prot · GF0957 · 1992-02-04 00:00:00 — har frågat mig hurjag vill agera för att skydda känsliga register frånobehörig användning.Frågan ställs mot bakgrund av en tidningsartikel,som påstår att det statliga person- ochadressregistret, SPAR, kommit i orätta händerutomlands. vill veta hurregeringen vill agera för att skydda andra registermot en motsvarande olycka.Jag har tagit del av den tidningsartikel som HaraldBergström syftar på.I artikeln sägs att det statliga person- ochadressregistret, SPAR, har kommit i orätta händeri utlandet. Om det finns någon sanning iuppgifterna är detta naturligtvis mycket allvarligt.Det är viktigt att medborgarna har förtroende förhur myndigheterna handhar de registeruppgiftersom de måste ha för att kunna fullgöra sinauppgifter.Regeringen och har genomfört en radåtgärder för att få hög datasäkerhet och ett braintegritetsskydd. Det gäller bl.a. bestämmelserna isekretesslagen och i datalagen, som reglerarutlämnandet av uppgifter ur personregister. Idatalagen föreskrivs att den registeransvarige skallse till att ADB-säkerheten är tillfredsställande.Överträdelser av datalagens bestämmelser ärstraffsanktionerade. verkar i Europarådetoch i för att stärka integritetsskyddet i andraländer och reglera villkoren för att personuppgifterskall få överföras till annat land.Alla statliga myndigheter har analyserat säkerheteni sina system och utarbetat handlingsplaner för deåtgärder som behöver vidtas. Myndigheterna hardärmed fått kännedom om säkerhetsproblem someventuellt kan finnas i den egna verksamheten.Flera myndigheter har till uppgift att stödjaregisteransvariga, så att säkerheten hålls hög.Jag har erfarit att den arbetsgrupp för samhälletssäkerhet inom dataområdet, SAMS, som är knutentill skall göra en genomgång avberörda säkerhetsfrågor. Syftet är att få ökadklarhet om säkerheten och bedöma om någotytterligare behöver göras i den här frågan.Jag och flera andra riksdagsledamöter har iriksdagen under kritiserat det faktum attstaten sålt uppgifter ur SPAR-registret.Jag anser att det nu är väsentligt med en noggrannundersökning av nuvarande förhållandenbeträffande försäljning av personuppgifter. Ensådan genomgång bör pröva frågan om förbud ellerandra inskränkningar beträffande kommersiellförsäljning av personrelaterade uppgifter frånmyndigheter.Anf. 39 ():Herr talman! Jag tackar finansministern för svaretpå min fråga. Det är riktigt att den initierades av enartikel i en tidning. Det var inte första gången somjag hörde talas om detta. Det har flera gångerförekommit liknande uppgifter om att register harläckt ut och kommit i orätta händer.Jag är inte säker på att jag är så värst nöjd medsvaret och att min oro har dämpats så mycket. Vihar en datalag med sanktionsmöjligheter. Vi harockså ställt oss bakom en Europarådskonventionom säkerhet beträffande register, att det skallföretas lämpliga säkerhetsåtgärder, osv.Registren tycks bli mer och mer intressanta ju flerauppgifter de innehåller och ju mer komplexa deblir. Då blir de intressantare att använda -- avsuspekta personer, får man väl förutsätta.Utvecklingen på dataområdet och tekniken gårframåt med våldsam hastighet. Då är min fråga omdet inte, i stället för att samla en mängd uppgifterom oss personer i ett register som det är fråga om iFAS 90, vore riktigare att behålla registrenuppdelade och på det sättet försöka dämpa oron förjust felanvändning av register, för att de kommer iorätta händer och utnyttjas fel. Jag undrar om intedetta vore en tanke.Anf. 40 Finansminister ():Herr talman! Jag kan förstå . Jag delar den värdering som ligger bakom den,nämligen en stor omsorg om den personligaintegriteten. Det är också därför som det har tagitsett antal initiativ . Jag skall gärnanämna några.SPAR-nämnden, som sköter om ,har i en skrivelse till regeringen påpekat att mankan behöva förändra en del saker, bl.a. minskaregisterinnehållet i SPAR. Detta förslag hardatainspektionen yttrat sig över och i allt väsentligttillstyrkt förändringarna. De förändringar somskedde bedömer jag inte varatillräckliga, utan de behöver följas upp.Justitiedepartementet har skickat en förfrågantill alla expeditionschefer på departementen för attundersöka hur departementen löser sina olikasäkerhetsfrågor och för att se om det finns skäl attta några ytterligare initiativ för en gemensamberedning eller liknande. Synpunkterna skall hainkommit senaste den 20 februari.Jag kan också garantera attnågot FAS 90-register inte kommer att bliverklighet, om inte mycket högt ställda krav påsäkerhet och personlig integritet kan garanteras.Det är viktigt att säkerhetsfrågorna får entillfredsställande lösning. Jag vill har reda på omdet är sant att det har inträffat något olagligt medsvenska personregister och om de har olovligtanvänds utomlands. Det är inte alldeles enklafrågor. De diskussioner som jag ursprungligenhänvisade till förs nu i SAMS-gruppen. Där finnsett stort antal kunniga myndigheterrepresenterade. Jag tror även att vi kommer att habetydande hjälp av den harmonisering med EG:skrav som kommer att ta fart framöver. Där krävsför användning i direktreklamsyfte ett informeratsamtycke.Harald kan vara alldeles lugn. Detarbete som pågår kommer att leda till enbetydande förbättring av säkerheten och denpersonliga integriteten.Anf. 41 ():Herr talman! Jag lär inte få hjärtstillestånd så lätt,men oron finns där lika väl. Jag är glad äver att dettas initiativ och att det arbetas med säkerheten.Som jag nämnde tidigare går utvecklingenbeträffande datatekniken framåt, och det innebäratt beredskapen och säkerheten måsteföljas upp och arbetas vidare med. Och om det nuär på det sättet att SPAR har kommit ut i världenpå ett felaktigt sätt är det för sent att göra något. Dåhar man lyckats forcera säkerhetsspärrarna. Det ärdetta som jag är ängslig för. Ligger vi föresäkerhetsmässigt, eller ligger vi efter dem som villutnyttja våra system?Anf. 42 Finansminister ():Herr talman! Det gläder mig att sade om SPAR har kommit i orätta händer --eftersom de tidningsuppgifter som har figurerat,inte bara den artikel som åberopas nu utan äventidigare tidningsuppgifter -- då är det naturligtvismycket allvarligt, men det är ändå tills vidareobestyrkta uppgifter.Jag tycker att det är angeläget att påpeka att detkrävs information om huruvida det faktisktförhåller sig på detta sätt och naturligtvis att man påett bättre sätt kan garantera att något liknande intekan inträffa med några andra register, om detta ärkorrekt i detta fall. För detta ändamål tycker jag attdet är viktigt att påpeka att det nu sker enbetydande upprustning av säkerhetskraven.Jag har personligen principiella invändningar motatt statliga myndigheter säljer register på det sättsom har skett i fråga om SPAR. Det tror jag finnsdokumenterat i riksdagshandlingar från gångna år.Vi kommer att få en bedömning avsäkerhetsfrågorna från myndigheten , därsäkerhetspolisen, datainspektionen, överstyrelsenför civil beredskap, överbefälhavaren,statskontoret, ,och ett antalnäringslivsorganisationer finns representerade.Den bedömningen kommer att avlämnas relativtsnart . Om den visar på behov avförbud eller andra inskränkningar är jag beredd attomedelbart föranstalta om att sådana skall kommafram.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1991/92:335 omfinansplanens skrivningar om skattesänkningarAnf. 43 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig om jaginstämmer i kritik avregeringens finansplan för att den innehåller alltförlångtgående skrivningar när det gällerskattesänkningar.Självklart står hela regeringen bakom denekonomiska politik som presenteras i finansplanen.Sänkningar av vissa strategiska skattesatser är enviktig del av den ekonomisk-politiska strategin föratt få fart på företagandet och därmed tillväxten ivårt land. Förutom de skattesänkningar somregeringen redan har föreslagit, återstår ett antalsom blir aktuella just för att klara deninternationella konkurrensen. I en intervju medBengt i nämner hansjälv exempelvis energiskatterna, kilometerskattenoch några skatter som främst gäller småföretagensom också måste sänkas.Angående den större frågan om omfattningen avfortsatta skattesänkningar pågår inomfinansdepartementet en kartläggning av vilka kravsom internationaliseringen ochEuropaintegrationen ställer på svenskskattepolitik. En preliminär bedömning indikeraratt det inkomstbortfall som i ett statiskt perspektivföljer av nödvändiga skattesänkningar uppgår tillca . När departementetsanalys och regeringens bedömning på grundval avden är klara vet vi om denna preliminärabedömning står sig, och också vilka skatter det ärmest angeläget att sänka snabbt. Det är inteomöjligt att den preliminära bedömningen avskattesänkningskravens omfattning och inriktningdå måste revideras. Det råder ingenmeningsskiljaktighet mellan mig och BengtWesterberg när det gäller inriktningen av denekonomiska politiken såsom den har presenterats ifinansplanen. Vi är övertygade om att det är bådenödvändigt och möjligt att förstärka den svenskaekonomin så att den generella välfärdspolitikenkan bevaras och stärkas.Däremot är jag bekymrad över ochsocialdemokraternas skattepolitik. Det kan intevara en seriös bedömning att höjda kapitalskatter,t.ex. förmögenhetsskatt på småföretagensmaskiner och byggander, främjar tillväxten.Anf. 44 ():Herr talman! Jag ber att få tacka finansministernför svaret. Låt mig först säga att jag med glädjeskall diskutera socialdemokratisk skattepolitik medfinansministern. Vi kommer att få ett första tillfällei morgon på , där vi två kommeratt mötas i en debatt. Det ser jag verkligen framemot.Sedan jag ställde min fråga har detgått . Under den tiden har denna sakdebatterats livligt i radio, TV och tidningar. Enligttidningsuppgifter har det också varit en livlig interndebatt inom . Frågan har dryftats även iregeringen.Därför borde det vara dags för ge ett klargörande besked på hela regeringensvägnar. Men vad är det för svar som jag får? Är det ett rejält besked? Tyvärr,, måste jag nog säga att det närmastliknar goddag yxskaft. Det svar somfinansministern nu ger är ett svar som avleder,undviker och tonar ned till oigenkännlighet ochsom faktiskt reducerar folkpartiledarens uttalandetill en ren nullitet.Vad är det har sagt? Jo, han harbl.a. sagt: Jag skulle själv inte uttrycka mig såkategoriskt som det är skrivet i finansplanen.Min fråga är: Beklagar även finansministern attskrivningarna i finansplanen är så kategoriska?Bengt har vidare sagt: Om det var så attskattetrycket hade mycket starkt samband medtillväxten skulle man tvingas få ned det rejält ävenom det skulle innebära smärtsamma uppoffringar.Men min uppfattning är att detta inte ärnödvändigt.Delar finansministern vice statsministernsuppfattning att det inte är nödvändigt att ta nedskattetrycket rejält?Bengt tar vidare avstånd från den heltcentrala uppfattningen i finansplanen, där det ståratt höga skattetryck är en viktig orsak tillekonomins försämrade utvecklingskraft.Min fråga är: Kommer regeringen ikompletteringspropositionen att ändradenna centrala mening i sin ekonomiska politik?Anf. 45 Finansminister ():Herr talman! ett klarläggande besked för helaregeringens del. är det faktiskt på det sättet att,förmodligen i motsats till socialdemokraterna,regeringen inte avlägger några mycket bestämdabesked innan vi har det underlag som vi själva harbegärt och satt i gång utarbetandet av. Vi kommeratt få underlag i form av långtidsutredningen och iform av den studie som åberopades i svaret ominternationaliseringen i och den svenskaskattepolitiken. är varken jag ellernågon annan beredd att avlämna något betydligtmer handfast svar än det som återfinns ifinansplanen och för övrigt också iregeringsförklaringen. Det kanske gick annorlundatill på den socialdemokratiska tiden, men vi ärganska måna om att de besked som vi lämnar skallvara sakligt korrekta.Jan hävdade också att det var mycketkategoriska skrivningar i finansplanen. Detta ärfaktiskt inte korrekt. Jag uppmanar läsa dem, eftersom vi, just av det skälet att viinte hade tillräckligt med underlag, har avstått frånmycket bestämda kategoriska skrivningar. Det stårdärför mycket tydligt angivet att det är preliminärabedömningar och att de självfallet kan komma attändras. Det kan bli mer, och det kan bli mindre.Detta vet vi först när vi har fått det underlag somkanske kan förmå även socialdemokraterna att tahänsyn till verkligheten i sin skattepolitik, vem vet.Slutligen frågan om sambandet mellan skattetryckoch tillväxt. Det finns naturligtvis enskildaskattesatser som man skulle kunna sänka utan attdetta har någon positiv effekt på tillväxten. Jagnoterade att skatteminister anfördenågra sådana exempel i en intervju i , t.ex. alkoholskatterna. Om man sänkerdem sjunker skattetrycket. Jag tror inte att dettahar någon som helst positiv inverkan på densvenska tillväxttakten. Det är självklart att det finnssådana skatter.Däremot är merparten av de skattesatser somsammantaget bildar ett högt skattetryck en negativfaktor för den svenska företagsamheten och förmöjligheterna att skapa en god tillväxt med höjdlevnadsstandard för medborgarna i landet. Detsambandet står jag helt fast kvar vid.Anf. 46 ():Herr talman! Jag tycker att finansministern kundebörja med att uppmana vice statsministern att läsaskrivningarna i finansplanen. Jag förmodar ändå atthan faktiskt har gjort det, för han säger att han intesjälv skulle ha uttryckt sig så kategoriskt som i dessaskrivningar.Finansministern argumenterar som om BengtWesterberg inte alls riktat någon kritik mot denfinansplan som presenterades . Jaghar dock citerat , och jag kundefortsätta att göra det. Det går inte att förneka attdet är fråga om en kritik, och den fråga som jagställde till kvarstårfortfarande obesvarad: Instämmer finansministerni den kritik som har fört frammot finansplanen, och är ni beredda att backa närdet gäller formuleringarna om skattetrycketssamband med tillväxten?Det är två saker som vi diskuterar här: dels ensifferfråga, som gäller 10 miljarder, dels detcentrala samband som harifrågasatt i sina uttalanden.Anf. 47 Finansminister ():Herr talman! På en mycket väsentlig punkt har jag,och har alltid haft, precis samma uppfattning somBengt -- det finns mängder av sådana,men detta är en som åberopats av --nämligen i frågan om de sociala områdenas del avde utgiftsförändringar som kommer att krävasframöver. Där har vi nu tagit ett mycket stort greppi budgetpropositionen och i finansplanen. Jag delarhelt uppfattning: några väldigtstora ytterligare förändringar synes mig varaganska svåra att få fram.Däremot, och det är viktigt, kommer deförändringar som redan nu ligger på riksdagensbord att successivt få större och större betydelse, iså måtto att effekterna i form av lägre utgifterkommer att bli större och större. Därför kommerde redan avlämnade förslagen att ge utrymme förytterligare skattesänkningar framöver. Detta kallasibland för dynamiska effekter, ibland för minskadohälsa, och det är något som inteborde vara alldeles främmande för.Jag tror vidare att det skulle vara bra om JanBergqvist ville se sig om i världen. Det är viktigt attden svenska ekonomiska politiken utformas så attvi i den värld som finns -- inte i någon förgångenvärld, utan i den som finns och som kommer attfinnas och framöver -- ger de svenskaföretagen och de människor som vill leva och jobbai möjlighet att göra det. Då måste vi ha enekonomisk politik som ger vettigatillväxtförutsättningar i . Däri ingår heltklart att sänka ett antal skadligt höga skattesatserjust för att främja den svenska tillväxten.Anf. 48 ():Herr talman! Finansministern vill väl ändå inteförneka att har sagt: ''Jag skullesjälv inte uttrycka mig så kategoriskt som det ärskrivet i finansplanen.'' Finansministern kan välheller inte ifrågasätta att han har sagt att han intekan se att det finns så enormt mycket störreutrymme för nedskärningar än det som man redanhar tagit i anspråk. Han säger vidare: När jag ser påvad vi använder skattepengar till, pension ochsjukvård och mycket annat, har jag svårt att se varde stora nedskärningarna skall göras.Har lättare att se var de kan göras?Det handlar här inte om någon citatexercis eller omatt det kan finnas olika bedömningar i regeringen,men det är här fråga om centrala inslag i denekonomiska politiken, själva kärnan i det som ni såanspråksfullt kallar den enda vägens ekonomiskapolitik. Här växer arbetslösheten dag för dag,byggandet rasar, lågkonjunkturen blir onödigt djupbåde till följd av regeringens åtgärder och till följdav den osäkerhet och oklarhet som finns om erpolitik. Oklarhet och motstridande besked ärsämsta tänkbara metod för att bekämpa enlågkonjunktur.Anf. 49 Finansminister ():Herr talman! Jag uppmanar attstudera formuleringarna i finansplanen. De ärsannerligen inte särskilt kategoriska, av det enklaskälet att vi tycker att det är viktigt att ha ett sakligtriktigt underlag innan vi lämnar kategoriskabesked. Jag har goda förhoppningar om att kunnafinna förändringar i utgiftssystemen som innebäratt den svenska utgiftskvoten, som långsiktigt styrvåra möjligheter att sänka skatterna, kommer attsjunka successivt. Den har genom olikasocialdemokratiska ekonomisk-politiska ingreppnu landat på , och det är en i längdenohållbart hög nivå. Jag noterar attsocialdemokraternas förslag innebär att den skullebli ännu högre, vilket gör det ännu mera omöjligtatt åstadkomma några sänkningar av skattetrycket.Låt mig slutligen reagera mycket häftigt mot att JanBergqvist hävdar att skattepolitiken är det centralainslaget -- jag tror att han uttryckte sig så. Vid dethär laget har jag i säkerligen 50 anförandenframhållit att regeringens ekonomiska politikbygger på en samlad strategi, som innehåller enlång rad olika förslag. Skattepolitiken är en sak,men andra saker är förändringar i utgiftssystemen,öppnandet av den offentliga sektorn för privatainitiativ, en skärpt konkurrenslagstiftning, ensatsning på utbildningspolitik, infrastrukturpolitikoch mycket annat.Det finns inga snabba klipp att göra, ens skattesänkningar fungerar som någotsnabbt klipp.Anf. 50 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag hemställer att de båda ärade talarna observerarnär den röda lampan tänds.Anf. 51 ():Herr talman! förnekar kategorisktatt finansplanens skrivningar är kategoriska. Menvad jag gjorde var att citera . Detsom han säger i radio är belagt, och det finnsutskrift på det: ''Jag skulle själv inte uttrycka mig såkategoriskt som det är skrivet i finansplanen.'' Detär detta, vid sidan av andra citat, som är bakgrundtill min fråga: Instämmer finansministern i vicestatsministerns kritik mot finansplanensskrivningar?Nu säger finansministern att hon avvisar att detskulle vara kategoriska skrivningar. Jag kan intetolka det på annat sätt än att hon tar avstånd frånBengt kritik mot finansplanen. Jagställde mig den frågan . Jagförstår inte varför vi skall behöva ha så oerhördaomgångar för att komma fram till attfinansministern tar avstånd från mot finansplanens skrivningar.Anf. 52 Finansminister ():Herr talman! Jag uppmanar att läsahela artikeln, för den innehåller många synpunkteroch påståenden som är direkta tillämpningar av denekonomisk-politiska strategi som att tar avstånd från.Kanske skulle det vara bättre om en fråga till . Vad hanuppenbarligen är ute efter är att på något sätt gå ini huvudet på och se vad som kanha funnits där tidigare.Det som är väsentligt är att den ekonomiska politiksom beskrivs i finansplanen har blivit möjlig genommycket stora insatser från ochBengt , i så måtto att utan medverkanfrån socialministern hade den ekonomisk-politiskastrategin faktiskt inte gått att genomföra. Jag tyckeratt detta är ett utomordentligt tydligt sakligt bevisför att strategin i hög grad omfattas avsocialministern och vice statsministern. Det voreockså, för att säga sanningen, egenartat annars.Detta illustrerar även det som jag sade alldelesnyss, nämligen att regeringens ekonomiska politikinnehåller ett stort antal inslag, förslag till lägreskatter men också ungefär tio elva andra punkter,som alla är lika centrala.Anf. 53 ():Herr talman! Jag har här en utskrift från Dagenseko . Det var den som varbakgrunden till att jag ställde min fråga tillfinansministern. I utskriften står det att BengtWesterberg säger att han inte själv skulle uttryckasig så kategoriskt som det är skrivet i finansplanen.Detta har varit en utgångspunkt för mina frågor.Det är uppenbart att finansministern inte kännertill det. Jag skall ta fasta på hennes uppmaning tillmig att vända min fråga i till BengtWesterberg. Det kanske kan ge klarhet och kanhjälpa er att komma fram till vad som gäller för detena och det andra. Problemet är att biträdandefinansministern reser runt och hållerpresskonferenser och genomför kampanjer. Hansäger att ett sänkt skattetryck är en viktigförutsättning för ökad tillväxt. Men att har gjort en markering.Olof säger att det finns en övertro påkopplingen mellan skattesänkning och tillväxt ochatt det inte finns något entydigt samband.Biträdande finansministern driver offentligt enuppfattning. driver offentligt enannan uppfattning, och har jagockså citerat. Jag har ytterligare citat som skullekunna belysa kritiskainställning i frågan.Anf. 54 Finansminister ():Herr talman! Jag konstaterar att den ekonomiskapolitik som påstår att vicestatsministern tar avstånd från, hade icke varitmöjlig utan en synnerligen aktiv medverkan ochpådrivande roll från sida. Dettycker jag talar för sig själv.Jag nämnde inledningsvis att självfallet finns detenskilda skatter som kan sänkas utan att det positivtpåverkar tillväxten. Jag tycker att ,som ändå har suttit i skatteutskott,borde kunna föra en skattepolitisk debatt med litetstörre stringens. Det finns förändringar som kangöras som påverkar skattekvoten utan att ha någonsom helst realekonomisk betydelse. Det vet JanBergqvist mycket väl. Däremot är det oerhörtviktigt att om ett antal skattesatser sänks, sjunkerockså skattekvoten. Det finns i den meningen ettbetydande samspel och samvariation. Vi avser attgenomföra viktiga strategiska skattesänkningar. Dåkommer skattekvoten att sjunkta. Det är positivtför den ekonomiska tillväxten i landet.Anf. 55 ():Herr talman! Jag vill läsa upp för finansministernfrån Eko-intervjun. Reporten hänvisar tillfinansplanen och säger: ''Det står att högaskattetryck är en viktigt orsak till ekonominsförsämrade utvecklingskraft. Det är ju inte vad dusäger? '': ''Nej jag tror inte att sambandet ärsärskilt starkt. Däremot finns det enskilda skattersom varit hämmande. Men om du tittar på dettotala skatteuttaget och ser på dess effekter påtillväxten då tycker jag det är svårt att till fulloinstämma i den mening du läste upp. ''Det finns alltså en rad punkter som är centralaformuleringar i regeringens finansplan.Finansminister skall inte försöka undervärdera vadformuleringarna innebär för den ekonomiskapolitiken. Det må hon göra. Men faktum är attdetta utgör centrala formuleringar som BengtWesterberg har tagit avstånd från. Jag konstaterardå att finansministern i den här debatten har tagitavstånd från kritik motfinansplanen. Det finns olika uppfattningar om decentrala skrivningarna i finansplanen när det gällerden ekonomiska politiken.Anf. 56 Finansminister ():Herr talman! Jag kan inte förmå attdra några andra slutsatser än vad de själv vill. Menlåt mig påpeka några saker. Korrekt skall ändå varakorrekt. Frågan om skattetryckets samband medden ekonomiska tillväxten är komplicerad. Närman ritar upp ett diagram får man inte en rät linjeutan en punktsvärm. Däremot kan vi konstatera attskattetrycket i har nått så betydande nivåeratt en sänkning av praktiskt taget varje skatt skullevara positiv för den ekonomiska tillväxten.Det finns undantag. Det gäller t.ex. alkohol ochtobak. Det finns kanske möjlighet att sänka andraskatter som inte skulle ha någon stor positiv effektpå tillväxten. Men man kan utgå från att flertaletskattesänkningar kommer att ha positiva effekterpå den ekonomiska tillväxten. Det beror på att detär så höga från början efter åratal avsocialdemokratisk politik. Läget är förmodligenhelt annorlunda i ett land där skattekvoten ärkanske i stället .