prot · GF09110 · 1992-05-12 00:00:00 — Valförfarandet utredsför närvarande genom vallagsutredningen (Ju1991:02) och personvalskommittén (Ju 1992:02).Vallagsutredningen skall enligt sina direktiv se övervalförfarandet och kommer att behandla vissavaltekniska frågor, såsom självaröstningsförfarandet och rösträkningen. Därvidtorde även skyddet för valhemligheten komma attberöras. skall lägga framförslag till bl.a. ökat inslag av personval tillriksdagen.Svaret på fråga blir därför att detutredningsbehov som han berör är tillgodosettgenom pågående utredningar.Anf. 119 (-):Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag är glad överatt statsrådet har satt sig in i dessa frågor och dessaför demokratin mycket viktiga uppgifter. Jag tog ettfall från som exempel. Där gick valarbetarefrån de etablerade partierna direkt in i vallokalenoch fotograferades där och på ett otillbörligt sättpåverkade och kontrollerade förfarandet i sambandmed valet. Här i kunde jag med egnaögon se hur man gick in i vallokalerna och tog olikapartiers röstsedlar.Det är mycket angeläget att denna fråga ses över.Från Liberala partiets sida har vi gjort ensammanställning av denna typ av företeelser runtom i . Jag när en förhoppning om att deutredningar som det har hänvisats till kan ge detskydd som behövs för valhemligheten och folksrättigheter.Anf. 120 Statsrådet (-):Herr talman! Det är naturligtvis helt oaccebtabeltatt valet inte sker under former som tryggar dennödvändiga valhemligheten.Vallagsutredningen skall se över det tekniskaförfarandet och kommer bl.a. in på självaröstningsförandet. I detta sammanhang är det, somjag sade tidigare, troligt att utredningen kommer inäven på denna fråga.Jag skulle vilja rekommendera attöverlämna sin sammanställning till departementet,så att vi får möjlighet att överlämna den tillkommittén för övervägande.Anf. 121 (-):Herr talman! Jag tackar statsrådet särskilt för denseriösa behandling som detta ärende får iregeringen. Därmed vill jag uttrycka mitt gillandeöver det arbete som pågår.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1991/92:750 om kommitténför registrerat partnerskapAnf. 122 Statsrådet (-):Herr talman! har frågat mig omjag har för avsikt att verka för att kommittén omregistrerat partnerskap skall kunna bli klar med sittarbete till genom att beviljakommittén en extra sekreterare med juridiskkompetens.Kommittén om registrerat partnerskap (JU 1991:01)skulle enligt sina direktiv (Dir. 1991:6) ha slutförtsitt arbete före utgången av . I mars 1992begärde kommittén att få tiden förlängd till den 20december 1992. Jag har förklarat för kommittén attjag inte har någon erinran mot att kommitténöverskrider tiden i enlighet med sin begäran.Jag har inte fått någon ytterligare begäran omanstånd och utgår därför från att kommittén arbetarmed sikte på att den skall bli färdig i december i år.Å andra sidan är jag naturligtvis medveten om attdet kan komma att visa sig att tiden är för snävttilltagen. Det är inte aktuellt att tillsätta ytterligareen sekreterare, men kommittén kommer att påannat sätt få extra resurser till sitt förfogande, omdet visar sig behövas.Förste vice talmannen konstaterade attfrågeställaren inte var närvarande och förklaradeöverläggningen avslutad.25 § Svar på fråga 1991/92:752 ommiljöproblem på NordkalottenAnf. 123 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att ta något initiativ för att förstärka deresurser som behövs för att kartläggamiljöproblemen på Nordkalotten.Inom har nyligenpresenterats en undersökning av innehållet avtungmetaller i mossor. Rapporten har utarbetats avarbetsgruppen för miljökvalitetsövervakning.Resultaten visar att det finns en klar påverkan frånKolahalvön när det gäller nedfallen i norra på nedfallen i norra är inte likauppenbar, men det finns anledning att anta attutsläppen från har viss inverkan ävendär. Denna rapport avser förhållandena 1990.Mossinventeringar av detta slag har skett vart femteår . För varje gång har det undersöktaområdet utvidgats. 1990 inkluderades således ävendelar av i undersökningarna. Dessaundersökningar, som ger en mycket bra bild avnedfallsförhållandena i , planeras även1995.De nordiska miljöministrarna har diskuteratproblemen med utsläppen från . Frågankommer att tas upp igen vid nästa ministermöte,som kommer att äga rum i iår. Då kommer även representanter från Rysslandatt närvara, och frågan om möjliga gemensammainsatser för att minska miljöproblemen påKolahalvön kommer att diskuteras.Jag vill också erinra om den för , ochSverige gemensamma arbetsgrupp som bildades ianslutning till . Denarbetsgruppen har haft till uppgift att klarläggaförutsättningarna för nordisk medverkan i ettprojekt som syftar till att så långt som möjligtminska utsläppen av svavel, tungmetaller m.m.från nickelsmältverken på Kolahalvön.Arbetsgruppen har utarbetat förslag tillfinansiering av åtgärder. Något avtal omgenomförande har emellertid ännu inte kommit tillstånd. Arbetet med att försöka få till stånd dettaangelägna projekt kommer självklart att fortsätta.Anf. 124 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret.Miljöministern säger att påverkan från Kolahalvönpå nedfallen i norra inte är lika uppenbarsom i norra . Men som jag har nämnt i minfråga finns det vissa undersökningar som ändå tyderpå att det finns en påverkan på nedfallen även iSverige speciellt gäller det de högatungmetallhalter som man har uppmätt i grönsakeri Muodoslompolo.Miljösituationen på präglas inte baraav hotet om att kärnvapenproven eventuellt skallåterupptas. Det pågår också diskussioner om hurstort ozonhålet är. Vi har även egnaindustriutsläpp. Dessutom tillkommer det somströmmar ut från Kolahalvön.Rapporter kommer från den ryska befolkningenom ökad sjuklighet, barnadödlighet osv. Vi ärmånga som bedömer att det är ytterst angeläget attresurser för miljösamarbetet ökar när det gäller dehär delarna av de nordiska länderna och Ryssland.Det ger kanske intryck av en obalans imiljösamarbetet att vi har en så stark inriktning motBaltikum, och . Den ryska, svenskaoch finska befolkningen ges intrycket att det är desödra regionerna som särskilt uppmärksammas. Såsmåningom kanske vi ganska snabbt kan förstärkade resurser som behövs för att utreda förhållandenaoch komma till rätta med problemen.Anf. 125 Miljöminister ():Herr talman! Jag kan vidgå att det finns en sådanobalans i debatten. En del av obalansen beror på attvi just nu har haft ett ganska omfattande ochintensivt arbete i HELCOM. Det redovisades iapril. har diskussionerna kring t.ex.nickelsmältverken i norra funnits medunder längre tid.Svårigheten har bl.a. varit att inte har varitförstahandsintressent i det sammanhanget. Finlandoch ligger geografiskt närmare till. Finlandhar haft kontakterna med det tidigareSovjetunionen och den nuvarande federalarepubliken ytterligare svårighet i det sammanhanget harvarit att det är mycket svårt att få beskedav ryssarna. Det har därför skett en stagnation idiskussionen. Det skall inte lastas på någon. Jagvet -- ifrån överläggningarna mellanmiljöministrarna i -- att dessafrågor kommer att prioriteras under det norskaordförandeskapet i för miljön. De informerar osslöpande om dessa frågor.Det är riktigt att vi prioriterarkärnkraftssäkerheten litet mera såväl påKolahalvön, som i Sosnovyj Bor och i Baltikum.Anf. 126 ():Herr talman! Såvitt jag förstår har fått i gång ett samarbetemellan länen i de tre nordiska länderna som skallförsöka att bättre kartlägga miljöeffekterna frånbl.a. Ett sätt att se till att man kommertill resultat relativt snabbt är att tillskjuta tillräckligtmycket resurser till detta miljösamarbete med våranordiska länder.Det är helt klart att måste bära etthuvudansvar för att rätta till situationen. Men manklarar inte det ensam. Man måste ha teknisk ochekonomisk hjälp från de nordiska länderna. Detgäller att inte sänka trycket gentemot de politikersom bär ansvaret, både i den här delen av världenoch centralt i Moskva.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1991/92:753 om denplanerade Vuotosdammen i KemiälvenAnf. 127 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att agera för att en fullständigmiljökonsekvensbeskrivning av det planeradedammbygget i kommer till stånd.År 1974 undertecknades den nordiskamiljöskyddskonventionen mellan ,, och . Konventionensinnebörd är att varje nordiskt land skall beaktastörning från miljöskadlig verksamhet i nordisktgrannland på samma sätt som om störningeninträffat i det egna landet. Konventionen ger denordiska ''bevaknigsmyndigheterna'' rätt att krävain underlag från projektören eller att själva utförautredningar för att möjliggöra en så korrektbedömning som möjligt av miljöverkningarna i detegna landet. i ärstatens naturvårdsverk.Länderna inom ECE undertecknade i Esbo,, en konvention om krav påatt miljökonsekvensbeskrivningar skall utarbetasoch kommuniceras innan beslut fattas om projektsom kan ge upphov till gränsöverskridandemiljöpåverkan. För sådana projekt skall berördaländer informeras och ges möjlighet att deltaga ibedömningen av projektet i fråga. I tillkonventionen anges stora dammar och reservoarersom verksamheter där Esbokonventionenstillämplighet skall prövas.Esbokonventionen ratificerades under hösten 1991av efter godkännandeoch träder i kraft efter det att sexton stater ellerorganisationer ratificerat eller godkänt den. Undertiden fram till ikraftträdandet har deundertecknade staterna lovat att samarbetainterimistiskt om tillämpningen av konventionen.Samtliga nordiska länder har undertecknatEsbokonventionen.Som svar på fråga vill jag mot dennabakgrund framhålla att det ankommer på ansvarigamyndigheter att följa utvecklingen och vidta deåtgärder som erfordras inom ramen för aktuellakonventioner.Anf. 128 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern även fördetta svar.Bland forskare och andra som sysslar medmiljöfrågor finns en stor oro för att en så här stordamm skulle laka ut tungmetaller som kvicksilver,nickel, krom, kadmium m.m. från de myrar somhelt kommer att täckas av vatten. Det stöds averfarenheter vi har ifrån . Om detta skulleinträffa tycker man att det strider mot deintentioner som har diskuterats och somhar tagit sig uttryck i den plan för att återställaÖstersjöns ekologiska balans som redovisas bl.a. ikompletteringspropositionen.Jag hade kanske väntat mig ett något klararebesked om och svenska myndigheter -- ommiljöministern nu känner till det -- kommer attbevaka det här och begära att en fullständigmiljökonsekvensbeskrivning kommer till stånd.Finns det någon sådan kunskap så attnaturvårdsvårdsverket kommer att ta ett sådantinitiativ? Har man diskuterat det här problemet närman har diskuterat planen för att återställaÖstersjöns ekologiska balans?Anf. 129 Miljöminister ():Herr talman! Svaret på de två sista frågorna är nej,men jag är beredd att personligen följa upp den härfrågeställningen. I samband medÖstersjösamarbetet har vi haft att utgå från detunderlag som experterna i HELCOM har tagit frami en s.k. task force. Det har utgjort ramen. Frånsvensk sida har vi emellertid agerat som omEsbokonventionen redan är i kraft. Det har t.ex.gällt frågan om Mönsteråsfabriken. Därför är detett exempel som den berördabevakningsmyndigheten har att följa. Jag ärövertygad om att är fulltinförstått med att det har denna uppgift och att dethar anledning att agera i enlighet med denna, ävennär det gäller sådant som berörs i . 130 ():Herr talman! Det är positivt och bra att få det härklargörandet. Det har således inte förts endiskussion, men man kan förvänta sig attnaturvårdsverket bevakar frågan. Det är mycketpositivt.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1991/92:736 om glasskolan iNybroAnf. 131 (m):Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta för att glasskolanskall erhålla ersättning för de verkliga kostnadernaför nordiska elever. Jag vill först säga attutbildningen i glasblåsning i kommun är s.k.riksrekryterande utbildning. Utbildningen ingår igymnasieskolan och har som sådan del i detsektorsbidrag som kommunen får till sinskolverksamhet. I enlighet med förslag sompresenterades i propositionen Växa med kunskaperutgår dessutom vid sidan av sektorsbidraget ettsärskilt verksamhetsstöd till kommunen förkostnaderna för denna utbildning. Nivån på dens.k. interkommunala ersättning som regeringenfastställt för elever från nordiska länder förinnevarande budgetår utgår från den som gälldetidigare budgetår. Sådan ersättning utbetalas avstatens skolverk på rekvisition av vederbörandekommun.Något krav på en högre ersättning har inte kommittill regeringen från kommun.Anf. 132 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Det är möjligt att jag uttryckte mig litet oklart ifrågan. Vad jag har tagit upp och diskuterat ärframtiden. Det gäller alltså inte innevarandebudgetår utan vad som skall hända sedan, när deninterkommunala ersättningen beräknas på ett heltannat sätt och då man inte kan följa de belopp somtidigare utgått. Det är då väsentligt för den härskolan, som har många elever från andra länder --från både nordiska och utomnordiska länder -- attveta vilken typ av ersättning som man kommer attfå. Om man går efter de gamla reglerna skulle detbara bli ungefär 18 000 per termin, och då skulleman inte kunna bedriva utbildningen så som mangör , eftersom den verkliga kostnaden, som jagredovisar i min fråga, är över 47 000 -- i alla fall varden så hög.Jag vill därför fråga: Är statsrådet beredd attfundera över den framtida ersättningen och påvilket sätt man skall kunna fastställa den, eftersomberäkningen har förändrats så radikalt? Kan man iNybro kommun känna sig säker på att också iframtiden kunna fullfölja den här utbildningen?Anf. 133 (m):Herr talman! Det finns många frågor om framtidenjust på grund av att vi ändrar så mycket istatsbidragssystemet. Redan under innevarande årkan en del smala utbildningar och speciellaelevgrupper få bekymmer, eftersom de inte harföljt med riktigt som de borde. Det framskymtardelvis i det här svaret.När det gäller framtiden finns det två saker attkonstatera. Den ena är att vi naturligtvis har ettintresse av att behålla den här utbildningen. Denandra är att vi ganska har tecknat enöverenskommelse med övriga nordiska länder omutbyte. Detta är den typ av smal utbildning som jagtycker är ytterst lämplig för ett samarbete över denordiska gränserna. Vi måste då också viaexempelvis statsbidrag se till att det blir rimligt ochmöjligt att bedriva sådana utbildningar. Det ärändå för det enskilda landet eller den enskildakommunen bra om detta samordnas, eftersom detär fråga om dyra utbildningar.Vi får naturligtvis titta närmare på detta, eftersomdet är ett bekymmer. Jag vill emellertid gärnaskicka med synpunkten att det är bra om man frånNybro kommun tar kontakt med departementetoch redovisar sina kostnader, så att det blir möjligtatt föra en diskussion i frågan. Det ligger som sagt ivårt intresse att försöka lösa detta praktiskt. Vi harhittills inte gjort så mycket åt saken, eftersom viväntar på en del riksdagsbeslut, ochkonsekvenserna av att man ändrar istatsbidragssystemen är ju många.Anf. 134 ():Herr talman! Jag tackar för det kompletterandesvaret. Det känns ganska tryggt att statsrådet ärberedd att titta litet extra på den här frågan. Vi harju ett gemensamt intresse av att utbildningen fårfortsätta, och det är bra att vi kan ha det fina utbytesom vi har haft med andra länder. Jag tar det somett löfte, och jag lovar att vidarebefordra dessasynpunkter direkt till kommun tidigt bitti.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1991/92:745 om kursplan förreligionskunskap i gymnasieskolanAnf. 135 (m):Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att säkra att behovet avkunskap i tro och etik också markeras i detslutliga förslaget till kursplan för religionskunskap igymnasieskolan.Regeringen har fattat beslut omkursplaner för /93 för kärnämnena förden reformerade gymnasieskolan och dengymnasiala vuxenutbildningen. Ett av dessakärnämnen är religionskunskap.I målen för kursen i religionskunskap, somregeringen fastställt, står det bl.a. att kursen skallutveckla elevernas förmåga att reflektera överexistentiella och etiska frågor. Livstolkning, tro,religion, livsåskådning och etik skall stå i centrumför studierna. Kursen skall ge ökad insikt i tro ochetik och religiösa uttrycksformer samt fördjupaförståelsen och respekten för de värden som liggertill grund för samhället.Efter genomgången kurs skall eleverna bl.a. kunnaredovisa insikter i såväl kristendomens som andravärldsreligioners och livsåskådningarshuvudtankar, värderingar och uttrycksformer.Eleverna skall också kunna argumentera ochdiskutera kring tro, etik och livsåskådning ochkunna motivera en egen ståndpunkt.I direktiven till läroplanskommittén står att skolansverksamhet bör bygga på de etiska normer, såsommänniskolivets okränkbarhet, individens frihet,solidaritet med svaga och utsatta, respekt för denenskilda människans särart och integritet och allaslika värde, vilka genom etik ochvästerländsk humanism har en djup förankring ivårt land.Anf. 136 ():Herr talman! Jag ber att få tacka skolministern försvaret på frågan. Orsaken till att jag ställde fråganvar en uppgift i massmedia om att ledningen förskolverket hade en annan syn på justkristendomsdelen i religionskunskapsämnet än vadsom har kommit till uttryck från regeringens sida iolika sammanhang. Detta skulle enligt uppgiften imassmedia eventuellt kunna påverka den slutligaskrivningen i läroplanen.Jag tycker att det är viktigt och angeläget att vi nuhar fått det här beskedet från statsrådet, att honklart markerar behovet av undervisning i normeroch etik och att såväl främmande religioner somkristendom skall inta sina givna platser i dennaundervisning.I regeringsdeklarationen står vad skolministernockså har deklarerat, nämligenatt det är angeläget att våra barn och ungdomar fårundervisning i den kristna etiken, eftersom den ären viktig grund för de värderingar vi också har somgrund när vi formar vårt samhälle i stort. Det ärockså angeläget att man inom ramen förläroplanskommitténs arbete utgår från de direktivsom är skrivna. Jag har ingen anledning att betvivlaatt det kommer att bli på det sättet.Jag ber än en gång att få tacka skolministern försvaret. Jag har inga kompletterande frågor på denhär punkten, utan jag tror att vi kan se framtidenan med tillförsikt. I dagens samhälle är detangeläget att ungdomarna verkligen får eningående undervisning i de etiska, moraliska ochreligiösa regler på vilka vi bygger väldigt mycket avvårt samhälle och värderingarna i vårt samhälle.Anf. 137 (m):Herr talman! För att ytterligare förtydliga svaretvill jag säga att läroplanskommittén arbetar utifrånregeringens direktiv, där vi har gjort dessamarkeringar. Ett förslag om detta presenteras iseptember.De kursplaner som vi nu har och som skolverkethar arbetat med under mycket stor tidspress är atthänföra till tidigare beslut och tilldirektiv från den tidigare regeringen. Det harnaturligtvis gjort att man inte i alla delar har kunnatfölja upp dem på det sätt som man kanske skulleönska. har vi från regeringens sida gjorten och annan markering för att visa att de nyadirektiven skall gälla . I och med att detrelativt snart kommer en ny läroplan är detsjälvklart att det också kommer att bli nödvändigtatt se över kursplanerna för olika ämnen både närdet gäller och när det gäller gymnasiet.Ett av skälen till att vi markerar kristendomensbetydelse och att det ämnet är så väsentligt är attdetta är den stora religionen i vårt land. Det ärmycket viktigt att ungdomar får kunskaper om denreligionen, men naturligtvis är det lika viktigt har en bredd i kompetensen och att man vetvad andra religioner står för, liksom att man ärinsatt i moral, etik och livsfrågor i vidarebemärkelse. Jag hoppas att vi skall kunnaåstadkomma detta.En knäckfråga i detta sammanhang som jag tyckeratt man i varje fall skall nämna är att det ocksåhandlar om att se till att vi får utbildade lärare. Vikan skriva vilka kursplaner vi vill, men har vi intelärarpersonal som kan frågorna får vi bekymmermed undervisningen. Religionskunskap är ett ämneinom vilket vi har haft och har ett och annatbekymmer. Det är nämligen ont omreligionskunskapslärare -- tyvärr.Anf. 138 ():Herr talman! Jag tackar för detta ytterligareförtydligande från skolministern, inte minst detsista hon sade. Det är ju allmänt känt att vi har brist på lärare som har kompetens att undervisai religionskunskap, kristendom, etik och moral.Det är nämligen mycket svåra ämnen. Mångalärare som undervisar i dessa livsfrågor kännerosäkerhet. Jag tror att det är väldigt angeläget så snabbt som möjligt ser till att få kompetentalärare i dessa ämnen och också enkompletteringsutbildning för de lärare som nuundervisar men som känner osäkerhet och somockså får ett ansvar.Det är också angeläget att statsrådet påpekar attdet är inom läroplanskommittén som man skall görade slutliga ställningstagandena, att det ärläroplanskommittén som skall göra de slutligamarkeringarna av den framtida inriktningen på dethär området och att detta innebär ytterligarejusteringar när det gäller läroplanen.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1991/92:765 om miljön ochbiltunnlarAnf. 139 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att stadsplaneringenvad gäller trafiken inte skall skapa en försämradmiljösituation för bilister och kringboende genomexempelvis biltunnlar.Den ökande biltrafiken under senare årtionden harinneburit att trafiken har blivit det störstamiljöhotet i våra städer och tätorter. Allt flermänniskor som bor och arbetar vid trafiklederdrabbas av bullerstörningar och luftföroreningar.Vi vet att biltrafiken står för merparten av deluftföroreningar som inte bara är ett växandehälsoproblem, utan även hotar våra byggnader.För att komma till rätta med trafikens miljö- ochhälsoproblem måste vi arbeta med en mängd olikaåtgärder. Ett av de mest effektiva medlen är attåtgärda problemen vid källan, dvs. att förbättrafordonen och ställa krav på bränslets egenskaper.Minst lika viktig är emellertid den långsiktigafysiska planeringen, som anger hur våra bostäderoch arbetsplatser skall lokaliseras, hur vägar ochjärnvägar skall dras etc. En framsynt planering börbidra till att minska bilberoendet genom kortareavstånd mellan arbetsplatser och bostäder,förbättrade förutsättningar för kollektivtrafik osv.I vårt svenska planerings- och beslutssystem är detkommunerna som har huvudansvaret förplaneringen av bebyggelseutvecklingen. Dennaplanering måste naturligtvis samordnas medstatliga myndigheters planering, bl.a.trafikverkens. Det yttersta ansvaret för denregionala samordningen ligger på länsstyrelsen.Nästan samtliga kommuner i landet har antagitsina första översiktsplaner enligt plan- ochbygglagen. kommer att tillregeringen redovisa en samlad utvärdering ochanalys av dessa, bl.a. i fråga om hur den planeradebebyggelseutvecklingen förhåller sig till denövergripande trafikstrukturen.De långsiktiga, förebyggande åtgärderna kan dockinte lösa de akuta trafikproblemen i våra städer ochtätorter. Att däcka över trafikleder eller att byggatunnlar kan i vissa fall vara en framkomlig väg attminska några av biltrafikens skadliga miljöeffekter,främst genom att bullerstörningarna för närboendekan elimineras. Överdäckningar har också fördelarför stadsmiljön, genom att ''barriäreffekterna'' avstora trafikleder kan minskas och ny mark församhällsutbyggnad åstadkommas i centrala lägen.Jag är dock medveten om att biltunnlar också harnackdelar -- inte minst vid eventuella olyckor -- ochkan ge upphov till nya tekniska problem, framförallt vad gäller avgasreningen. Dessa nackdelarmåste vägas mot de fördelar som trots allt fås.Längden på tunneln och utformningen avfläktsystem måste givetvis anpassas så atthälsoriskerna för dem som vistas i eller i närhetenav tunneln eller invid ventilationsutsläppminimeras. Den tekniska utvecklingen i fråga omventilationssystem sker snabbt som en följd avpågående projekt både i och i övrigaEuropa.