prot · GG0945 · 1992-12-15 00:00:00 — Det finns en lag och eninstruktion som anger villkoren förombudsmännen, och denna har de naturligtvis attfölja. Men därutöver kan inte gå in ochpeka up särskilda områden som ombudsmännenskall ägna sig åt.Det är ombudsmännens uppgift att utväljagranskningsobjekt. Det är ombudsmännen självasom bestämmer hur omfattande och djupgåendedenna granskning skall vara.Reservation 1 är alltså, med hänsyn till de reglersom gäller för ombudsmännens verksamhet, enomöjlig reservation. Jag hoppas verkligen attriksdagen icke ansluter sig till den. Det skulleinnebära att vi tvingas göra om lagstiftningen somgäller i helhet.Vad gäller reservation 2 klagas det över attrekryteringen till är sned. Det kan mantycka. vet, efter att ha varit medvid en rekrytering, att utskottets arbete med att tafram kandidater är mycket omsorgsfullt. gör man vad man kan för attförsöka se till att rekryteringen av ombudsmän blirmångsidig både i vad gäller yrkesbakgrund och ivad gäller kön. Vi har lyckats. Vi har jämställdhetpå , nämligen två kvinnliga och tvåmanliga ombudsmän. Det är inget dåligt framsteg.Det är alldeles givet att kretsen ur vilkenombudsmän kan rekryteras inte är hur vid somhelst. Det måste ju vara personer med en gedigenjuridisk utbildning och med framför allt en gedigenerfarenhet från rättsliga områden. Det är alldelesgivet att man, när man söker kvalificerade personertill detta ämbete, överväger personersom i sin ungdom eller senare i livet på ett ellerannat sätt har tjänstgjort i kanslihuset eller vidcentrala höga dömande instanser, vilket är en del ideras utbildning. Det gör dem särskilt meriteradeför att komma i fråga vid rekrytering.Vi i har även försökt att fåombudsmän med annan bakgrund. Helt nyligenrekryterades en person från ett universitetsjuridiska fakultet. Vi var tillfredsställda medhonom. Han valde dock att avgå, vilket gjorde attvi fick se oss om efter en ny JO.Harriet vet lika väl som jag att vi ikonstitutionsutskottet har varit helt öppna för attrekrytera bland jurister med fri yrkesutövning sombakgrund. vet också vilkasvårigheter som finns. För mig är det inte förstagången som dessa svårigheter uppenbaras. Vi harstött på sådana också tidigare. Det beror alltså intepå bristande vilja från sidaatt rekryteringen är som den är.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 65 (nyd):Herr talman! Jag instämmer helt i om svårigheterna i att rekrytera till JO.Jag har själv varit med och försökt att aktivt leta utepå marknaden för att finna någon lämplig förämbetet. Det är mot bakgrund av dessa svårigheter,dvs. en så ''ensidig'' rekrytering, som jag anser bör fundera över hur rekryteringsbasen för JOskall kunna breddas.Det finns möjlighet att motionera i anledning avJO:s ämbetsberättelse, och den möjligheten har jagutnyttjat. säger att JO är enextraordinär myndighet som bestämmer sig försanktionsmöjligheter, när man finner att något intestår rätt till. När JO var i församtal om JO-berättelsen sade JO attInvandrarverket karakteriseras av passivitet. JOhade önskat sätta i gång en förundersökning.Passivitet var inte anledning till förundersökning.Det är alltså väldigt grava anmärkningar som riktasmot detta verk. Han sade också att man ämnade gåvidare med granskning, men att det skulle görasmer sporadiskt, eller då och då -- hur det nuuttrycktes.På handlägger man och fattar beslutom över 4 000 ärenden . Var och en kan lättförstå att med en sådan ärendebalans är mer tid än''då och då'' inte möjlig att lägga ned. JO har alltsåsjälvt pekat ut och valt förgranskning. Jag menar att vi i faktisktmåste ta vårt ansvar. Om inte regeringen görnågonting åt , kan väl åtminstonevi här i bidra med de möjligheter som vihar, vilket är att ge JO mer pengar för enkontinuerlig granskning. Vi borde kunna sätta entumme i ögat på de anställda på tilldess att de sköter sina arbetsuppgifter.Anf. 66 TREDJE VICE TALMAN BERTILFISKESJÖ (c):Herr talman! Jag hänvisar till det som jag sade i mittinledningsanförande. villintroducera en helt ny ordning i vad gäller JO:sarbete. JO väljer själv sina undersökningsobjektoch får naturligtvis använda de resurer somriksdagen har stället JO till förfogande. Om JOtotalt sett vill ha högre anslag för sin verksamhet fåJO äska om det i sin anslagsframställning, sombehandlas här i riksdagen.Hur illa och Ny demokrati äntycker om -- och det är er sak --kan vi från sida inte specialdestineramedel till JO för att granska ett visst objekt. Hurskulle det se ut? Vi har alla våra preferenser. JO:sbudget skulle styckas sönder, och JO skulle fåväldigt trånga ramar, alltefter hur majoriteten iriksdagen från fall till fall beslutade. På det sättetskulle JO göras väldigt ineffektivt. JO har full frihetatt granska . Det går att satsamycket på en sådan granskning, om man vill. Manhar också redan varit inne på frågan. Det äremellertid JO:s uppgift att bestämma sinagranskningsobjekt, inte riksdagens.Jag upprepar och understryker: Med denlagstiftning som vi har är reservation 1 en omöjligreservation.När det gäller rekryteringen tänker jag inteupprepa det som jag sade i mitt tidigare anförande.Jag kan emellertid inte förstå vad tillsättandet av enutredning i den frågan skulle tillföra ämnet. Det ärKU:s uppgift att plocka fram kandidater, när platsblir ledig, och slutligen rekommendera riksdagenen av dessa kandidater. På vad sätt skulle enutredning, som vill ha, ändra pådetta förhållande? Skall rekryteringen under detförberedande stadiet flyttas över från KU till ensådan här utredning? I så fall måste det ju bli enstående utredning.Herr talman! Jag anser att även reservation 2 i sigär en omöjlig reservation.Anf. 67 (nyd):Herr talman! Reservationen som avserInvandrarverket är ingen omöjlig sådan. Jag ärmycket väl medveten om att JO väljer sinagranskningsobjekt självt, vilket man också gjort.Vad man emellertid inte förmår inom den ordinarieramen är att klara en kontinuerlig granskning avInvandrarverket.Bertil Fiskesjö frågar hur det skulle se ut omriksdagen beviljade mer pengar till JO, för att JOskulle kunna klara en kontinuerlig granskning tilldess förhållandena på rättats till.Det skulle se väldigt bra ut. Jag tror att svenskafolket väntar sig att det händer någonting.Varken regering eller riksdag gör någonting. Det ärpå tiden att något händer.Anf. 68 Tredje vice talman ():Herr talman! Det är möjligt att svenska folketskulle tycka att det såg bra ut. Men vi kan inte häri fatta impulsiva beslut bara efter vad vitycker är roligt eller vad svenska folket möjligentycker är bra. Vi måste följa de lagar ochbestämmelser som själv har stiftat. Vimåste också vara klara över vilka konsekvensersom följer av en förändrad anslagsgivning för JO-ämbetet.Det är och förblir en omöjlig reservation, om vi villha kvar i enlighet med de regler som nugäller för detta. Om och andravill ändra på det, går det bra att väcka en motionunder allmänna motionstiden och föreslå ändradeförutsättningar för JO:s verksamhet. Det finnsockså andra sätt. Om Ny demokrati särskilt villkomma åt kan man kräva att dettillsätts en eller liknande.Man kan tycka att det är bra att JO granskarInvandrarverket -- det tycker jag också -- men detär JO:s egen uppgift att bestämma sinagranskningsobjekt. Det har jag gjort klart nu förtredje gången, och det blir mitt sista inlägg.Anf. 69 (nyd):Herr talman! Då vill jag också för tredje gångentala om för att jag är på det klaramed vilka arbetsuppgifter JO har och vilka direktivsom gäller för JO, samt att JO självt har valt attgranska . Det är sombestämmer vilka resurser som JO skall få, och om vibestämmer att ge JO mera pengar är det riksdagenssak.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )10 § Lagstiftning om satellitsändningar av betänkande1992/93:KU12 Lagstiftning om satellitsändningarav TV-program (prop. 1992/93:75).Anf. 70 (nyd):Herr talman! Rubriken på mitt anförande lyder:Anpassa lagen för satellitsänd TV till EG-direktiveti stället för till befintlig svensk lagstiftning.Lagförslaget innebär att EG:s direktiv omgränsöverskridande television transformeras tillsvensk lag som en följd av . På vissapunkter har politiska ställningstaganden från deborgerliga partierna fått till följd att lagförslagetinte anpassats till direktivet utan till befintligasvenska lagar. Detta gäller framför alltreklamreglerna. I Ny demokratis motion finnsockså ett förslag som går ut på att klargöra ochsäkerställa rätten till genmäle.Först tar jag upp reklamreglerna. Tunga juridiskainstanser i har i sina remissyttranden överlagförslaget påpekat att de reklamregler somföreslås för satellittelevisionen är strängare ändirektivets. De gör också gällande att totalförbudetmot reklam till barn står i strid med omvarors och tjänsters fria rörlighet. Lagrådet ärtveksamt till förbudet men har valt att följaregeringens uppfattning.Det finns all anledning att fråga sig vad som liggerbakom regeringens ställningstagande att frångåEES-avtalet när det gäller reklamreglerna.De strängare reglerna vad gäller reklamtid ochprogrammens brytning innebär att svensk satellit-TV får sämre möjligheter att konkurrera medinternationella stationer som sänder till Sverige.Eftersom är ett litet land, med begränsadmarknad i förhållande till länderna i EG, kommerdirektivets krav på europeisk produktion ochkravet på att av de europeiska programmenskall vara gjorda av fristående producenter att bliså kostnadskrävande att det är tveksamt om någrasvenska satellit-TV-kanaler kan komma till stånd.Lägger man därtill att de svenska satellitstationernapå svenskt initiativ ges sämrekonkurrensmöjligheter genom restriktivarereklamregler minskar möjligheterna ytterligare.För den markbundna reklamkanalen gällersträngare reklamregler än TV-direktivets. Av avtalmed staten följer ett omfattande public service-uppdrag. skall dessutom leverera en del avsina reklaminkomster för att täcka kostnader i denstatliga televisionen. Man kan med fog hävda attdet för statens del är ekonomiskt fördelaktigt attskydda TV 4.En svensk satellitstation får, om den drivs medlikartade regler som , som når en större svenskpublik, uppenbara svårigheter att hävda sig ikonkurrensen med . Den samladereklamfinansierade svenska televisonen får ocksåsämre konkurrensförutsättningar jämfört med denutländska televisionen.Allt detta talar för att likartade regler bör gälla föralla som sänder till en svensk publik. Regeln omförbud mot reklam till barn skallockså utmönstras ur lagförslaget.Nu går jag över till genmälesrätten. I direktivet ståratt envar som skadats av påståenden om felaktigafakta i ett TV-program skall ha rätt till genmäleeller motsvarande. Den engelska lydelsen är ''rightof reply or equivalent remedies''. I den lag som nuskall antas ges enbart rätt till beriktigande, vilketinnebär att det är som görberiktigandet, och att det kan ske i annat mediumän den berörda TV-kanalen.I avtalet med ges medborgarna rätttill genmäle och beriktigande. Jag förstår intevarför medborgarna skall ges ett sämre skydd isatellit-TV. Lagrådet ifrågasatte också i singranskning om inte yttrandefrihetsgrundlagenborde ändras så att ett beriktigande skulle kunnaske i ett program som företaget sänder. En sådanordning vore mera i direktivets anda, menadeLagrådet.Ny demokrati vill gå ett steg längre. Vi vill gemedborgarna rätt till genmäle och beriktigande iden TV-kanal där felaktigheten har meddelats. Föratt åstadkomma detta måsteyttrandefrihetsgrundlagen ändras. Jag finner detanmärkningsvärt att Ny demokrati skall varaensamma i denna kammare om att hävda en sådangrundläggande demokratisk rättighet som attmedborgarna skall ha rätt att själva tillrättaläggafelaktiga uttalanden som de har blivit utsatta för isatellit-TV-mediet.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till Nydemokratis reservationer 1 och 3 tillkonstitutionsutskottets betänkande i mom. 3 och 5.Anf. 71 ():Herr talman! Det är bra att satellit-TV får ensärskild lag. Jag tycker, till skillnad från HarrietColliander, att det är positivt att gör ettförsök att bibehålla förbudet mot reklam riktad tillbarn under tolv år.Restriktivitet när det gäller meningslöst våld ochpornografi motiveras i EG-direktivets artikel 22med att minderåriga skall skyddas. Jag tillhör demsom anser att även andra än barn kan ta skada aven del sådana här sändningar. En diskussion pågårockså i vårt samhälle om varifrån vuxna får sinaimpulser till brottsliga beteenden av olika slag. TVmed sin genomslagskraft hemma i vardagsrummenkan troligen härvidlag spela en roll.Vi har därför tyckt att rätten att avbryta särskiltgrova sändningar, som innehåller grovt våld ochgrov pornografi, borde ha kunnat tas in i lagen. Detinnebär att man har tekniska möjligheter att göradet när det är fråga om kabelsändningar, men desom har egna paraboler kan man inte ingripa mot,av tekniska skäl. Det skulle ändå i vissa extrema fallkunna ha en preventiv verkan.Vi anser också att det skulle kunna finnas en sådanmöjlighet i lagen när det gäller överträdelser avförbudet mot alkoholreklam. Det är i så falltillsynsmyndigheten som skall ha den rätten.Vi har i vårt land en TV-kultur som har ett starktinslag av USA-producerade program. Vi kan förvår del i godta kravet på att minsthälften av programmen skall vara europeiskaproduktioner, som nyheter, sportnyheter, tävlingaroch reklam m.m. Det här kravet kan dock medföraatt vår TV-kultur blir ännu mer präglad av USAoch och att andra delar av världen stängsute. Därför har vi velat ge regeringen till känna ochmarkera att TV-produktion utanför den rika delenav världen också bör finnas med i våra TV-tablåerdå och då. En starkt överdriven Europa- och USA-dominans i TV bör enligt vår mening motverkas.Inom ramen för regeln att av sändningarnaskall komma från oberoende producenter börockså rymmas möjligheten att i vårt land låtainhemska oberoende producenter få möjlighet attsända sina program.Jag kan också, herr talman, instämma i detsärskilda yttrandet från de socialdemokratiska KU-ledamöterna om att förbud mot åsiktsreklam bordeha funnits med i propositionen. Till denna fråga harvi möjligheter att återkomma senare.Jag vill därmed yrka bifall till min meningsyttringvad avser mom. 2.Anf. 72 ():Herr talman! Som torde ha framgått av debattenfinns det vissa meningsskiljaktigheter när det gällerdenna lag. Meningsskiljaktigheterna gäller framförallt överensstämmelsen med EG-direktivet, dets.k. TV-direktivet i detta sammanhang. Det äralltså direktiv som anser själva samordningen avmedlemsstaternas lagar och andra författningar omsändningsverksamheten för TV.Det finns tre reservationer från Ny demokrati. Jagvill bara konstatera att man naturligtvis kan haolika meningar om teknikaliteterna i dessasammanhang. Ny demokrati säger att man vill gålängre och vill därmed också göra gällande attpropositionen inte skulle leva upp till TV-direktivet, som vi har förpliktigat oss att följa.Emellertid kan man konstatera att förbudet motreklam riktad till barn är en specifik svensk historia.Man kan naturligtvis diskutera dess hållbarhet närdet konfronteras med EG-rätten. Men Lagrådethar för sitt vidkommande trots allt funnit att det börhålla. Detsamma gäller genmälesrätten, som ocksåfår anses var tillgodosedd genom vad som sägs omberiktigande.Här har det alltså för utskottet varit fråga om attbeakta å ena sidan Lagrådet och å andra sidan vissamotionärer och deras uppfattning. Reservanternafår ursäkta, men utskottsmajoriteten har i det härfallet inte kunnat göra någonting annat än att följaLagrådets rekommendation. Vi får se i framtidenvad som kan hända -- det stårRadiolagsutredningen fritt att ta upp de härfrågorna om det skulle anses vara önskvärt.När det gäller sändningstiden finns det enmeningsyttring från , som accepteraratt mer än hälften av programmen utgörs aveuropeiska produktioner. Utskottsmajoriteten harinte funnit anledning att göra några ytterligareregleringar eller att försöka tala om varifrånproduktionerna bör komma. Det fårprogramföretagen själva fritt avgöra; det äringenting som skall behöva sättas in i någonlagstiftning.Med detta, herr talman, ber jag att få yrka avslagpå samtliga reservationer, meningsyttringen och demotioner som har behandlats samt bifall tillutskottets hemställan.Anf. 73 (nyd):Herr talman! sade attreservationerna handlar om teknikaliteter i lagen.Jag kan i och för sig gå med på att avvikelserna ireklamreglerna kan betecknas som teknikaliteter,men inte genmälesrätten. Det är något helt annat.Vad vi i Ny demokrati vill är att ge den enskildemedborgaren rätt att själv göra ett beriktigande avfelaktigheter som har meddelats i en satellit-TV-kanal.Man har redan gett medborgarna den rättighetengenom avtalet med . Det ger densvenske medborgaren rätt till genmäle ochberiktigande i Radio-företagen. Jagförstår inte varför vi inte ger den svenskemedborgaren den rätten i satellit-TV-mediet.Den teknikalitet som behöver göras för att klaradetta är att ändra i yttrandefrihetsgrundlagen. I dagär det den ansvarige utgivaren som bestämmer vadsom skall förekomma i satellit-TV-sändningarna.Man har gått en omväg genom att ge medborgarenrättigheten i avtalet som finns mellan SverigesRadio och staten.Jag förstår inte varför man här i kammaren sättersig emot att denna yttrandefrihetsfråga vidgas. Dethandlar om en demokratisk fråga. Jag börjar nästantro att jag är den enda som har läst propositionenriktigt ordentligt och som har sett att det i denengelska texten faktiskt står ''right of reply'', och attjag är den enda i utskottet som haruppmärksammat att det förhåller sig på det härsättet.Det är antagligen svårt att stödja en reservation avNy demokrati och tycka att det är bra att öka dendemokratiska rättvisan.Anf. 74 ():Herr talman! Nej, , jag tror att vii denna kammare, i varje fall flertalet av oss, kanvara överens om att det finns all anledning attstärka den enskilde medborgarens rättssäkerhet sålångt det över huvud taget är möjligt, inte minst iförhållande till medier av skilda slag.Vi kan emellertid i det här sammanhanget ocksåkonstatera att Lagrådet, som jag sade, har trott sigkunna säga att genmälesrätten är tillgodoseddgenom det som sägs om beriktigande.Regeringen påpekar också att detta är frågor somRadiolagsutredningen senare kan ta upp. Vi får välnöja oss med detta så länge, men jag kan försäkraHarriet att jag skall vara en av de förstasom ställer upp och stödjer en utvidgning avyttrandefriheten om det skulle bli nödvändigt, ävenen ändring av yttrandefrihetsgrundlagen.Anf. 75 (nyd):Herr talman! Lagrådet var tveksamt till denutformning som genmälesrätten hade fått, genomrätten till beriktigande, i lagförslaget. Man varalltså tveksam till om den var i direktivets anda.Varför tror att man har givitmedborgarna denna rätt i avtalet med , men inte vill ge den i ett avtal med satellit-TV-mediet? Varför skall man göra denna skillnad?Anf. 76 ():Herr talman! Skillnaden är i och för sig att det gälleratt få fram en lagstiftning som har anknytning tilldirektivet. Som väl är medvetenom är yttrandefrihetsgrundlagen litet svårare attändra.Man får helt enkelt ge sig till tåls och fråga sig omman över huvud taget kommer att behöva gålängre. Det är riktigt att Lagrådet var tveksamt,men trots allt ansåg Lagrådet att genmälesrättenkunde rymmas inom det som sägs om beriktigande.Detta har majoriteten i utskottet följt. Detta harvarit utslagsgivande för utskottsmajoriteten, sominte har velat gå längre på det här stadiet än vadman har gjort. Men det kan mycket väl finnasanledning att återkomma. Det får vi väl seframöver.Anf. 77 (nyd):Herr talman! Jag tackar för att hanaviserar att man kommer att ställa sig positiv till attgöra de ändringar som vi har föreslagit. Engrundlagsändring fordrar en mera omsorgsfullprocedur än en vanlig lagändring. Jag förstår inte kan klara av det vid ett enda tillfälle. Jagtar tacksamt fasta på att vi framöver kanåstadkomma någonting gemensamt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )11 § Sändning av grannländersrundradioprogram från sändare i betänkande1992/93:KU19 Sändning av grannländersrundradioprogram från sändare i (prop.1992/93:113).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )12 § Vissa kommunalekonomiska frågorFöredrogsfinansutskottets betänkande1992/93:FiU2 Vissa kommunalekonomiska frågor(prop. 1992/93:36 och 1992/93:123).Anf. 78 PER ():Herr talman! När vi nu går över till att debatteravissa kommunalekonomiska frågor finns det enbetydande risk för att det i stor utsträckningkommer att bli en repris på vårens debatt i sammaämne. Jag skall försöka undvika det, men jag villsammanfattningsvis hänvisa till vad vi frånsocialdemokratiskt håll anförde i den debatten. Dethar fortfarande all aktualitet.Att frågan nu kommer upp beror på tvåpropositioner som direkt gäller den kommunalaekonomin. Det finns även ytterligare fempropositioner som mer eller mindre gällerkommunal verksamhet och ekonomi.Det har naturligtvis inte varit en enkel uppgift attskaffa sig en överblick över dessa sju propositioneroch de därtill anslutna motionerna.Det sägs i finansutskottets betänkande nr 2 attregeringen har redovisat hur återstående frågorfrån vårens riksdagsbeslut angående ett nytt statligtutjämningsbidrag till kommunerna och ett nyttutbetalningssystem för skatt skallhanteras. Det låter bra. Man säger att beskeden ärgivna. vet vi vad som skall gälla, nu har viregelsystemet klarlagt och kan vi som ärintresserade av och aktiva i verksamhetveta på vad vi skall grunda den fortsattaverksamheten.Är det verkligen så? Nej, tyvärr inte. Regleringen för och eventuelltockså framöver, som en följd av vårens beslut omett nytt statsbidragssystem, är inte klar. Det ärytterst beklagligt att man inte kan gekommunsektorn spelregler på lång sikt och detunderlag som behövs för att man på ett riktigt sättskall kunna planera och genomföra den nödvändigaverksamheten.En fråga som mycket ofta återkommer i debatternai kammaren och framför allt i utskottsberedningenav ärendet är vilken effekt omläggningen avstatsbidragssystemet får på den kommunalaverksamheten. På s. 13 i det nu aktuellabetänkandet sägs: ''konstateradeutskottet att det valda förfaringssättet leder till enengångseffekt på kommunernas balansräkningar. ''Detta är korrekt i och för sig. Jag säger ''i och försig'', eftersom det finns en glidning här. hademan en annan och viktigare ståndpunkt. Dåfortsatte den citerade meningen på följande sätt:''vilket dock vare sig 1993 eller framåt påverkarkommunernas verksamhet''. Jag vill lyfta fram dethär. Genom att man inte citerar korrekt ger manuttryck för en positionsförändring i uppfattningen.Vi är i och för sig -- genom utskottsmajoritetensskrivning -- överens med oppositionen om attvårens beslut ger effekt på driftresultatet. Det är etterkännande i sig. Det är bara beklagligt att detkommer i det här sammanhanget.Det finns tyvärr andra ting som är mindre brautformade. På s. 11 i FiU2, det betänkande som viså småningom skall fatta beslut om, skriver man:''har i sin skrivelse anfört attden föreslagna metoden för ekonomisk regleringmellan stat och kommun är acceptabel under denövergångsperiod som är aktuell.'' Den personsom läser detta konstaterar att Kommunförbundettycker att det är acceptabelt, och i så fall finns detingenting att säga om det. Ordet ''acceptabelt'' kanman emellertid inte återfinna i Kommunförbundetsskrivelse. formulering är istället: Utifrån den utgångspunkten är förbundetsslutsats att en avgift per innevånare är det minstolämpliga sättet att neutralisera deregelförändringar som påverkar skatteunderlaget.Det är litet skillnad på ''acceptabel'' och ''minstolämpliga''. ''Minst olämpliga'' betyder helt enkeltatt det är just minst olämpligt. Detta har vi påpekati vår motion, som vi följer upp med en reservation.Den fråga vi socialdemokrater har anledning attställa är om man från borgerlig sida egentligen ärnöjd med den utveckling som man nu kan se ikommunsektorn. Vi har fått uppgifter om att omman samlar kommunsektorn kan man konstateraatt det mellan behoven 1992 och 1993 finns enökning på .