prot · GG0940 · 1992-12-08 00:00:00 — Det är en märklig kommentar, tycker jag.Litar den svenska borgerliga regeringen inte pågeneralsekreterarens omdöme? , däremot,ombesörjde mobilisering för medverkan förfredsskapande åtgärder. Såvitt jag vet är dettaförsta gången som en svensk regering har sagt nejtill generalsekreterarens förfrågan. Det är mycketanmärkningsvärt.Det finns en tradition i att ställa upp isådana här sammanhang. 50 000 svenskar hardeltagit i fredsbevarande operationer -- förnärvarande är det ca 800 svenskar. Den svenskaregeringen avvisade emellertidgeneralsekreterarens förfrågan. Jag tycker att detvar ett cyniskt besked. fickmänniskorna i lida ännu mera.Jag vill fråga: När kommer sjukhuset på plats? Hurär det politiska mandatet formulerat? Hur kommerdetta att följas upp?Anf. 21 Statsrådet ():Herr talman! Jag är faktiskt utomordentligtförvånad över vad står här ochsäger. har vi facit i hand. Det torde inte varasvårt för någon som vill göra en objektivbedömning att se att regeringen fattade ett klokarebeslut än vad vi kanske rent utav begrep. Om vihade svarat ja på generalsekreterarens tidigareförfrågningar, hade vi satsat sominte hade gjort någon nytta utan hade runnit ut isanden. är det läge att gå in, och vi har inteförslösat några miljoner.Nej, faktum är att den här kampanjen som PierreSchori och andra drog i gång mot regeringen harmisslyckats. Den har fallit platt till marken. ärdet läge att göra någonting. De 500 pakistaniernahar ännu inte kommit i tjänst, och inte hellerkanadensarna. Norrmännen mobiliserar, men inteheller de har kommit i tjänst. Det är först nu somdet finns möjlighet att göra någonting som inte baraslukar pengar utan att man åstadkommernågonting. Jag är övertygad om att detta kommeratt sluka pengar, men det kommer också att vara tillgagn.Den ställde sig skeptisk till detidigare önskemålen från FN:s generalsekreterare.I dag kan vi se att vi gjorde en riktig bedömning.Jag är utomordentligt till freds över att dessasummor finns kvar för att användas till de insatsersom behöver göras. Det är ju lätt att säga , menjag hade inte tänkt att yvas över att vi fattade detkloka beslut som vi gjorde. Men att anklaga oss för att vi inte fattade ettbeslut som odiskutabelt hade varit felaktigt. Deträtta beslutet fattades då, och jag tror att det är deträtta beslutet som fattas nu.Anf. 22 ():Herr talman! Men vad har hänt ? Mankan inte skicka ner deltagare i sådana häroperationer från till en annan. Min fråga är:Hur mycket kommer detta ytterligare att fördröjasinnan militärsjukhuset kommer på plats? Det ärden ena frågan.Jag vill också veta hur det politiska mandatet ärformulerat.Varför skall detta finansieras överbiståndsbudgeten? Handlar det inte om en militäroperation?Anf. 23 Statsrådet ():Herr talman! Detta är alltså en insats somutomordentligt väl kan finansieras inombiståndsanslaget enligt de regler som gäller. Det ärhelt legitimt och rimligt att så sker.Vi utgår ifrån att insatsen skall göras så snart sommöjligt, dvs. Det finns ingensom kan säga exakt dag. Men man får inte glömmaatt insatsen är möjlig, därför att FN nu har fattatdet beslut som man har gjort och därför attamerikanerna och en del andra -- men i synnerhetUSA -- ställer upp med sina massiva insatser. Ingenvill väl tro att en insats, kostnadsberäknad till 50miljoner kronor, från svensk sida hade gjort detmöjligt att sanera bort det våld och den terror somfinns nere i Somalia.Vår insats är möjliggjord på grund av FN:s beslutoch de breda insatser som därmed kommer attgöras.Anf. 24 ():Herr talman! Svaret betyder alltså attmilitärsjukhuset är på plats . Debedömningar som amerikanerna har gjort talar föratt detta rör sig om en kort operation, som skulleslutföras . Vi kommerfram ganska sent, tycker jag, om det nu skulle rörasig om en kort operation. Själv tror jag att det i ochför sig handlar om en längre operation.Jag beklagar verkligen finansieringen överbiståndsbudgeten, vilket är en hållning somSocialdemokraterna står för.Det är mycket besvärande att vi ställer upp först näramerikanerna går in med sin massiva insats. Viställde inte upp när FN:s generalsekreterarefrågade oss. Jag tror innerst inne att vi alla villstärka FN. Detta hade kunnat vara ett led i detarbetet.Hur kommer detta att följas upp när defredsbevarande aktiviteterna dras in?Anf. 25 Statsrådet ():Herr talman! Det är ju FN som har fattat beslutetoch ber oss ställa upp. Och det är i FN:s regi som viställer upp. Vi måste vara så pass klara över dethela att vi tillstår att det är tack vare den massivainsatsen från som detta är möjligt. Jag ärövertygad om att vi alla borde känna en visstacksamhet över FN:s generalsekreterare.Jag är säker på att militärsjukhuset kommer attbehövas . Jag vill snarastuttrycka en viss ängslan över att tiden kan blialldeles för lång, om man ser till kostnaden. Menvi skall göra allt vad vi kan för att hjälpa de armamänniskor som naturligtvis ännu den 20 januaribefinner sig i en situation där det behövs sjukvård.Anf. 26 föreslår ytterligare ett inlägg från vardera.Anf. 27 ():Herr talman! Då skulle jag vilja ha ett klargörandenär det gäller det politiska mandatet i den häroperationen.Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! sammanträderUtrikesnämnden, alltså innan beslutet tas upp iregeringen på torsdag.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1992/93:244 om KambodjaAnf. 29 Utrikesminister ():Herr talman! har mot bakgrund avFN:s svårigheter att förmå de röda khmererna(PDK) att delta i fredsprocessen frågat mig vilkainitiativ regeringen avser att ta i FN för att förstärkaoch eventuellt förlänga FN-insatsen i Kambodja.Herr talman! Det historiska fredsavtalet omKambodja, som undertecknades i i oktober1991, utgör grunden för beslutet av FN:ssäkerhetsråd att inrätta UnitedNations Transitional Authority in (UNTAC). UNTAC är den hittills mest omfattandefredsbevarande och fredsbyggande FN-insatsen.Mandatet sträcker sig över en 18-månadersperiod.Målet är fria och rättvisa val till en konstituerandeförsamling i maj 1993.Sju månader efter FN-insatsens inledande har dockgeneralsekreteraren tvingats konstatera attfredsplanens bestämmelser om uppsamling i läger,avväpning och demobilisering av de väpnadestyrkorna avbrutits. Detta utgör ett allvarligt hotmot fredsplanens genomförande och har sin grundi PDK:s vägran att i praktiken fortsättningsvis deltai fredsprocessen.Trots de betydande politiska problem som PDK:sobstruktionspolitik mot FN lett till kan ändåkonstateras att UNTAC gjort betydande framsteg igenomförandet av andra delar av fredsplanen. Jagvill särskilt framhålla att utplacerandet av styrkans16 000 soldater och 5 000 civila har fullföljts.Valförberedelserna fortgår som planerat och ca25 % av de röstberättigade har registrerats.Nämnas bör även att av totalt 350 000 flyktingar har170 000 nu repatrierats under tillfredsställandeformer. Enligt planerna skall samtliga flyktingar haåtervänt till före valen i maj 1993.FN:s säkerhetsråd har under de senaste veckornadiskuterat vilka åtgärder som kan och bör vidtas föratt förmå PDK att delta i fredsprocessen. Detta harlett till att säkerhetsrådet , dvs.efter det att fråga ställdes, antogresolution 792. I denna slås fast, att somden politiska dialogen med PDK förs vidare skallUNTAC:s valförberedelser slutföras. PDK:s oviljaatt samarbeta i fredsprocessen tillåts således intehindra genomförandet av UNTAC:s mandat somhelhet. beslut innefattar även vissarestriktioner mot dem som inte efterkommerfredsplanens militära bestämmelser och hotaruttryckligen med sanktionsåtgärder mot PDK omrörelsen fortsätter att försvåra implementeringenav fredsplanen.Efter undertecknande har påolika sätt stött fredsprocessen i främstgenom finansiering och personal till UNTAC samtgenom ett omfattande bistånd såväl multilateraltsom bilateralt.Sverige bidrar med 40 civilpoliser i UNTAC. Derasfrämsta uppgift är att i nära samarbete med lokalamyndigheter upprätthålla lag och ordning.Omkring 65 % av de totalt ca 3 400 civilpoliserna ärnu helt engagerade i röstregistreringen inför valetoch gör därigenom en viktig insats för upprättandeav demokrati.Sverige ger bistånd till iform av insatser genom FN och genom enskildaorganisationer främst inom det humanitäraområdet. Jag vill särskilt peka på vårt stöd tillUNICEF och till UNHCR:s repatrieringsprogram.Totalt uppgår det svenska biståndet till Kambodjaunder innevarande budgetår till drygt 100 miljonerkronor.Jag vill slutligen understryka att efterParisöverenskommelsen uttryckt sitt starkapolitiska stöd för FN och signatärmakterna igenomförandet av fredsplanen, vars syfte är attbereda vägen för en demokratisering av Kambodja.Regeringen välkomnar mot denna bakgrundsäkerhetsrådets kraftfulla beslut i resolution 792och de åtgärder som där anges för att drivafredsprocessen mot fria och rättvisa val i maj 1993.Dessa val utgör grunden för ett framtida fritt ochdemokratiskt . Svenska regeringenkommer att se positivt på en förlängd FN-insats omdetta skulle visa sig vara nödvändigt förfredsplanens genomförande.Anf. 30 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för ettlångt och utförligt svar. Det är bra att vi får den härredovisningen i kammaren.Jag noterar som särskilt positivt och viktigt det sistasom utrikesministern sade, att skall ställasig positivt till att FN:s insats förlängs om det skullevisa sig behövas.Frågan är också vad som händer , efter attsäkerhetsrådet antagitresolutionen om handelssanktioner, om de rödakhmererna inte följer fredsplanen. Sanktionernagäller de kambodjanska områden som kontrollerasav de röda khmererna vid gränsen mot ,och det handlar om att inte exportera olja till deröda khmererna och att dessa inte skall kunna säljatimmer.Frågan är om FN har resurser för att effektivtkunna se till att sanktionerna verkar mot den härmördargruppen, som de röda khmererna utgör -- vivet ju historien. Jag tror inte det, utan det finnsvissa svårigheter.Det finns thailändska militära kretsar ochaffärsintressenter som handlar med khmererna ochtjänar mycket stora pengar, och de är inte ett duggintresserade av sanktionerna. Dessutom harofficerskretsar och andra som står den thailändskaregeringen nära sagt att de inte kan bevakagränsen. FN måste ges ordentliga resurser ocksånu, så att de röda khmererna förstår att det är allvarbakom säkerhetsrådets resolution -- annars blir denhelt tandlös. Det är en kärnfråga, hur Sverigetänker agera så att säkerhetsrådets resolution kanrespekteras.Anf. 31 Utrikesminister ():Herr talman! Trots att det var ett långt svarberättade jag inte allt om det svenskaengagemanget. Det kan finnas anledning att härockså tillägga, eftersom vi i den allmänna debattenbör tala om FN:s aktioner och sanktioner, attSveriges årliga bidrag till den hitintills störstaoperationen belöper sig till inte mindre än 100miljoner kronor. Det var inte de hundra miljonersom jag talade om tidigare, utan de går via FN-organ till humanitär hjälp och återuppbyggnad.Bara till själva FN-operationen betalar delsför sina 40 civilpoliser, dels föratt hålla hela denna FN-apparat i gång.Det kan vara nyttigt för oss, inte minst när vi är häri kammaren, att fundera på det stora engagemangsom vi har på många fronter och att det ocksåkostar svenska skattebetalare en del.Jag vill också nämna för att jagträffade prins när jag var i iseptember och hade möjlighet att föra samtal medhonom om Kambodjafrågan. Han förutsåg ungefärden här utvecklingen.Vad sedan gäller FN:s möjligheter att följa upp, ärdet naturligtvis svårt att bedöma detta, menUNTAC har alltså fått i uppdrag att vidta lämpligaåtgärder för att sanktionsbesluten skall träda ikraft. Jag noterade tidigare att det är 3 400civilpoliser som finns på plats plus en storavdelning, så det är en massiv FN-närvaro. Trotsallt borde det finnas vissa möjligheter.Vi kan också notera att det finns ett potentiellt hotfrån FN om att gå vidare vad gäller sanktioner, ochdet är att FN skulle kunna fatta ett nytt beslut isäkerhetsrådet, vilket skulle innebära frysning avde röda khmerernas tillgångar utomlands. Det ärsäkert också ett viktigt potentiellt vapen att ha medi bakgrunden.Anf. 32 ():Herr talman! Jag tackar för de ytterligarekompletteringarna. Vi vet var har kläckt sinstrategi. Han har myntat följande talesätt, som börkomma till protokollet: När marken översvämmasäter fisken upp myrorna. När vattnet drar sigtillbaka äter myrorna upp fisken.Herr talman och utrikesministern! Vattnet drog sigtillbaka. tog hem sina trupper, efter starkainternationella påtryckningar, även svenska. Depåtryckningarna var nödvändiga. väntarmyrorna på att få äta upp fisken. Vi har ett ansvarför att de inte skall få tillfälle att göra det. Då sätterPol Pot och de röda khmererna sin plan i verket,nämligen det han har sagt: Kvinnorna skall vi sparaför återväxten, männen skall vi använda somgödsel.Jag tror att utrikesministern och jag, och alla andra,är överens om att de aldrig skall få den möjligheten.Anf. 33 Utrikesminister ():Herr talman! En viktig faktor i sammanhanget ärockså att de röda khmerernas tidigareinternationella stöd från vissa håll har försvunnit.Det är en mycket avgörande faktor för att vi skallfå se fred i Kambodja.Anf. 34 ():Herr talman! Det är riktigt, och det är naturligtvisviktigt att man kan fullfölja det här ytterligare. Menvi får inte glömma bort att starka thailändskaintressen har mycket omfattandehandelsförbindelser med de röda khmererna.Dessa kontrollerar rubingruvor, som thailändskaindustriintressen är med om att exploatera. Det ärmycket farligt. Jag tror också att det är nödvändigtatt och dess regering då och då får enpåminnelse om vad de håller på med.Anf. 35 Utrikesminister ():Herr talman! Det är just därför som FN:ssanktionsbeslut är viktigt.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1992/93:293 omkrigsförbrytelser i forna JugoslavienAnf. 36 Utrikesminister ():Herr talman! frågar om jag vidESK:s ministermöte eller i FN avser att driva fråganom att upprätta en tribunal som granskarkrigsförbrytelser i det . Honhänvisar till den s.k. Corellmissionensrekommendation och till den svenska läkarenChristina uppgifter om övergrepp motkvinnor.Regeringen stöder tanken att inrätta en tribunal föratt granska krigsförbrytelser i det fornaJugoslavien. De ansvariga för de grymheter sombegås måste ställas till svars. I de internationellaorgan, dvs FN, ESK och , somnu söker finna ett slut på kriget, verkar regeringenpå olika sätt för att ansvar skall utkrävas. Vi gör detbåde i våra bilaterala kontakter medmedlemsstaterna i dessa fora och på detmultilaterala planet.Rättschefen i UD företog på ESK:suppdrag tillsammans med en norsk och enösterrikisk kollega en undersökningsmission tillKroatien. Den kan komma att följas av en andramission till Bosnien. Gruppen har i sin rapportdokumenterat de avskyvärda brott mot humanitärrätt och krigets lagar som begås i den väpnadekonflikten i det och föreslagitinternationella åtgärder, bl.a. inrättandet av endomstol, för att straffa de skyldiga. FN:ssäkerhetsråd uppdrog genom resolution 780 åtgeneralsekreteraren att tillsätta enexpertkommission för att mottaga och analyserainformation om brott mot humanitär rätt ochkrigets lagar och lämna förslag till hur dennainformation skall hanteras. Till dennainformationsinsamling bidrar även . Genomtillsättandet av expertkommissionen har en grundlagts för det fortsatta arbetet med denna viktigafråga.ESK:s ämbetsmannakommitté beslöt vid sitt möteden att hela Corellmissionens rapportskulle överlämnas till FN:s generalsekreterare,vilket nu också skett. att Corellmissionen skullerapportera direkt till FN:s expertkommission. Dessnästa möte äger rum . harhaft tillfälle att för ledamöterna i kommissionredogöra för missionens rapport.Den fortsatta behandlingen av frågan i ESK fårgivetvis bedömas i ljuset av resultaten av dessakontakter och möten.Inför i pågårintensiva konsultationer för att föra frågan ombehandlingen av en tribunal för krigsförbrytelservidare. Det är viktigt att ge stöd för det arbete somnu bedrivs inom FN.Frågan om en tribunal att granska krigsförbrytelserhar många svåra politiska och juridiskadimensioner som gör att den primärt är en fråga förvärldssamfundet i dess helhet, dvs. ochmånga andra stater finner det dock synnerligenangeläget att frågan ges en snabb behandling så attett maskineri kan upprättas. Om FN-vägenvisar sig inte ge resultat finns det anledning attåterföra frågan till en europeisk förhandling.De som begår brutalt övervåld mot civila inte minstkvinnor och barn, i krigets bör veta attde kommer att få stå till svars för sina handlingar.Anf. 37 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jag ärmycket glad och tacksam över att utrikesministernställer sig bakom förslaget om ett upprättande av entribunal. Av svaret framgår att hela regeringenstöder denna tanke, vilket jag tycker är mycket bra.Det är viktigt att världssamfundet tar avstånd fråndet som händer i det . De brottsom begås där är fruktansvärda. BådeCorellmissionens rapport och speciellt kvinnornas situation. Mycket ungakvinnor, tonårsflickor, blir våldtagnaoch förstörda för livet. Detta måste bekämpas påett kraftfullt sätt. Det måste klargöras förförbrytarna att man inte, utan att ställas till svars,kan fortsätta begå sådana här brott.Det finns också Amnestyrapporter som tar upp justfrågan om våldtäkterna. Det är mycket svårt att fåde unga kvinnorna att över huvud taget vittna omvåldtäkterna, därför att händelserna är såtraumatiska.Jag läste att har gjort en studieom de tio etniska grupper som är mest utsatta förkrig och våld. En av dessa grupper är bosnierna.Det finns därför all anledning att gör samma slags studie i Bosnien.Läkargruppen rapporterar att minst 24 000 bosnierhar dödats.Själv var jag i för att övervakavalet. Där tog man i en upp att detborde bildas en internationell domstol för dessafrågor. Man talade också om att säkerhetszonerborde finnas så att människorna kan vara i områdetoch ändå känna sig något så när skyddade.På vilket sätt kommer att agera i FN för atten tribunal verkligen kommer till stånd?Anf. 38 Utrikesminister ():Herr talman! Jag kan försäkra att det ligger i intresse att varapådrivande i den här frågan, vilket vi också är ochkommer att vara såväl bilateralt vid samtal medandra länder -- eftersom det är viktigt med en bredoch stark uppslutning -- som naturligtvis ävenmultilateralt i FN.Anf. 39 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för det svaret ochhoppas att en tribunal verkligen kommer till ståndoch att kommer att bli initiativtagare ochpådrivande i denna fråga. Svaret var också i denriktningen.Anf. 40 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill bara tillägga, vilket IngelaMårtensson säkert också förstår, att det är viktigtatt vi får en bred uppslutning. Det är det vi måsteverka för.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1992/93:274 om det statligastödet vid omlokalisering av industriellverksamhetAnf. 41 Arbetsmarknadsminister ():har frågat näringsministern om det ärmöjligt att utnyttja statligt stöd om man lägger nerverksamhet på en ort inom landet och bygger uppsamma verksamhet i ett stödområde.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Bakgrunden till frågan är enligt frågeställaren attföretagsledningen för Monark har beslutat inledaförhandlingar om nedläggning av allcykeltillverkning i . I företagsledningensförslag ligger också att flytta tillverkningen tillVansbro som ingår i stödområdet.Det direkta svaret på fråga är nej.Regeringens linje är att inte ge stöd till flyttning avindustriell verksamhet till en ort inom stödområdetsom innebär arbetslöshet på en annan ort i landet.Anf. 42 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jag ärganska nöjd med den ståndpunkt som ministern hartagit och den linje som regeringen har valt.Det är mycket värdefullt att alla aktörer påmarknaden får ett klart besked, nämligen att detinte går att få några stöd via genom attflytta arbetslöshet från en ort till en annan i landet.Skall jag tolka detta svar så, att inget företag kanpåräkna sådana här stöd från dennaregering? Detta sett utifrån den planeringsperiodom som företagen brukar ha.Anf. 43 Arbetsmarknadsminister ():tHerr talman! Vi skall inte flytta arbetslöshet, utandet är med nytillkommande verksamhet som manbör hjälpa sysselsättningssvaga orter.Anf. 44 ():Herr talman! Jag har inget mer atttillägga i denna fråga. Jag tycker att svaret varklargörande. En del av de som hotas avarbetslöshet kommer säkert att känna sig litettryggare genom det här svaret.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1992/93:288 om bristen påmedel till arbetslöshetsutbildningenAnf. 45 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser att göra åt att arbetsförmedlingarna hardragit åt svångremmen och inte längre säger sig haråd att köpa utbildningar till arbetslösa.Uppgörelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna resulterade i en propositiondär det föreslås att ca skallanvisas för arbetsmarknadspolitiska åtgärder varavca tilldelas AMS. Detta skallläggas till de ca som AMSdisponerar under innevarande budgetår. AMS haraldrig tidigare haft så mycket resurser för attbekämpa arbetslösheten.Vidare föreslås i propositionen att en ny åtgärdinförs. Arbetslösa skall få möjlighet att delta i olikaaktiviteter med ersättning från arbetslöshetskassanfr.o.m. Denna åtgärd kommersåledes inte att belasta arbetsförmedlingensresurser. Jag förutsätter att många arbetslösakommer att delta i denna åtgärd.Den arbetsmarknadspolitiska åtgärden --utbildningsvikariat -- belastar inte hellerarbetsförmedlingens resurser. Arbetsgivarna fårhär göra avdrag på arbetsgivaravgifterna. Förnärvarande sysselsätts ca 9 000 personer iutbildningsvikariat. Ambitionen skall vara attbetydligt fler personer skall sysselsättas i dennaåtgärd.Uppföljning och kontroll av hur dearbetsmarknadspolitiska medlen och åtgärdernaanvänds är enligt min uppfattning av mycket storvikt. kommer under år 1993att dels ta i bruk ett nytt bidragssystem, dels införaett nytt lokalt ekonomisystem. Dessa systemkommer att väsentligt förbättra verkets uppföljningoch kontroll.Jag vill slutligen också nämna att regeringen ioktober gav AMS och AMU-styrelsen iuppdrag att vidta åtgärder för att minskakostnaderna för anordnandet avarbetsmarknadsutbildning. Det har redan, genomen överenskommelse mellan , gett till resultat att betydligt fler kommeratt få tillgång till utbildning för anslagna medel.Anf. 46 (nyd):Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret, men det var inte riktigt det svar jag hadeväntat mig. Jag vidhåller att AMS ochlänsarbetsnämnderna inte har något budgetansvar.Deras datasystem, Lokalsekin, räknar alltså bara utkostnaderna och inte per budgetår.Länsarbetsnämnderna har hand om allautbetalningar, och arbetsförmedlingarna får engång en diskett med ett ekonomisktprogram som talar om hur mycket pengar de hargjort av med för att köpa utbildningsplatser. Närman räknar ut kostnaden för en utbildningsplats tarman alltså inte med kostnaden förutbildningsbidragen. Kostnaden förutbildningsplatserna har länsarbetsnämndernahand om, medan arbetsförmedlingarna har handom utbildningsbidragen.Som gammal företagare häpnar man, och försttrodde jag att det inte var sant. Undra på attbudgeten inte håller, när man inte har en totalbildav de verkliga kostnaderna.På vissa kontor har det resulterat i att man redanefter ett kvartal har gjort slut på de pengar somskulle ha räckt . göra en egen årsbudget, eftersomman inte kan lita på länsarbetsnämnderna ochAMS?Det finns kontor som tack vare denna brist påkoordination har överskridit sin årsbudget med 30miljoner. Tänker arbetsmarknadsministern vidtaåtgärder som rättar till detta? Menar ministernverkligen att de har budgetansvar? Har ministernfunderat på hur det är ställt med datasystemet?Anf. 47 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag är medveten om att det har varitproblem när det gäller ochdess redovisning. är utsattför ett kolossalt tryck i och med den besvärligaarbetsmarknaden.