prot · GF09110 · 1992-05-12 00:00:00 — Resultatet av detta arbete måste omsättasi praktiska lösningar och användas i det fortsattaarbetet med en fysisk planering som främjar en godlivsmiljö i våra tätorter.Anf. 140 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Bakgrunden till frågan äruppgifter i massmedia där bl.a. enforskare i har hävdat att satsningen påtunnlar för trafikleder i våra tätorter inte lösernågra miljöproblem utan tvärtom snarare förvärrardem.Jag håller med statsrådet om attsamhällsplaneringen är mycket viktig och att mangenom att samlokalisera boende, arbetsplatser,service osv. kan eliminera en hel del avtransportarbetet. Men detta är trots allt lösningarpå mycket lång sikt som sker genom en förändradsamhällsplanering. Vi måste även tackla de akutaproblemen, och det konstaterar också statsrådet isvaret. En av de åtgärder som naturligtvis kanvidtas och som statsrådet inte har berört är en ökadsatsning på kollektivtrafiken för att på det viset fåeffektivare transporter än med bilar.Jag vill koncentrera mig på den senare delen avstatsrådets svar där berör dentekniska utveckling som äger rumpå olika håll inte minst i när det gällerproblemen med att hantera avgassituationen i justtunnlarna. Jag vill avslutningsvis fråga statsrådetom hon bedömer att den tekniska utveckling somnu är på gång gör att det går att eliminera deproblem som man här har pekat på så att vi trotsallt kan satsa på denna typ av trafiklösning, som ärpositiv ur många andra synpunkter.Anf. 141 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det är mycket bra att vidiskuterar dessa frågor. Det är i detta sammanhangockså viktigt att peka på att det sker enoerhörd kraftig teknikutveckling. Det är i storutsträckning med hjälp av den som vi skall lösa enmängd miljöproblem.Jag har varit på stora utställningar där man har visatpå just nya ventilationstekniker när det gäller t.ex.biltunnlar. Det finns ett miljöprojekt i Timråkommun som heter och som hardeltagit i vad man kan kalla en världstävling, vilkenkommer att redovisas i samband medRiokonferensen. Där har man visat på enöverdäckning av E 4-an som också blir en biltunnel.Det har anförts att man eliminerar bullerstörningarmen också luftföroreningar i form av stoftpartiklar,och även avgaser kan, beroende på ambitionsgrad,elimineras genom fläktteknik och liknande.Jag är övertygad om att vi kan klara problemen omvi bara låter tekniken komma till användning ochvågar pröva den. Jag tycker också att detta skallkomma fram när man bestämmer sig för vilkenlösning som skall väljas för vårakommunikationssystem och vår trafikstruktur. Närvi utvecklar trafikstrukturen sker löpandemiljökonsekvensbeskrivningar, och då skall mannaturligtvis i samband med detta även pröva denhär typen av lösningar.Anf. 142 ():Herr talman! Jag ber att få tacka fördet kompletterande svaret. Jag tycker att det är ettmycket positivt svar som visar att det finns en starktro i regeringen, som jag delar, att de tekniskaproblemen när det gäller avgaser i biltunnlar går attlösa. Det är också positivt att visarpå en långsiktig strategi för att isamhällsplaneringen försöka bygga bort endel av behovet av pendling och resor i våra störretätorter och därmed på detta sätt minskamiljöbelastningen. Jag ber än en gång att få tackaför svaret.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1991/92:714 omuppehållstillstånd för s.k. ERASMUS-studenterAnf. 143 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkainitiativ jag tänker ta för att det förenkladetillståndsgivandet för uppehållstillstånd genomförsför ERASMUS-studenter.Jag har för min del kontrollerat de uppgifterMargitta har lämnat i sin fråga, och jag troratt det föreligger en missuppfattning.Överenskommelser har träffats mellaninvandrarverket och universiteten och högskolornaför att underlätta uppehållstillståndsförfarandet förde ERASMUS-studenter, liksom för de COMETT-studenter, som söker sig till vårt land.Invandrarverket har vid förfrågan understrukit attdet accepterar det förenklade förfarande somverket har kommit överens om med andra berördamyndigheter.Anf.144 ():Herr talman! är EG:s störstautbildningsprogram. Syftet är att stimulerasamarbete och studentutbyte inom EG, och det ärnumera öppet även för och EFTA-länderna. Förhoppningen är att av vårasvenska studenter under sin studietidskall vara med. Men det betyder också att likamånga skall komma utifrån hit till uppskattar man att dettakommer att innnebära en tilldelning frånERASMUS-byrån i på ungefär 200studerandestipendier, dvs. inte 200 helårsplatserutan 200 individuella platser på minst tre månaderoch högst ett läsår. Det blir väldigt mångastudenter.Jag är mycket glad om utbildningsministern nu kangarantera att jag har fel. De överenskommelsersom har träffats med invandrarverket betyder attnär ERASMUS-studenterna har fått sittantagningsbesked från skall de gå upp påden svenska ambassaden med detta tillsammansmed sitt pass och direkt få ett uppehållstillstånd.Det är innebörden av den överenskommelsen. Mennu har jag fått vittnesmål från verksamheten attSIV bromsar, att man är litet rädd för fusk och hardåliga erfarenheter. Detta har redan nu fåttmaskineriet att grusa igen. Det ingår också iöverenskommelsen att dessa studenter skallkomma litet före sitt program för att få en frivilligundervisning i svenska, svensk kultur, politik ochhistoria i poängsatta kurser.Det betyder att studenterna kommer tre fyramånader innan deras program börjar. Det är denperioden det gäller, och det anses attinvandrarverket kanske inte helhjärtat stöderdetta. Kan utbildningsministern med hela sitthjärta garantera att alla problem tas omhand?Anf. 145 Utbildningsminister ():Herr talman! Garantera är ett starkt ord. Vad jagkan garantera är att jag kommeratt jaga de myndigheter med blåslampa somförhindrar studenter att komma till för attdelta i svenska universitets verksamhet. Sverigehar, brutalt uttryckt, inte råd att trassla med sittstudentutbyte. Jag utgår från att alla myndigheterhelhjärtat inser det.Herr talman! För att ytterligare understryka viktenav det ämne tar upp vill jag sägaatt det är av avgörande betydelse för hela Sverigesinternationella arbete både att vi är attraktiva förstudenter som vill komma hit och att vi får svenskastudenter att resa ut. Det ställer frågan om desvenska språkkunskaperna i blixtbelysning -- våraegna elevers förmåga att förstå och tillgodogöra sigundervisning på främmande språk ute i världen ochinte minst våra egna universitets förmåga attförmedla undervisning också i andra ämnen änspråken på andra språk än det svenska. Klarar vi avatt undanröja eventuellt byråkratiskt trassel och attstärka den svenska språkkapaciteten i båda dessahänseenden, tror jag att det kommer att gå väl försvenska studenter.Anf. 146 ():Herr talman! Jag instämmer i allt vadutbildningsministern har sagt och vill tillägga att härstår också goda rykte som partner i dettasamarbete på spel, om inte överenskommelsenhålls.Universitet och högskolor har dåliga erfarenheterav tidigare samarbete med invandrarverket. Detfinns exempel på att man har dragit ut påbehandlingen av ansökan om uppehållstillstånd förstudenter så länge, att den kurs som studentensökte till avslutats för ett halvår sedan.Jag är nöjd med diskussionen och förväntar mig attdetta inte kommer att bli något problem.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1991/92:739 om reglerna förbevarande av skrifter m.m.Anf. 147 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågatkulturminister om det skall finnasett nationellt reservexemplar. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande.Enligt bestämmelserna i pliktexemplarslagen skallexemplar av allt som trycks i levereras in tilldels Kungl. bevararallt inlevererat material. Reservexemplar skallockså bevaras vid universitetsbiblioteket i Lund.Övriga universitetsbibliotek förfogar fritt över detinlevererade materialet.För närvarande arbetar en särskild utredning medöversyn av reglerna för bevarande av skrifter ochljud- och bildupptagningar. Utredningen skallenligt sina direktiv särskilt behandla frågan om detnationella reservexemplaret. Utredningen kommeratt lämna sitt betänkande . Iavvaktan på att utredningens arbete slutförs är jaginte beredd att redovisa något ställningstagande idenna fråga.Anf. 148 ():Herr talman! Jag ber att få tackautbildningsministern för svaret. Att fråganinledningsvis ställdes till kulturministern beroddepå att jag hade fått det rådet. Det var bra att denkom rätt.Anledningen till att jag har ställt frågan är den orosom finns vid Lunds universitetsbibliotek och iforskarsamhället i allmänhet över vad som händermed det nationella reservexemplaret. Jag är välmedveten om den utredning som finns. Man frågarsig om det nationella reservexemplaret skall finnaskvar, vad det skall innehålla och var det skall finnas.Själv anser jag att det är högst rimligt att Sverigehar två exemplar av det som trycks i vårt land ochav det som svenska förlag trycker utomlands. Enviss gallring måste säkert till med tanke på denförändrade mediesituationen, det medges. Detkunde t.ex. räcka om det fanns ett exemplar avoförändrade omtryckningar. Kommunaltryck är enannan kategori som kanske kunde filmas. Men jagtycker inte att det är rimligt att framgentendast skall få ett pliktexemplar, förmodligen påKungl. i , och att detta endaexemplar skall lånas ut, med risk för nötning ochför att material försvinner.Som det är har KB i och UB i Lunddet huvudsakliga ansvaret för det tryckta ordet ivårt land, som utbildningsministern har redogjortför. KB:s exemplar måste användas inombibliotekets väggar. Lunds universitetsbibliotekansvarar för utlåning lokalt och för fjärrlån. ärdenna ordning hotad dels på grund av platsbrist --det sägs att får tas i anspråki --, dels givetvis på grund avkostnadsaspekten.Rent allmänt tycker jag att alltför mycketkoncentreras till . Det hoppas jag attutbildningsministern kan hålla med om. Det finnsall anledning att slå vakt om det tryckta ordet ochforskningsmöjligheter men också omLunds möjligheter att bevara pliktexemplaretintakt. har ju största universitet. Jagvill fråga utbildningsministern om han delar dennamin principiella uppfattning att det är av vikt attforskarmiljön har hög kvalitet också utanförStockholm.Anf. 149 Utbildningsminister ():Herr talman! På den senare frågan kan jag svara ettobetingat ja. är inte bara ochskall inte vara bara . Vi behöver levandeakademiska vetenskapliga miljöer på olika håll ivårt land.Får jag också understryka den betydelse jagpersonligen fäster vid att universitetsbibliotekenhar goda arbetsvillkor. Jag tillhör dem som tror attbiblioteket är och alltid måste vara universitetetshjärta. Att ha väl utvecklade universitetsbibliotekär inte minst av betydelse för doktoranderna, varsantal denna regering strävar efter att öka.Jag vill också till göra en personligdeklaration. Jag kommer inte att medverka till ensådan försämring av bibliotekens verksamhet somskulle kunna äventyra forskningens behov av väldokumenterat tryckt material.Anf. 150 ():Herr talman! Jag instämmer till fullo i detta inlägg.Det är glädjande att höra en så precis formulering.Jag tror att det gläder forskarsamhället ochbiblioteksfolket i vårt land.Jag vill också påminna utbildningsministern om enannan faktor som kan spela in vid den senarebedömningen. Redaktionen för finns som bekant i ianslutning till universitetsbiblioteket. , somden brukar kallas, är ju en mycket utförligbeskrivning av svenskt ordförråd framtill våra dagar. Trettio och ett halvt band är färdiga.Nio och ett halvt band återstår att skriva. Detinnebär att man har på 30--kvar.Utbildningsministern har också fått ett brev omdetta från professor , som är redaktöroch chef för . Han påpekar i brevet vikten avkopplingen mellan och Lundsuniversitetsbibliotek och av att kunna gå in ilitteraturen, som han uttrycker saken.Skulle pliktexemplaret försvinna från Lundsuniversitetsbibliotek, riskerar man kvaliteten påSvenska ordbok ocheventuellt en flyttning till . Det är välinte något scenario som utbildningsministern villmedverka till.Anf. 151 Utbildningsminister ():Herr talman! Nej, jag vill inte medverka till enkoncentration av forskningsmiljöer till Stockholm.Vilka praktiska slutsatser detta leder till när vi välfår se utredningens resultat och har möjlighet att tadel av svaren från de remissinstanser som kommeratt få yttra sig, återstår att se. Låt oss återupptadiskussionen när hela beslutsunderlaget ligger påbordet.Anf. 152 ():Herr talman! Jag vill bara tacka för svaret ochavsluta med att koppla på det somutbildningsministern talade om i det förrafrågesvaret, nämligen vikten av att hålleren internationellt hög standard när det gällerutbildning. För humanistisk forskning är det avoerhört stor vikt att man har exemplar av trycktaskrifter att gå tillbaka till. Det gäller i synnerhet förhumanisterna. Det handlar alltså om boken. I dettafall har man vid uttryckt en stororo för vad som skall hända om man förlorar detnationella reservexemplaret i . Som liberal,med en blygsam humanistisk skolning bakom mig,delar jag helt denna uppfattning.Jag hoppas att utbildningsministern och regeringenär beredda att medverka till att den ordning som nuråder kan få bibehållas, att vi har ett exemplar påKB i och ett reservexemplar i Lund.Annars riskerar man den humanistiskahögkvalitativa forskningen vid Lunds universitet.Jag vill återigen påminna om att Lunds universitetär största universitet. Tack så mycket försvaret.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1991/92:755 om sexuellatrakasserier vid universitet och högskolorAnf. 153 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att komma till rättamed problemet med sexuella trakasserier viduniversitet och högskolor.De två undersökningar som till har genomförts vid iStockholm. Den ena undersökningen är gjord påuppdrag av rektorsämbetet och gäller alla kvinnligaanställda och forskarstuderande vid universitetet.Den andra undersökningen har genomförts avstudentkåren och gäller kvinnliga studerande igrundutbildningen.Som alltid är fallet vid undersökningar av det härslaget är de slutsatser man kan dra av dem oftabehäftade med stor osäkerhet. Några generellauttalanden om antalet sexuella trakasserier vid vårahögskolor går därför inte att göra utifrån deredovisade resultaten.Däremot visar några av de enskilda svaren iundersökningarna att allvarliga övergrepp motkvinnor har förekommit. Det är självfallet viktigtatt åtgärder vidtas för att förhindra detta.Enligt vad jag erfarit har i vidtagit ett antal konkreta åtgärder för attkomma till rätta med problemet. Som jag ser detligger därför ansvaret för att något görs i förstahand på de enskilda högskolorna.Det har också visat sig genom undersökningarnavid i att det förekommermindre trakasserier där man har en bättre balansmellan könen bland de anställda och studerande.Där kvinnorna är i minoritet är problemen somstörst visar de aktuella undersökningarna. Därförär jämställdhetsarbetet viktigt i högskolan. Ensärskild arbetsgrupp skall på mitt initiativ arbetamed att lägga förslag till åtgärder som kan förbättrajämställdheten i högskolan. Gruppen leds avriksdagsledamoten och skall bl.a.särskilt uppmärksamma frågan om rekrytering tillforskarutbildning där kvinnorna är i minoritet.Jämställdhetslagen skyddar kvinnor iarbetslivet, däremot inte de studerande ihögskolan. Till den frågan återkommer jag i enkommande proposition, ochhögskolorAnf. 154 ():Herr talman! Jag ber om ursäkt för sen ankomst tilldetta svar. Därmed har jag inte hört alla detaljer.Jag vill återkomma till frågan omjämställdhetslagen och tacka för svaret.Jag uppfattar att frågan om kvinnliga studerande påintet sätt är löst genom jämställdhetslagen. Deomfattas inte av samma bestämmelser som kvinnorute i arbetslivet. De undersökningar som har gjortsoch som utbildningsministern refererar till visarmycket tydligt vilket otillräckligt skydd dessakvinnor har. De svar jag får frånutbildningsministern visar att det skydd som manskulle önska inte finns.Jag efterlyser på nytt vilka konkreta åtgärder mantänker vidta. Jag har svårt att se attutbildningsministern och regeringen skulle varanöjd med förhållandet. Det är otroligtuppseendeväckande att studerande kvinnor ochden kvinnliga personal som finns på universitetenbehandlas på det här viset. Jag vill understryka attdetta inte är något unikt för universitetsvärlden.Det är vi väl medvetna om.Just refereras till förhållandena inom SL. Därupplever av kvinnorna det här problemet. Vivet att det är likadant på flera andra håll. Det unikaär att kvinnorna på universiteten inte omfattas avskyddet. Därför skulle jag vilja be om en ytterligareprecisering från utbildningsministern.Anf. 155 Utbildningsminister ():Herr talman! Som jag sade i slutet av mitt svaröverväger vi frågan om jämställdhetslagensförhållande till universitets- och högskolelivet inomramen för arbetet med den proposition omuniversitetens och högskolornas framtidaförhållanden till staten. Jag hoppas kunna avlämnaden till mycket snabbt.När påstår att jag skulle vara nöjdmed tingens ordning är det en mild förvrängning avdet svar jag har givit. Jag är precis lika upprördsom över att detta sker. Det är ochförblir otillständigt när människor trakasseras pågrund av sitt kön och för övrigt när människortrakasseras över huvud taget.Med mitt svar vill jag säga två viktiga saker. Det enaär att grunden för ett anständigt förhållande mellanmän och kvinnor underlättas om blandningen avmän och kvinnor är bättre, bl.a. på våra universitetoch högskolor. utredning skalllämna förslag till hur detta kan åstadkommas. Vigår snarare bakåt än framåt i jämställdhetsarbetet idenna del . Det är synd och skam,inte minst mot bakgrund av att en mängdintelligenta och begåvade människor inte kommertill sin rätt därför att jämställdheten är otillräcklig.Det andra är, att i ett sammanhang där vi förväntaross att universitet och högskolor skall kunna ta ettbetydande ansvar för sitt eget arbete, är min uppgiftatt ställa krav på dem att de skall lösa de bekymmersom de har på sina arbetsplatser. Jag är beredd attgå långt i att ställa kraven, men det är sist ochslutligen varje högskola som måste ta itu med debekymmer de möter på sin arbetsplats. Det ingår iarbetsledningens skyldighet. Jag tycker attstudenter och lärare som drabbas av trakasseriermed all kraft skall påpeka det för dem.Anf. 156 ():Herr talman! Det är bra att slå fast att vi är heltöverens om att det grundläggande är att få fram enjämnare fördelning bland studenter, forskare ochuniversitetspersonal. Jag tror också att grunden föratt förändra jämställdhetsförhållandena är att fåfram en bättre syn på kvinnor därför att de finnsrepresenterade på samma sätt som män. Men vi tvåvet att det sannolikt är långt kvar till dess. ärdet så, som utbildningsministern självpåpekar, att det går tillbaka när det gällerrekrytering bland forskare och högre tjänster istället för det motsatta förhållandet.Jag vill återigen fråga hur det är möjligt att man ien promemoria från slårfast att jämställdhet mellan man och kvinna intebehöver skrivas in i högskolelagen därför att detfinns angivet i annan lagstiftning. Det gör ju intedet. Dessa kvinnor omfattas inte avjämställdhetslagen.Anf. 157 Utbildningsminister ():Herr talman! Precis detta påpekande har flera avdem som den gångna våren har deltagit i enstimulerande och fantasieggande diskussion omhögskolornas framtid understrukit. Det är mot denbakgrunden som jag ber att få återkomma till minaslutsatser när beredningsarbetet om den nyahögskolan väl är färdigt.Anf. 158 ():Herr talman! Jag ser självfallet fram mot denredovisningen för att se vad gruppen kommer framtill. Men jag vill också fråga utbildningsministernom man där också kommer att ta upp aspekten omsexuella trakasserier. är jämställdhetslagenalltför tandlös på den punkten. Jag anser att manborde gå mycket längre där. krävs det nästanatt det är en form av sexuella övergrepp för att manskall kunna ta upp det ur jämställdhetslagensaspekter. Jag tycker att det är klart otillförlitligt.Jag undrar också i vilken mån man är intresserad avatt införa en särskild enhet. Jag hörde att detrapporterades om det på den hearing om dessafrågor som genomfördes påutbildningsdepartementet i går. Där påpekade manatt det i har funnits, och finns, en särskildenhet som tar till sig de kvinnor som blir utsatta försexuella trakasserier och försöker att ge dem enmycket konkret hjälp. Finns det några sådanafunderingar här?Anf. 159 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag har all respekt för att riksdagenvill ha besked om regeringens planer innan deföreligger, men jag måste be att avvaktaintill dess att propositionen kommer.Dessutom tillhör flera av de frågor den utredningssfär som jag har bett MargittaEdgren och sakkunniga med henne analyseranoggrant. Jag räknar därför med att kunna redovisaförslaget till inte bara vid det tillfälle somjag här har nämnt, nämligen i slutet ianslutning till propositionen om de friauniversiteten och högskolorna, utan ocksåkontinuerligt med ett slags viktig halvhalt vid deuniversitets- och forskningspropositioner somkommer att föreläggas i februari 1993.Det är gentemot dessa propositioner MargittaEdgrens arbetsgrupp i en första etapp är inriktad.Anf. 160 ():Herr talman! Jag ser fram mot den rapporteringenoch hoppas att man där också tar upp frågan omstuderandehälsovården, vilken roll den kan spelaoch vilket ytterligare stöd den organisationen kanfå för att stödja kvinnor som drabbas av sexuellatrakasserier.Jag hoppas också att man kommer att ta vara påden motion som skrev förraperioden om en ny jämställdhetslag där de aspektersom vi tycker saknas skulle kunna tas in.Jag hoppas också att utbildningsministern harhunnit läsa dagens med en intervju medEbba . Hon rapporterar om just dehär förhållandena på . Hon hävdar attdet för att kunna slå sig fram som forskare krävs är man. Om man inte är det, eftersom det ärsvårt att göra något åt att man är född till kvinna,krävs det att man, förutom att man är duktigforskare, är söt och behagfull. Jag hoppas attutbildningsministern är intresserad av att ändra påatt sådana krav ställs så att kvinnor på ett helt annatsätt kan få samma plats som män i forskning ochutbildning.Anf. 161 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag har lyssnat noga på EvaZetterbergs förslag. Det gläder mig dessutom attMargitta , som vi har hänvisat till, harlyssnat på denna debatt. Jag är helt övertygad omatt vi kommer att vara nöjda båda två när hennesförslag föreligger.Överläggningen var härmed avslutad.33 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag1991/92:19 revisorers förslag angåenderiksdagen och normgivningsprocessenSkatteutskottets betänkande1991/92:SkU19 Räntor och avgifter vidskatteindrivningLagutskottets betänkande1991/92:LU35 Allmänna arvsfonden, m.m.Socialförsäkringsutskottets betänkanden1991/92:SfU10 Invandrar- och flyktingpolitiken1991/92:SfU11 Befogenheter för invandrarverketvid asylutredning m.m.1991/92:SfU12 Svenskt medborgarskap m.m.1991/92:SfU15 betänkanden1991/92:NU25 Energipolitiska frågor1991/92:NU28 Ändringar i minerallagen34 § Kammaren åtskildes kl. 19.21.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.