prot · GG0916 · 1992-11-04 00:00:00 — Det här är en oerhört angelägenoch, precis som sade, mycketmycket allvarlig fråga som är svår att hantera.Det är beklämmande att vi människor är sådana attvi uppför oss så mot varandra att många i dagkänner sig utsatta på sin arbetsplats, men så är detju bevisligen. Det är, som jag sade, svårt att hanteradetta problem, men i riktlinjerna förArbetarskyddsverkets verksamhet står det att dehär aspekterna skall särskilt uppmärksammas.Det ligger nära till hands att kräva lagreglering, ochhär är det samma förhållande som i fråga omsexuella trakasserier, som vi diskuterade alldelesnyss, att området bör ingå i den straffrättsligalagstiftningen, och det pågår just nu en översyn ijustitiedepartementet.I övrigt gäller det att fackliga organisationer ocharbetsgivare måste ta ett stort ansvar i de härfrågorna, och det bör även finnas någonutomstående instans att vända sig till.Jag tänkte också säga någonting om överkänslighetför el och amalgam, s.k. nya sjukdomar som oftainte tas på allvar. Amalgamfrågan tas här upp urarbetsmiljösynpunkt, och jag vet att mångatandsköterskor har drabbats avkvicksilverförgiftning på grund av arbete medamalgam. Det finns en organisation som arbetar föratt tillvarata deras intressen. Det finns nu bättrearbetsmetoder, men det gäller också att de användsordentligt.Det faktum att amalgamanvändningen såsmåningom kommer att avvecklas gör egentligeninte att problemen för personalen försvinner.Fortfarande kommer det att finnas mångamänniskor som har amalgamfyllningar och sombesöker tandläkare. Det är därför oerhört viktigtatt arbetet med att minska arbetsmiljöriskernafortsätter.När det gäller elöverkänslighet har det sedanbetänkandet justerades i varje fall till minkännedom kommit flera rapporter som visar påökade risker vid arbete med bildskärm. Det finnsen australisk studie som visar att risken förhjärntumör ökar, har visat påatt elektromagnetiska fält i arbetsmiljön ökarriskerna för cancer, m.m.Det är bra att Arbetarskyddsstyrelsen nu harklarlagt att arbetsmiljölagstiftningen kan användasför att bistå dem som drabbas av elöverkänslighet.Självklart måste stort arbete läggas ner på attförebygga och hindra att problem uppstår. En heldel forskning pågår inom området, och det är bra,men det är också viktigt att de kunskaper som finnsanvänds till att skapa miljöer med så liten delelmagnetiska fält som möjligt.Herr talman! Med det här vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet.Anf. 74 HANS ():Herr talman! Jag vill helt kort replikera påMarianne anförande. Först ensynpunkt på historieskrivningen.Jag sade också att det var inte alltid manobserverade riskerna när man själv arbetade ifarliga miljöer. Likaså kan det vara så att den lokalafackföreningen inte observerar miljöriskerna. Detfinns många sådana exempel. Men att startahistorieskrivningen med att anklagafackföreningarna för att inte ha drivit de härfrågorna, tycker jag är väl magstarkt.Att sakna kännedom om hur hård kampen har varitpå verkstäder, i skogen, nere i gruvor, på sjukhusosv. för att bli kvitt asbesten, att bli kvittdieselångorna, att få personligt skydd, att få görapauser för att vila, att slippa tunga lyft etc. tyckerjag visar på väldigt dålig erfarenhet av den s.k.verkligheten. Jag har själv varit med och slagits bramånga år för vad jag anser vara självklararättigheter som skapar trygghet för folk somarbetar.När det gäller frågan om att ge skyddsombud ochde lokala fackföreningarna möjligheter att slåss fören bättre arbetsmiljö vill jag bara säga att jag haren mycket mer positiv syn än vad borgerlighetenhar. Jag litar på, som det så vackert heter,medarbetarna. De kommer helt enkelt inte attmissbruka den resurs som vi vill ge dem utantvärtom ta till den när inga andra möjligheter finns,för att värna om liv och lem.I fråga om mobbning tror jag att vi är överens omproblemets art och karaktär och om svårigheten attlösa det. Men jag tror att vårt förslag, som ni intehar biträtt, innebär en möjlighet att få upp en delfall till ytan, att fokusera på en del fall och få andraän de personer som är direkt indragna att ta ifrågan.Amalgam är en av de frågor som jag inte direktnämnde och där jag inte yrkade någonting. Låt migbara säga att jag självklart till fullo stöder de kravsom är framförda i meningsyttringen. Det var föratt inte försena arbete som jag gjorde etturval av yrkanden.Jag tycker själv att amalgamanvändningen är enmycket stor och mycket svår fråga. Det finns olikauppfattningar, men jag har hört så mångavittnesbörd från många människor som arbetar påtandläkarklinikerna att jag inte tvekar om att härfinns en klar orsak till ohälsa.Anf. 75 ():Herr talman! Jag skall bara kommentera det HansAndersson sade om historieskrivningen. Jag ärmedveten om att fackliga organisationer har drivitarbetsmiljöfrågor, och det har gällt tunga lyft ochandra påtagliga risker. Jag sade att de kanske intehar gjort det på allvar överallt och att intresset välinte var så stort. Man begrep nog inte hur viktigadessa frågor är. Det är verkligheten, och det ärbakgrunden till det hela. Det finns en större insiktnu, och det är positivt.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande trafikutskottetsbetänkanden /93:TU1 och TU2,justitieutskottets betänkanden /93:JuU1 ochJuU2 samt arbetsmarknadsutskottets betänkanden1992/93:AU1 och betänkande TU1Mom. 1 (avregleringen av taxi m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot141 för reservationen av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU2Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 21för reservationen av betänkande JuU1Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU2Utskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU1Mom. 1 (förutsättningarna för jämställdhet)Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 15för meningsyttringen av imotsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 3 (kvinnors företagande och den offentligasektorn)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering bifölls med 162 röster mot132 för utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i reservation 1 av m.fl.Mom. 4 (löneskillnader mellan kvinnor och män)Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot132 för reservation 2 av m.fl.Mom. 23 (lagstiftning om utjämning avlöneskillnader)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 24 (kollektiv lönediskriminering)Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 11för meningsyttringen av imotsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU3Mom. 1 (utvidgning av arbetsmiljölagensstoppningsrätt)Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 8 (psykosociala problem och mobbning)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 13för meningsyttringen av imotsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om aktuell debatt om kärnkraftenssäkerhetsproblem och den framtidaenergiförsörjningenAnf. 76 begäran av riksdagsgruppanordnas aktuelldebatt om kärnkraftens säkerhetsproblem och denframtida energiförsörjningen. Debatten läggs inefter muntliga frågor och kan beräknasbörja cirka kl. 15.00.Från regeringen deltar miljöminister . Övriga partier som önskar delta i debattenbör anmäla deltagare den 11november kl. 17.00.Följande skrivelse hade inkommitfrån riksdagsgrupp:Begäran om aktuell debatt med anledning av densvenska kärnkraftens säkerhetsproblem och desskonsekvenser för den framtida energiförsörjningen''inträffade i samband medförberedelser och prov inför drifttagning avreaktorn efter den årligarevisionsavställningen en oavsiktlig blåsning frånen säkerhetsventil i inneslutningen orsakad av enläckande styrventil. Det visade sig då attisolermaterialet från rörisolering som skadades avutrusande ånga spreds till kondensationsbassängenmed nödkylningsvatten och satte igen silarna isprinklersystemet för reaktorinneslutningen redanefter . Detta är betydligt kortaretid än förutsatt i säkerhetsredovisningen avhändelser med rörbrott i inneslutningen.'' (SKI,Beslut: ''Översyn av nödkylsystem.'' 920917)Avsnittet ovan är ett utdrag av SKI:s sätt attbeskriva den händelse som lett till att fem avSveriges tolv kärnkraftsreaktorer nu är avställda pågrund av allvarliga fel i säkerhetssystemen.Hade händelsen inträffat vid olämplig väderlekhade man fått välja mellan att kringgåsäkerhetsbestämmelserna och att införaelransonering!Det inträffade blixtbelyser kärnkraftenssäkerhetsproblem och det svenska elsystemetssårbarhet. En uppenbar slutsats är att kraven påsäker tillförsel av el på ett för människor och miljöofarligt sätt inte kan tillgodoses av kärnkraften. Detär därmed också uppenbart att energislag som ärsäkra och skonsamma för människor och miljösnabbt och planmässigt måste fasas in i det svenskaenergisystemet, som kärnkraftenavvecklas. Frågor som lagstiftning omkärnkraftsavvecklingen, lämplig utformning avenergiskatter/avgifter och stöd till skonsammaenergikällor aktualiseras också.Med hänvisning till det ovan anförda begär vihärmed en särskilt anordnad debatt omkärnkraftens säkerhet och den svenskaenergiförsörjningen.Stockholm 1992-10-22Rolf L () ()gruppledareMeddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade attkonstitutionsutskottets betänkanden KU1 ochKU2, lagutskottets betänkanden LU1 och LU2,socialförsäkringsutskottets betänkanden SfU1 ochSfU2, kulturutskottets betänkanden KrU1, KrU2och KrU3 samt jordbruksutskottets betänkandeJoU2 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.9 § och normgivningsprocessen medanledning av förslag från revisorer,m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU1 ochnormgivningsprocessen med anledning av förslagfrån revisorer, m.m. (förs. 1991/92:19).Anf. 77 ():Herr talman! När jag tar del avriksdagsrevisorernas förslag om mer ordning ochreda i vårt samhälles normgivning känner jagomedelbart sympati. Eftersom jag har varitverksam som lärare i den svenska statsapparatenoch eftersom jag har varit fackligt aktiv i mer än 20år och jobbat under föreskrifter, förordningar ochanvisningar av olika slag har jag kunnat uppleva deproblem som revisorerna beskriver.Den mängd av normer som producerats lopp tycks ibland leva sitt eget liv.Antalet normer tycks kunna växa av sig självt utanatt någon frågar efter hur mycket som iverkligheten tillämpas. De som skall tillämpanormerna får alltför ofta inte tillräcklig utbildning ivilka normer som finns eller har inte tid ellerresurser att följa dem. Eller också lockas de avfördelar av att inte följa de regler och normer somutformats i samhället.Frågar man riksdagsledamöter kan de kanskeredogöra för att de har varit med och beslutat omnågon ramlag men de har inga större kunskaper omeller någon överblick över det regelverk som byggtsupp med denna ramlag som grund. Tankarna ibetänkandet och i revisorers förslag ombättre uppföljning är bra.Det skulle vara intressant att se statistik på hur storandel av svenska arbetsplatser som förmår tillämpade relevanta föreskrifterna på arbetsmiljöområdet,t.ex. hur många arbetsledare som känner till debestämmelser som gäller för just deras arbetsplats.Vi kan också fråga oss hur många banker somunder 80-talet till punkt och pricka följt lagensbestämmelser om betryggande säkerhet för lån.Det krävs givetvis att många förutsättningar är förhanden för att ett normsystem skall bli meningsfulltoch effektivt. En grundförutsättning är naturligtvislätt tillgänglig information om att bestämmelsernafinns.Ett allmänt och lätt tillgängligträttsinformationssystem som kan nås via dator påvarje större bibliotek skulle kunna vara ett sätt attstärka såväl normsystemet som demokratin.I datoråldern borde ett heltäckanderättsinformationssystem som revisorerna föreslårkunna byggas upp. Kostnaderna, sägs det ibetänkandet, lägger hinder i vägen. Men var detinte just kostnaderna som med datorteknikenshjälp skulle pressas i det moderna samhället?Närmandet till EG berörs också i betänkandet.Revisorernas oro kan åtminstone läsas mellanraderna i deras förslag. Rättstillämpningenkommer att förändras genom att förarbeten förlagtexter får mindre betydelse, säger revisorerna.Förarbetesmaterialet i EG är för övrigt oftastkonfidentiellt. Vi går från politisk styrning tilljuridisk prövning i efterhand, säger revisorerna.Frågan är om denna juridiska prövning i realitetenockså kommer att bli politiskt oberoende.EG-rätten är ofta obegriplig för företag ochmedborgare. Lagtexterna är svåra att läsa därför attde reviderats och kompletterats såatt helheten har gått förlorad. EG-rätten ärgigantisk till sin omfattning. Om det är svårt atthålla reda på alla bestämmelser i , hur skalldet då bli möjligt att hålla reda på EG-rätten, somdessutom är erkänt svår att tolka? Risken förlaglöshet och rättsförvillelse är stor när ett så stortnormsystem har dessa allvarliga brister.Det borde därför verkligen ha varit anledning grundligt studera problemen med integrationav EG-rätten än vad som har gjorts. Vikänner sympati för motion idet här ärendet. Likaså borde någon möda hakunnat ägnas åt vad som skulle hända med vårtregelverk om svenska folket väljer att stå utanförEG eller vad som skulle ha hänt om nöjt sigmed att bygga ut ett existerande frihandelsavtal ochsatsat på andra samarbetsformer med EG-området.Bifall till meningsyttringen!Anf. 78 ():Herr talman! har ansett attdet är av vikt att normgivningsprocessen granskas.Har medborgarna möjlighet att överblicka gällandenormer på skilda områden? Hur ser återföringen avinformation till om normbesluten ut?Det är exempel på angelägna frågor att fåbesvarade.Riksdagens revisorer har tagit på siggranskningsuppdraget och lagt fram ett förslag medfem yrkanden. Jag skall mycket kortfattatkommentera de viktigaste yrkandena.Yrkandet att varje kommun skall ha skyldighet attupprätta en författningssamling, där regler somberör kommuninvånarna publiceras ställer sigutskottet enhälligt bakom. Detta är i linje med vaden utredning föreslog . Förslaget ansågsdå vara alltför kategoriskt. Det vore tillräckligt attkommun och landstingsförbunden upprättaderekommendationer. Sådana rekommendationerkom och har följts i alltför begränsadomfattning. Utskottet finner dettaotillfredsställande. Den bristande hörsamhetentalar för att problemet skall få en annan lösning. Vitillkännager att regeringen bör övervägapubliceringsfrågan närmare.Riksdagen har givetvis intresse av att överblickaoch fortlöpande undersöka hurnormgivningsbemyndiganden används av regeringoch myndigheter. Utskotten vill hålla sig à jourmed sina egna beredningsområden.Statsrådsberedningen har upprättat enförteckning över normgivningsbemyndigandenauppställda kronologiskt och departementsvis.Enligt utskottets och revisorernas mening är denalltför knapphändig. Ett register över givnabemyndiganden bör föras över till riksdagen.Riksdagens förvaltningskontor bör få i uppdrag attupprätta ett utskottsvis systematiseratinformationssystem. Ett yrkande om detta finns imotion K29. bör ge talmanskonferensendetta till känna.Yrkandet om ett nytt heltäckande datorbaseraträttsinformationssystem avstyrker vi av främstkostnadsskäl. Ett särskilt organ, , arbetarmed rättsinformation och skall rapportera tillregeringen vid kommande årsskifte.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Jag skall även något kommentera Vänsterpartietsmeningsyttring. Jag antar att Vänstern tar allatillfällen i akt för att vädra någon form av EG-motstånd. Jag finner Vänsterpartietsmeningsyttring ganska obegriplig och tror att det ärhögst osäkert att kan komma attförhandla sig till ett utökat frihandelsavtal med EG.I alla händelser skall två parter vara överens omdetta. Vi kommer att få ett EES-avtal.För närvarande arbetar grundlagsutredningen införEG med frågan om i vilken mån bestämmelserbehöver ändras vi ett svenskt medlemskap. Den härutredningen är i alla fall en god början.Herr talman! Jag yrkar återigen bifall till utskottetshemställan.Anf. 79 () replik:Herr talman! ansåg att vi skullenöja oss med den grundlagsberedning som pågårnär det gäller närmandet till EG. Även inom EGfinns emellertid en växande och stark oro inför heladetta invecklade normsystem som byggts uppgenom kompromisser och genom attmyndigheterna själva utvecklat rätten. Man befararatt det kommer att bli ganska kaotiskt närmarknaden drar i gång.Peter Sutherland har utformat en rapport inom EG,där det sägs att den gemensamma EG-lagstiftningen oftast är obegriplig för företag ochmedborgare. Det finns t.ex. 38 olika direktiv förtraktorer i jordbruk. Lagtexterna är oläsliga,eftersom de är reviderade och kompletterade menaldrig har ersatts av en komplett text. I 38 punkterriktas en förödande kritik mot det härnormsystemet, som vi nu skall överta.Borde vi inte ha tagit ett större parlamentarisktansvar för att få grepp om hur det här kommer attpåverka det svenska normsystemet?Anf. 80 (nyd):Herr talman! Rubriken på mitt anförande lyder: Nydemokrati vill stärka den personliga friheten ochintegriteten.Ny demokratis grundsyn är sunt förnuft, personligfrihet och hänsyn till andra. De här värderingarnaanser vi skall prägla de politiska besluten ochlagstiftningen.Den personliga friheten och integriteten har ettsvagt skydd i svensk rätt. I regeringsformen finnsdock den grundläggande principen om varjemedborgares okränkbarhet. Men det finns ingetsom säger att den offentliga makten skall utövasmed respekt för den enskilda människans frihet ochvärdighet.Huvudregeln tycks dock enligt avsikterna bakomregeringsformen vara att den enskilda människansfrihet och värdighet skall sättas i främsta rummet.Men genom vanliga lagar och förordningar kanfriheten och integriteten komma i andra hand.Jag skall ge några exempel på detta:-en okontrollerat stor mängd personregister-alkohollagstiftningen-TV-avgiftskontrollsystemet-legitimationstvång för att få sjukvård-förbudet mot att tänka positivt om kärnkraft i vissasammanhang-omfattande parkeringsövervakningListan kan göras längre. Och man har anledning attställa frågan: Vad är huvudregel och vad ärundantag? Är det förbudsprincipen som ärgrundprincipen i stället för frihetsprincipen?I vår motion K229 vill vi att hosregeringen begär en utredning med uppgift att göraen kartläggning och översyn av lagstiftningen ochandra företeelser som kränker den personligafriheten och integriteten i syfte att utmönstrasådant som inte kan accepteras av moderna friamänniskor, att ge en bättre överblick överbegränsningarna, att ge nödvändigaregelförenklingar samt att skapa bättreförutsättningar för att skydda och stärka denpersonliga friheten och integriteten i vårt land.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till Nydemokratis reservation under mom. 8 ikonstitutionsutskottets betänkande nr 1.Anf. 81 ()replik:Herr talman! och påstår i sin motion att den personligafriheten och integriteten kränks i svensk rätt.Medborgaren är i princip oskyddad mot samhälletsmaktövergrepp, heter det. Det är inga dåligapåståenden.Man för fram en lång, i mitt tycke populistisk,katalog över de kränkningar man anser finns. Detanses t.o.m. finnas ett förbud mot att tänka positivtom kärnkraft. Hur någon storebror kan kontrolleranågons tankar övergår mitt förstånd.Utskottet påstår lika kategoriskt att det inte delarNy demokratis uppfattning. Tvärtom är enav världens bäst utvecklade demokratier medmycket långtgående fri- och rättigheter inskrivna ivåra grundlagar, varav många bara kan begränsasgenom nytt grundlagsbeslut. Vissa begränsningarkan i lag göras i våra fri- och rättigheter.Begränsningen får dock endast göras för atttillgodose ändamål som är godtagbara i ettdemokratiskt samhälle. Begränsningarna får aldriggå utöver vad som anses nödvändigt och de får intehota den fria åsiktsbildningen. Enbart politisk,religiös och kulturell åskådning får inte utgöragrund för begränsning.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )10 § Fri- och rättigheter m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU2 Fri-och rättigheter m.m.Anf. 82 (nyd):Herr talman! Rubriken på mitt anförande lyder: Nydemokrati vill minska enskilds skyldighet att lämnauppgifter om sitt privatliv.Ny demokratis grundsyn är sunt förnuft, personligfrihet och hänsyn till andra. Jag upprepar det igen:Det är värderingar som vi anser måste prägla depolitiska besluten och lagstiftningen.Det måste ges ett mycket större utrymme för denenskildes frihet, rättigheter och integritet.Privatlivets helgd får inte bara bli tomt prat. Det fårinte vara tillåtet att under rubriken forskningkartlägga människors privata förhållanden, somt.ex. genom folk- och bostadsräkningen.Det moderna samhället i allmänhet och dentoppmoderna datatekniken i synnerhet gör att vimåste vara extra vaksamma. Det går att samköraalla tänkbara och otänkbara dataregister. Det gåratt bryta påstådd garanti om sekretess ochintegritet. Det är frestande att göra övertrampeftersom en gång beslöt att införapersonnummer. Personnumren är ett brainstrument för överheten, men i lika hög grad ettlatent hot mot den personliga integriteten. Vi måstenu ändra inriktning.Ny demokrati vill i regeringsformen införa enbestämmelse till skydd för den personligaintegriteten och för att begränsa möjligheterna attinhämta uppgifter från enskilda utöver det skyddmot dataregistrering som finns i 2 kap. 3 §. Detskall genom lag klart framgå vilka uppgifter denenskilde är skyldig att avlämna och vem som harrätt att begära uppgifterna.Herr talman! Jag vill härmed yrka bifall till Nydemokratis reservation under mom. 19 ikonstitutionsutskottets betänkande nr 2.Anf. 83 ():Herr talman! Det normala förhållandet i vårt landär att det i praktiken råder förbud att strejkaeftersom det normala på arbetsmarknaden är faktiskt arbetar under avtal som innebärfredsplikt. Erfarenheten har lärtoss att trots att strejker är avtalsstridiga tvingaslöntagare ibland, på grund av olidliga förhållandeneller lönevillkor, att tillgripa det sista vapen de harför att skydda sin värdighet eller kanske sin hälsaoch säkerhet. Detta kan inträffa trots alllagstiftning som finns till skydd för anställda.Problemet är ibland att denna lagstiftning intefungerar. Svårigheten att komma till rätta medsådana missförhållanden kan ibland varaoöverstigliga. Då utlöses olika typer avstridsåtgärder.Regeringens krisproposition visadeockså att staten kan vara beredd till mycketlångtgående åtgärder i fråga om strejkförbud. Dengången tvingades staten retirera på grund avopinionstrycket. Nästa gång kanske det intehandlar om en lag om två års lönestopp, utankanske om . Vi hävdarfortfarande att grundlagsskyddet för strejkrättdärför bör förstärkas. Därmed yrkar jag bifall tillmeningsyttringen avseende mom. 10.Det bör kanske sägas att när det gäller synen påhomosexualitet och de homosexuellas rättigheterhar nått ganska långt. Homosexuella imånga länder utsätts för förtryck och trakasserieroch riskerar att sättas i fängelse och t.o.m. att tas inpå mentalsjukhus. En del av dem som förföljs tarsin tillflykt till . Det är därför viktigt attSverige på det internationella planet mer aktivtverkar för att stärka de mänskliga rättigheternaockså för homosexuella. Man borde t. ex. övervägaatt utvidga Genèvekonventionensflyktingdefinition.Det vi ytterligare kan göra i vårt land anser vi varaatt förstärka skyddet för homosexuella i enlighetmed vad en statlig utredning föreslog 1984. Dåavvisades detta med motiveringen att det inte varsannolikt att nya diskriminerande regler skulleinföras. Dels har så skett, dels finns en delgammalt regelverk kvar. Det är inte säkert attdenna lagstiftning kommer att försvinna vid eneventuell ny lagstiftning om registreratpartnerskap. Jag yrkar bifall till meningsyttringenvad avser mom. 12.När det gäller vårt lands syn påEuropakonventionen om de mänskligarättigheterna har argumentet varit att vårlagstiftning stämmer överens med de åtagandensom gjort enligt konventionen.