta avtal och genom ettframtida medlemskap i får vi en hjälp på vägenmot lika villkor.Anf. 117 ():Herr talman! Jag beklagar att statsrådet vill att manskall vänta på de harmoniseringar som ett framtidaEG-medlemskap kommer att innebära. Om denhär regeringen skall driva detta väntandets politik,kommer hela de norra delarna av landet att utarmaspå produktionskapacitet när det gällerverkstadsindustrin. Möjligheterna att i framtidenfajtas på lika villkor kommer att bli obefintliga,eftersom man nu tydligen -- om jag har tolkatstatsrådet rätt -- passivt åser denna skevhet ikonkurrensen mellan företagen, beroende påvilken sida av gränsen de är belägna.Anf. 118 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker att äronödigt pessimistisk när det gällerkonkurrenskraften i de företag som det här är frågaom.Det finns tecken som tyder på attentreprenadbranschen lämnar in anbud somligger 20--under vad som kalkylerades närdessa projekt togs fram i olika sammanhang. Desnedvridningar i konkurrensen som Sten-OveSundström talar om finns inte specificerade. Hanutgår ganska mycket ifrån en hypotetisk situation.Låt oss se vad som händer med konkurrensen vidden här upphandlingen. Jag har hänvisat till att detär upphandlingsförordningen som gäller, men attdet finns möjligheter att också väga in andrafaktorer än enbart priset när man väl har fått ettanbud.Anf. 119 ():Herr talman! Skillnaden mellan min ochkommunikationsministerns uppfattning när detgäller möjligheterna att nyttja de här resurserna äratt jag litar på näringslivet och tror på vad mansäger i de här frågorna. När man säger attförhållandena har ändrats och att man inte klararkonkurrensen på grund av att en annansubventionspolitik med exportstöd o.d. bedrivs ivåra grannländer, måste vi ta det som sägs på allvar.Det är vad jag gör, och där har vi en skillnad mellankommunikationsministerns och min uppfattning iden här frågan.Jag rekommenderar statsrådet att noggrant se översituationen. Det gäller att se till att de resurser somplöjs ner i infrastrukturen också hamnar i svenskaverkstadsföretag. Det handlar alltså om att det skallfinnas sysselsättning på vår sida av gränsen.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1991/92:408 omnedskärningarna inom vägverketAnf. 120 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om detär min avsikt att skall privatiseras.Bakgrunden till frågan är den omorganisation sompågår inom . Den innebär bl.a. attverksamheten effektiviseras genom att den delasupp på en väghållningsenhet och enproduktionsenhet.I den föregående regeringens proposition,Näringspolitik för tillväxt, behandlas bl.a.vägverkets omorganisation och uppdelning avverksamheten på det sätt som . I propositionen anges att bör, närerfarenheter vunnits av den nya organisationen,kunna överväga att utreda frågan om att helt ellerdelvis bolagisera produktionsorganisationen. Ävenen samverkan med exempelvis kommuner ochföretag bör kunna övervägas. har ställtsig bakom detta förslag.Det är således inte avsikten att hela skallprivatiseras, men utvärderingen av den nubeslutade omorganisationen får visa om delar avverksamheten lämpligen bör bedrivas i annan formän som är fallet.Anf. 121 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Men jag kan inte påstå att jag kännermig trygg och lugn efter att ha fått det.Redan i dag bedriver man ju verksamhettillsammans med kommuner och företag. Jag bor iden nordligaste delen av landet. Där förekommerdet mycket plogning under normala vintrar. Denhär vintern har det ju inte varit så. Den privataverksamheten är -- och har , ja, sålänge jag kan minnas -- inkopplad i det avseendet.Jag tycker inte att det är något fel med det.Det som dock gör mig bekymrad och somföranleder min fråga är det jobb som förnärvarande pågår ute i olika arbetsgrupper. Manhar där kommit fram till nedskärningar istorleksordningen både på personal- och påmaskinsidan. Om verksamhet skärs nedmed finns det ingen möjlighet att konkurrera.Tråkigast av allt är att man ute på vägstationernainte vet vad som kommer att gälla . Manvet inte om man skall planera för jobb som behöverutföras. Signalerna om så här drastiskanedskärningar måste ju ha sitt ursprungnågonstans. Det är bakgrunden till min fråga. Jagskulle önska att ministern ville försöka förtydliganågot vad som ligger bakom det som sägs i sistastycket i svaret.Anf. 122 Kommunikationsminister ():Herr talman! frågar varifrånsignalerna till den aktuella omorganisationenkommer. Jag kan bara säga att de har kommit frånden föregående socialdemokratiska regeringen.Det är den som, med godkännande, harstartat den omorganiastion som fullföljs.Monica vet kanske att det finns olikauppfattningar om de här sakerna. Jag kan dock sägaatt vi har gett till känna regeringens syn i vårproposition om inriktningen av den ekonomiskapolitiken. Där säger vi att statens ägande skallbegränsas till områden där marknaden inte självförmår skapa de bästa förutsättningarna för enfungerande samhällsekonomi. Staten skall därförbara i undantagsfall, och då med bestämda motiv,uppträda som ägare av verksamheter som harkommersiella förutsättningar. Det är regeringensprincipiella hållning beträffande ägandet.När det gäller just är redan, som MonicaÖhman själv säger, ett samarbete på gång.Exempelvis i bildar vägverketoch kommunen ett produktionsbolag. Bolagetsverksamhet skall omfatta drift, underhåll,byggande av vägar och gator samt VA-anläggningaroch annan likvärdig produktion.Men sedan kommer vi till rationaliseringen avnuvarande egenregiverksamhet, av den egnaproduktionsverksamheten. Där tror jag ändå attdet, och det var jag inne på i dendebatt som jag hade med , ärviktigt att företagen är konkurrenskraftiga. Det ärför att åstadkomma en konkurrenskraftigproduktionsverksamhet som nu ärinbegripet i den här rationaliseringsprocessen.Anf. 123 ():Herr talman! Jag skulle vara mycket tacksam omministern kunde förklara för mig på vilka grundervägverket skall kunna konkurrera med det privatanäringslivet om resurser beskärs i denomfattning som det här är fråga om.Jag tycker, och jag hoppas att vi är överens på denpunkten, att tjänsterna skall utföras på deteffektivaste och billigaste sättet. Det skall vara ettbra jobb. Men om det inte finns resurser -- om bådemaskinparken och personalstyrkan minskas tillhälften -- hur kan man då konkurrera med detprivata näringslivet? Och hur kan man då bevisa attverksamheten är lika bra som annan verksamhetinom det privata näringslivet?Anf. 124 Kommunikationsminister ():Herr talman! Men just den här typen av frågor skallbesvaras av verket. Verket skall se till att denkostym man har när det gäller att upprätthålla denegna verksamheten är konkurrenskraftig. Det ärinte vi i regeringen som dikterar detta.Låt alltså se till att det blir enkonkurrenskraftig produktionsenhet! Om detbehövs nedskärningar om för att det skallvara möjligt att konkurrera prismässigt, är detnaturligtvis ett tecken på att den kostym som man har är alldeles för stor.Detta med konkurrenskraften måste ta sig uttryck iatt man vid en konkurrensupphandling kan lämnapriser som konkurrerar med de privataentreprenörernas priser.Anf. 125 ():Herr talman! Det är just det som är dilemmat. I daghar man en viss kapacitet. Man vet att det när vårenkommer blir aktuellt med stora jobb. Då behövermycket göras. Trummor skall läggas om. Det som förstörts skallförbättras. Men man vet ju inte om det finns någraresurser.Om jag tolkar kommunikationsministern rättmenar han att det är helt och hållet --alltså generaldirektören och styrelsen -- som tillsyvende och sist är ansvarigt för att man jobbarefter vad som sagts om de här drastiskanedskärningarna.Anf. 126 Kommunikationsminister ():Herr talman! Svaret på den senaste frågan är nogja. Jag tror icke att behöver befaraatt det när våren kommer inte finns arbetare varesig det gäller eller privataentreprenörsföretag som har tillräckligt storkapacitet för att klara av de aktuella åtgärderna.Frågan är bara om de kan vidtas på ettkostnadseffektivt sätt från sida. Det ärvägverket som självt skall svara för att denkonkurrenskraften kan åstadkommas.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:418 omArlandabananAnf. 127 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att skyndsamt sätta i gångbyggandet av Arlandabanan.Bakgrunden till frågan är den rapport omArlandabanan som lämnades tilldelegationen för infrastrukturinvesteringar. CurtNicolin har på uppdrag av delegationen utrett hurArlandabaneprojektet lämpligast bör genomföras.Nicolin konstaterar att hela projektet inte går attprivatfinansiera, men han anvisar också vägar förhur stora delar av projektet som skulle kunnagenomföras i privat regi.Låt mig börja med att konstatera att byggandet avArlandabanan redan har påbörjats på delen mellanStockholm och Rosersberg.De lösningar som presenterat då detgäller hela projektet studeras avdelegationen för infrastrukturinvesteringar som,enligt vad jag har inhämtat, kommer attlämna ett förslag till regeringen om hurArlandabanan skall kunna förverkligas.Anf. 128 ():Herr talman! Jag framför ett tack för svaret,eftersom jag är väluppfostrad och vet att man skalltacka för ett svar, även om man faktiskt är mycketbesviken. Detta svar är om möjligt likainnehållslöst som det som föranledde en debatt härför en och en halv vecka sedan.Nicolins utredning landar ju på precis sammaprincipiella uppläggning som den som densocialdemokratiska utredningen kom fram till, dvs.att skall äga banan och att entrafikeringsrätt skall upphandlas i konkurrens. Demånader som utredning pågått har då letttill en enda sak: vi har fått det för vår regionviktigaste trafikprojektet försenat alldeles ionödan.Vad nu också konstaterar har hannaturligtvis kunnat komma fram till på grundval aven mycket god insyn. Även om han inte formellt ärjävig kan han sägas ha ett visst delikatessjäv i dennafråga, eftersom han har starka intressen i ett av tvåom också räknas tre -- konsortier som ärintresserade av att projektera och bygga i dettasammanhang.Jag undrar verkligen om kommunikationsministernmenar allvar när han slår sig för bröstet och görföljande uttalande: Vi kan konstatera att byggetredan har påbörjats mellan ochRosersberg. Det är mindre än tio personer som ärsysselsatta med detta. Det handlar om ettmångmiljardprojekt, men mindre än tio personerarbetar med det. Är det någonting att skryta medi en arbetsmarknadssituation i där30 000 är arbetslösa?Anf. 129 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om viavser att skyndsamt sätta i gång byggandet avArlandabanan. Jag har svarat på detta. Jag harkonstaterat att på vägnar avdelegationen för infrastrukturinvesteringar hargenomfört en översyn av de olika alternativen ochatt han har inkommit med den till delegationen.Delegationen kommer att lämna ifrån sig ettmaterial, som skall föreläggas regeringen inom enmycket snar framtid.Jag vet att är disponerad för att viljaha svar på frågor som ännu inte ärfärdigberedda. Jag har också svarat att byggetfaktiskt har kommit i gång. Om det är tio personersom arbetar med det vet jag inte, men vi haranslagit 200 milj.kr. för detta bygge. Jag vet intevarifrån har fått uppgiften attmindre än tio personer är sysselsatta med detta.Det skulle vara intressant att få reda på det.Låt mig bara konstatera att regeringens uppfattningär att byggandet av kommer att sättai gång i den takt som var planerad, men attfärdigställandet av allt att döma kommer att kunnaske betydligt fortare än enligt den planläggning somden tidigare regeringen hade.Anf. 130 ():Herr talman! Jag skulle faktiskt vilja se om dettavore möjligt. Vi ser ju nu vad det här har lett till.De privata alternativ som regeringen ville få framkunde inte tas fram. handlar det om attåtervända till utgångspunkten igen och funderaöver vilka ideologiska möjligheter som man har attdra upphandlingen ett varv till och att se vilkaprivata alternativ som man nu kan ragga upp,eftersom detta försök inte gick. Det blir entidsfördröjning vars storlek är totalt okänd. Då gårdet att svara att vi hoppas att vi med femskift skallkunna köra i gång detta litet snabbare. Men manmåste starta arbetet, och det är det som man integör.Det sägs vidare att det framförs propåer frånmiljödepartementet om att skallNRL-prövas. Jag skulle vilja få en reaktion på det.Anf. 131 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill göra den deklarationen attmin och regeringens uppfattning är att om vi kanhitta projekt där vi kan få privata intressenter att isamhällsekonomiskt acceptabla former satsapengar för investeringar, så att de pengar som vi hartillgängliga inom den offentliga sektorn i störreomfattning kan användas där investeringar behövergöras, är det en angelägen uppgift att verkligenkomma fram till detta.Jag vet inte om politik ger resurseratt ta fram ytterligare medel för investeringar somskulle behövas, om man inte hittar en privatfinansiering. Det har knappast varit det intryck somman har fått när man har följt debatten omregeringens olika förslag till besparingar att densocialdemokratiska oppositionen är beredd attsatsa mera pengar på detta. Vi har därför gått dettavarv och undersökt förutsättningarna för enprivatfinansiering. När arbetet är avslutat skall vikomma med ett förslag till riksdagen.Anf. 132 ():Herr talman! Vi har under de här månadernaverkligen lärt oss att allt är bra bara det är privat.Men när fick sitt uppdrag, med den insynsom han har i företag som är mycket storaintressenter, erhöll han naturligtvis möjligheter attinte bara kontrollera sina egna intressanta projektutan också dem som eventuellt skulle kunnakonkurrera med honom.Trots att man har försökt har man inte hittat någotannat än det som den gamla socialdemokratiskaregeringen hade att komma med, dvs. att ettföretag, , skulle äga banan och atttrafikeringsrätten skulle upphandlas. Det har juinte kommit fram något annat i Nicolinsuppläggning, som tillkommit på grundval av att hanhar mycket god insyn både i vagnmaterial och iinfrastrukturförhållanden.Anf. 133 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag upprepar, för vilken gång iordningen vet jag inte, att vi har fått in ett materialfrån till delegationen och att detkommer att redovisas för regeringen. Vi räknar intemed några förseningar vad gäller igångsättandet,men bedömer att skall stå färdigbetydligt tidigare än vad den förra regeringenplanerade.Anf. 134 ():Herr talman! Kommunikationsministern säger inte räknar med några förseningar, menförseningarna har redan uppstått, och det ärfaktiskt det mest upprörande. De konsortier somnu försöker att komma in på projektet skall ha bådehängslen och livrem för att få försöka åstadkommaett resultat. Återigen: Skall regeringen klarauppgiften med privata finansiärer undrar jag om vinågonsin får någon Arlandabana. Om så inte sker,får vi inte heller någon tredje rullbana, för såvitt jagförstår är dessa frågor sammankopplade.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1991/92:421 om uttalande omdelpensionenAnf. 135 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att föreslå förändringar av detstatliga betalningssystemet för att kunna räddadelpensionen.I artikeln i tidningen nr 1992 sägerjag att staten måste se var den lägger sina pengaroch att om staten använt bankgirot i stället förpostgirot hade vi sluppit sänka delpensionen. Detuttalande som redovisas är starkt förenklat och haruppenbarligen föranlett missförstånd. Jag beklagardetta.Postverket har en nettokostnad för att upprätthållaen daglig och rikstäckande betalnings- ochkassaservice. Denna kostnad täcks för närvarandegenom den s.k. floaten, som innebär att postgirotfår tillgodogöra sig räntan påinbetalningar till staten via postgirot.Man kan naturligtvis diskutera om detta system förersättning är det bästa. I finansplanen föreslårregeringen att ges i uppdrag attutarbeta ett förslag till ett tidsbegränsat,marknadsmässigt avtal, som reglerar ersättningenför att staten utnyttjar postgirotsbetalningstjänster. Den s.k. floattiden skall dåminskas ned till högst en arbetsdag. Dennaförändring kommer att medföra att statensräntenetto förbättras med i storleksordningen 350--500 milj.kr. I årets budgetproposition föreslårregeringen vidare att ett reservationsanslag skallanvisas till postverket som ersättning förrikstäckande betalnings- och kassaservice på 300milj.kr.Regeringen har föreslagit besparingsåtgärder /93 på ca , varavindragningen av delpensionerna är en åtgärd. Vadjag egentligen avsåg med mitt exempel i artikeln äratt en effektivare hantering av offentliga medelinnebär en besparing som i storleksordningmotsvarar kostnaden för delpensionsförsäkringen.Anf. 136 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Jag har naturligtvis förståelse för att deti en artikel kan bli denna typ av förenklingar, somkan skapa missförstånd. Men när han i svaret på enfråga fullföljer missförståndet minskar minförståelse avsevärt.Kommunikationsministern säger att en effektivarehantering av offentliga medel innebär en besparingsom i storleksordning motsvarar kostnaden fördelpensionsförsäkringen. Skall jag förstå svaret så,att om man får denna effektivare hantering skulleregeringen vara beredd att ta tillbaka förslaget omatt ta bort delpensionen?Anf. 137 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag förstår att vill få inmig i en debatt om delpensionerna. Det kommerhon att misslyckas med. Det jag kommer att svarapå är hur vi effektivast hanterar våra gemensammamedel i banksystemet. Det var nämligen detartikeln i tidningen handlade om.Om staten i stället hade utnyttjat bankgirot, därman har en floatdag, hade vi gjort en besparing idenna storleksordning. Det var vad mitt exempel itidningen gällde. Jag har upprepat det här . Jagförstår inte att inte uppfattar det somstår i sista stycket i mitt svar utan tycker att jagvidhåller samma missförstånd. Det är en gåta förmig.Anf. 138 ():Herr talman! För mig är det inte något som helstproblem att förstå att man i den offentliga debattengår ut med beskrivningar och underförståddaantydningar om att om staten på ett skickligare sätthade hanterat sina medel, skulle man ha kunnatklara sig undan vissa svåra nedskärningar inomvälfärdsområdet.Det är inte jag som har dragit i gång debatten omkopplingen mellan penningströmmar ochdelpensioner. Det är kommunikationsministernsom har lyft in denna fråga i debatten genomintervjun i tidningen . Det är av detskälet som jag har ställt frågan.Jag har inte några som helst problem att förståsambandet i övrigt. Men det verkar som omkommunikationsministern har svårt att förståsambandet mellan penningströmmarna och detfaktum att delpensionen betalas av endelpensionsavgift.Anf. 139 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag kan förtydliga mig och säga attden besparing vi gör genom att postgirot tas ifrånen floatdag finns med i summan 14 miljarderkronor, som redovisas i mitt svar.Anf. 140 ():Herr talman! Jag kan bara dra följande slutsats:Om man inte tänker på vad man säger, så säger manvad man tänker. I detta fall har bristen på tankevarit utomordentligt tydlig.Anf. 141 Kommunikationsminister ():Herr talman! har själv varit statsråd.Hon har också varit kommunalråd och vet vad endålig ekonomi innebär och att det ibland krävskraftfulla tag för att komma till rätta med det.Ingen är betjänt av att vi hanterar offentliga medelpå ett icke effektivt sätt.Herr talman! Jag finner ändå att man kan unna sigen viss pedagogik när man diskuterar denna sak.När jag talade med personer på tidningenStatsanställd försökte jag förklara vad dettainnebar. Jag möttes från fackligt håll av skepsis föratt vi ville ta ifrån postgirot en floatdag, ochförsökte hitta ett mått på hur mycket pengar detegentligen handlade om. Detta är ett uttalande somjag kan stå för. Huruvida tanken felar eller inte,överlåter jag åt kammaren att avgöra.Anf. 142 ():Herr talman! Om det nu är viktigt för de nuvarandeborgerliga statsråden att vara pedagogiska, och detfinns säkert skäl att vara det, förstår jag inte allsvitsen i denna jämförelse. Vad denna artikel haråstadkommit är det faktum jag försöker redovisa imin fråga, nämligen att man har fått uppfattningenatt om samhällets penningströmmar hanterats påett annat sätt, hade regeringen kunnat undvika attta bort delpensionen.Jag tycker att man skall vara tydlig i sin pedagogik.Delpensionerna betalas av en delpensionsavgift.Penningströmmarna i samhället i övrigt har oerhörtstor betydelse för nationalekonomin på det övrigaområdet. Men om man skall vara tydlig skall mansärskilja dessa saker och inte försöka sig på någonsorts undanglidande politiska poänger genom att,underförstått, säga att om den socialdemokratiskaregeringen hade skött sig litet bättre, så hade denstackars borgerliga regeringen sluppit lägga framförslag om att ta bort delpensionen. Där tycker jaginte att pedagogiken är särskilt lysande.Anf.