prot · GF0954 · 1992-01-21 00:00:00 — Det är då självklart att vi ser överde olika instrument vi har för att upprätthållamångfalden och yttrandefriheten i i de olikamedierna.Det är nu inte meningen att man skall gå igenomalla olika stödformer som finns i någon stor jättelikutredning. Inom ramen för det normalabudgetarbetet är det både av statsfinansiella skäloch på grund av den nya mediesituationennödvändigt för regeringen att se på hur presstödetskonstruktion skall vara.Anf. 132 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet även för dettasvar, eftersom också det gläder mig. I och med attvi kommer att ha reklam TV innebär detnaturligtvis att vi kommer in på frågan omreklamskatten. Men det ligger mer påskatteministerns, dvs. biträdande finansministerns,område och det kommer säkerligen att tas uppsenare.Jag vill avslutningsvis ställa en sista fråga somanknyter till den sista meningen i statsrådets svar.Statsrådet säger att hon har för avsikt att ta uppdetta inom regeringen inför nästa årsbudgetproposition. Det betyder givetvis att BirgitFriggebo kommer att sitta kvar i regeringen heladetta år, och jag hoppas att jag kan tolka det som attkulturministern kommer att sitta kvar i regeringenunder hela mandatperioden.Anf. 133 Kulturminister ():Fru talman! Detta är kanske litet vid sidan av självafrågan, men min ambition är att denna regeringskall bli omvald och sitta kvar även efter dessa treår.Anf. 134 ():Fru talman! Jag tycker att det anknyter till frågan,eftersom det står i svaret att kulturministern har föravsikt att ta upp detta inför nästa årsbudgetproposition, och sedan kommer en till.Ännu mer glädjande är det att vi kommer att sesäven efter nästa mandatperiod. Jag känner mig integammal och tänker därför kandidera på nytt.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.19 § Svar på fråga 1991/92:305 omjordbruksnäringen och skattesystemetAnf. 135 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att lägga fram förslag om återinförandeav rätten att kvitta underskott i inkomstslagetnäringsverksamhet mot inkomst av tjänst.Regeringen har sett som en av sina viktigasteuppgifter att skapa bättre villkor för små ochmedelstora företag. I det syftet lämnade regeringenunder hösten flera propositioner till . Påskatteområdet beslutade bl.a. omavskaffandet av förmögenhetsskatten ochskogsvårdsavgiften (prop. 1991/92:60, SkU10).Främjandet av företagandet har fortsatt högprioritet. Ett arbete pågår inom regeringskanslietmed att ta fram förslag till åtgärder som förbättrarriskkapitalförsörjningen till små och medelstoraföretag. planeras en proposition medförslag som syftar till att ge enskilda näringsidkareoch delägare i handelsbolag skattemässiga villkorsom är likvärdiga med dem som gäller förföretagare som driver sin verksamhet genom ettaktiebolag. I samband med behandlingen av denfrågan kommer även kvittningsrätten att tas upp.Anf. 136 ():Herr talman! En lång rad lantbrukare i hela vårtland väntar just på att få klara besked om hur maninom tänker hantera dessa frågor.Den omställning som statsmakterna har uppmanatjordbruket att gå in i innebär, som jag sagt i minfråga, att många aktiva lantbrukare väljer atttrappa ned sin verksamhet inom jordbruk ochboskapsskötsel och att övergå till annanverksamhet, inom industrin eller inomtjänstesektorn. Det är viktigt för dem som går iomställningstankar att få klarlagt huruvida mankan använda den tidigare rätten till kvittning motde inkomster som man får från den arbetsplats somman byter till.Skulle vi inte få klarhet i dessa frågor, kommer detmed mycket stor sannolikhet att innebära attmånga väljer att helt avveckla sitt lantbruk och taen heltidsanställning. De kommer då inte att skötasitt jordbruk på ett sådant sätt som samhälletkanske både förväntar sig och har anledning attönska sig. Jag vill därför återigen rikta en fråga tillskatteministern. Även om jag är nöjd med ochtacksam för det svar som har lämnats, undrar jagom statsrådet är beredd att något tydligare ange enviljeinriktning . Många skulle hälsadetta med stor tillfredsställelse.Anf. 137 Statsrådet ():Herr talman! Ambitionen är självfallet attåterinföra kvittningsrätten, må vara att den får enannan teknisk utformning än den hade i det tidigareskattesystemet. Kanske förses den också med vissarestriktioner. Som jag sade i mitt svar pågår det förnärvarande inom departementet ett arbete med hurkvittningsrätten skall utformas i framtiden.Anf. 138 ():Herr talman! Jag skall träffaföreträdare för , lantbrukets fackligaorganisation, och jag vet att jag då kommer att fåfrågan om jag erhållit indikationer om attmöjligheten till kvittning kommer att finnas. Nusäger skatteministern att han är beredd att läggafram förslag men inte är beredd att svara på vilkatekniska finesser som detta förslag kommer attinnehålla. Kan vi tolka detta så att man återvänderåtminstone till den nivå som gällde föreskatteomläggningen, då man fick kvitta upp tillhalva beloppet?Anf. 139 Statsrådet ():Herr talman! Om en kvittningsrätt skall återinförasmåste den gälla hela underskottet. Om man fårunderskott i inkomstkällan, i det här fallet iinkomstslaget näringsfastighet, måstekvittningsrätten självfallet gälla hela detunderskottsbeloppet. Frågan är sedan om dettaskall ha ett skattemässigt värde som är fullt ut likastort som inkomst av tjänst, om det skall gällasamtliga underskott eller om det skall finnas andragränsdragningar. Det är i första hand den frågansom utreds, inte frågan om återinförande avkvittningsrätten i sig.Anf. 140 ():Herr talman! Jag tycker att det var ett braförtydligande som statsrådet gjorde. Minförhoppning var också att jag skulle kunna få ettsvar som gick så långt. Jag är mycket tacksam fördetta. Jag förväntar mig tillsammans med mångaandra att man i propositionen skall klarlägga dessafrågor på ett sätt som inte bara gynnar de aktivalantbrukarna och landsbygden utan också på siktbidrar till att hela får leva.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:323 om moms påideellt arbeteAnf. 141 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att vidta åtgärder för attmervärdeskatt inte skall utgå i samband med ideelltarbete. Frågan har ställts mot bakgrund avmervärdesskattesituationen för FöreningenNidingens Dubbelfyrar.En ideell förening vars inkomster är frikallade fråninkomstskatt enligt de särskilda reglerna i lagen omstatlig inkomstskatt, undantas också frånskattskyldighet till mervärdesskatt. Ideellverksamhet blir därför i allmänhet inte föremål förmervärdesbeskattning. Konsekvensen av detta ärdock att föreningen inte kan tillgodogöra sig avdragför den mervärdesskatt som belöper påkostnaderna i verksamheten. Detsamma gäller försådana föreningar eller andra sammanslutningarsom över huvud taget inte har några inkomster i sinverksamhet. Jag vill också påpeka att t.ex. bankeroch försäkringsbolag och även andra somyrkesmässigt tillhandhåller varor eller tjänster somär undantagna från mervärdesskatt, på samma sättdrabbas av mervärdesskatten som en kostnad.Detta är en av de grundläggande principerna imervärdesskattesystemet. Den som inte är skyldigatt redovisa mervärdesskatt har inte heller rätt attgöra avdrag för den mervärdesskatt som betalas.Jag är inte beredd att vidta några åtgärder för atttillskapa en avdragsrätt som inte motsvaras av enskattskyldighet till mervärdesskatt. Jag är hellerinte beredd att verka för att varor och tjänster somtillhandahålls ideella föreningar eller andra medideell verksamhet undantas från skatteplikt.Anf. 142 ():Herr talman! Jag tackar skatteministern för svaret.Jag till tala om att Nidingens fyrar ligger på önNidingen, som är belägen söder om ,och att de har ett mycket intressant historisktförflutet. Det var på holländsk begäran som manbyggde fyrplatsen på Nidingen 1624. Genom fredeni Brömsebro kom den sedan i svensk ägo. På detsättet blev Nidingen första fyrplats. Pågrund av att det var farligt att resa i de härfarvattnen satte man upp två fasta fyrsken, en s.k.dubbelfyr.Den här frågan har alltså en mycket intressanthistorisk bakgrund, och fyrarna på Nidingen har ettkulturminnesvärde. är dubbelfyrarna påNidingen i stort behov av restaurering. En mängdmänniskor har engagerat sig för denna, som stateninte ansett sig vara beredd att utföra. Dessamänniskor påtar sig alltså något som egentligenskulle utföras av staten. Man har samlat in en massapengar, och bekymret är nu att man tvingas betalamoms.Jag är inte så bevandrad i alla de regler som gällerbeträffande momsen, men jag har förstått att BoLundgren inte är beredd att verka för att ideellaföreningar när de gör insatser skall kunna göraavdrag för momsen. En princip som tillämpas är attstaten inte betalar moms till sig själv. I det här falletutför ideella föreningar arbete som staten annarsskulle ha gjort, och jag tycker att de i sådana fallfaktiskt inte skall behöva samla in pengar till moms.Jag tycker att man borde ha en beredskap för attändra på reglerna.Anf. 143 Statsrådet ():Herr talman! Jag antar att att man får betala moms när man för deinsamlade pengarna köper varor som ärmomsbelagda från någon som å sin sida är skyldigatt redovisa moms. Det är ju en situation sommånga andra ideella organisationer befinner sig i.Kyrkan måste exempelvis betala moms när mananskaffar inventarier till kyrkolokaler. Politiskaorganisationer som anskaffarkuverteringsapparater för sitt arbete har ingenavdragsrätt, utan måste betala moms på dessa. Detberor på att inte heller deras normala inkomster,som kan vara litet udda beroende på vilken typ avverksamhet som det rör sig om, beläggs med moms.En idrottsförening slipper att redovisa moms påentréavgifterna, men får inte heller dra av momsenpå de tröjor som den köper för sinidrottsverksamhet.Jag tycker att det är viktigt att se till attmomssystemet byggs upp med den symmetri somjag här redogjort för. Då skall man inte beviljaundantag för en ideell förening som köper in varor,så att moms inte skall tas ut på de varorna. Detskulle skapa en bristande symmetri och ettproblem. Det är inte något som är speciellt riktatmot den verksamhet som beskrivs i frågan.Anf. 144 ():Herr talman! De exempel som skatteministern nutar upp gäller utgifter som ideella föreningar har försin egen verksamhet eller för sina egna behov, meni det här fallet är det fråga om något som statenegentligen skulle påta sig kostnaderna för. Fördetta ställer ideella föreningar upp och samlar inmedel.Den kulturminnesvård som det här handlar om ärdessutom en statlig angelägenhet. Jag kanföreställa mig att vi kanske måste förlitaoss mera på, och det är också positivt, att svenskafolket engagerar sig för våra kulturminnen, som ärmycket värdefulla för oss alla. Jag tycker att mandärför skall uppmuntra ideella föreningar att ta ettansvar för dessa frågor, och de bör då intebeskattas. Det är en skillnad här, eftersom de dåutför arbete som staten egentligen skulle göra.Anf. 145 Statsrådet ():Herr talman! Det är inte den ideella föreningensom beskattas, utan den som leverar de varor somär belagda med moms. Om ett företag exempelvislevererat byggnadsmaterial, puts eller vad det kanvara som behövs till fyrverksamheten, är det belagtmed mervärdesskatt. Det är det företaget som ärskyldigt att betala mervärdesskatt, inte den ideellaföreningen.Det är samma sak när det gäller exempelvisrenoveringen av i . Detär en mängd objekt på kulturområdet i somrenoveras och repareras, med eller utan statligtbidrag. I ett sådant läge skall den som levererarmomspliktiga varor erlägga moms. Det är därproblemet ligger. Det är inte den ideella föreningensom sådan som debiteras moms. Det är inteinsamlingsresultatet som debiteras moms.Det här är utbytbart -- staten kan ju på annat sättta ställning till huruvida staten vill ge ett bidrag tillverksamheten eller inte. Att föreningen skall fåtillbaka momsen på levererade varor är judetsamma som att lämna ett bidag. Det är i så fallen fråga för att ta upp.Anf. 146 ():Herr talman! Men det är ju här, som jag tidigaresade, fråga om sådant som staten annars själv skulleha bekostat. I fallet Nidingens dubbelfyrar har manhittills samlat in . Avdetta skall man behöva sätta av en fjärdedel tillstaten i ren skatt. Det blir ju effekten av det hela.Merparten av detta utgörs av transporter. Tackenför att man ställer upp och åtar sig statens uppgifterblir att man tvingas ansöka om bidrag från staten tillskatten. Jag tycker inte att det är riktigt.Jag tycker att man skulle kunna efterskänkamomsen i sådana här fall -- detta är inte det endafallet, men ett typfall -- när ideella föreningar påtarsig statliga uppgifter.Anf. 147 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker i och för sig rent allmäntsett att vi måste sänka skatterna i . Attsänka skattetrycket är en av de viktigareuppgifterna för att få fart på . Men det gälleräven vid ett lägre skattetryck att ha ett symmetrisktoch regelmässigt väl uppbyggt skattesystem, och ettsådant får de här konsekvenserna.Jag svarar inte för eller andrakulturvårdande myndigheters inställning när detgäller att ge anslag. Det är uppenbart att staten intehar givit anslag till denna verksamhet. Det är i såfall en sak som man får fundera över.Detsamma gäller, som jag sade, en mängd andraobjekt. får betala moms, och ävennär det gäller en hel del andra renoveringsobjekterläggs moms. Det är lika för alla. Skulle man sägaatt när ideella organisationer gör en insats, skallmoms inte utgå dvs. då skall företag inte debiteramoms, fastän de egentligen är skyldiga att erläggamoms -- skulle företaget inte få lov att dra av denmoms som det har betalat för att skaffa råvaran tillprodukten i fråga. Det får effekter för helasystemet. Det är en orimlig tanke att ha det på detviset.Anf. 148 ():Herr talman! Jag tycker inte att det är en orimligtanke att göra detta när ideella föreningar ellerenskilda människor gör insatser i allas vårt intresse.Man får också se till hur det här används. T.ex harriksantikvarien tittat på frågan om FöreningenNidingens dubbelfyrar och har ansett att detföreligger stora behov av restaurering.Riksantikvarien är beredd att med de regler somfinns ge ett större bidrag för denna restaurering.Men i och med att det inte är staten som äger dessabyggnader går det inte att ge lika mycket bidrag.Det är också en knepighet som måste vägas in.Jag tycker att när skattesystemet ändå är såkomplicerat, skulle man nog kunna tänka sig attfinna en regel där människor ideellt kan engagerassig i något som staten ändå skulle ha gjort. Jagtycker att det vore positivt att ge sådana signaler tillenskilda människor, dvs. att de ställer upp för allasvåra intressen.Anf. 149 Statsrådet ():Herr talman! Mervärdeskattesystemet är ett av demera okomplicerade inslagen i det svenskaskattesystemet totalt sett. Det skulle bli synnerligenkomplicerat om det skulle finnas regler som sade attett företag som normalt är skyldigt att ta ut momsvid försäljning av en vara under vissaomständigheter inte skulle ta ut moms. Det gällerdå att klara ut i vilka fall som moms inte skall tasut. Skall det gälla Nidingens dubbelfyrar, Katarinakyrka, ideella organisationer generellt sett ellerbara vissa av eller någon särskildkommitté angivna verksamheter?Jag tror att frågeställaren insernär jag beskriver problemet att det är ett ohållbartsystem. Det enda man kan göra är att ha ett logisktuppbyggt skattesystem, och sedan får naturligtvisstatens kulturvårdande myndigheter ta sitt ansvarmed de bidrag och anslag som kan ges. Det äruppenbart att i så fall får ställafrågan till den som är ansvarig förkulturverksamheten i regeringen.Anf. 150 ():Herr talman! Ja, mycket handlar omkulturminnesvård. Men det kan också gällasjöräddning eller andra saker.Skatteministern räknar nu upp alla möjligaundantag. Men jag diskuterar inte dem. Jag vill förafram att vi skall uppmuntra människor att ta ettansvar för allas våra intressen. När människor gördet skall de inte behöva betala skatt på insamlademedel. Nog skulle det väl gå att finna någon formatt uppmuntra sådant. Annars blir konsekvensernaatt människor tänker, att om inte staten kanbekosta dessa saker bekymrar människorna sig inteheller om dem. Jag tycker att det är att ge felsignaler.Anf. 151 Statsrådet ():Herr talman! Det är ingen som kommer attdebitera skatt på insamlade medel. Det ärfullkomligt skattefritt att samla in pengar i Sverige.Där finns varken inkomstskatt, moms eller någotannat.Jag har att se till ett system som innebär att ettföretag som är mervärdesskattepliktigt har attdebitera moms, mervärdesskatt, på sina produkternär företaget säljer dem. Det går inte att göraundantag för en specerihandlare som säljer varortill exempelvis en person som har låg inkomst elleren person som det av andra skäl skulle varabehjärtansvärt att sälja varorna litet billigare till,dvs. Det är precis samma fråga.Det här är inte en fråga för skattesystemet. Jag kanockså känna för Nidingens dubbelfyrar och mångaandra behjärtansvärda objekt när det gällerkulturminnesvården i Sverige.Anf. 152 ():Herr talman! Jag tycker ändåck att det skullefinnas framkomliga vägar utan att krångla till dethela såsom skatteministern gör här.Eftersom jag inte kan få det positiva svar jag hadehoppats på här, kanske jag får väcka enriksdagsmotion och se om det där går att finna enicke alltför komplicerad lösning på dettabehjärtansvärda problem.Anf. 153 Statsrådet ():Herr talman! Med förlov sagt: Det skattesystem vihar, och jag själv som skatteminister, krånglar intetill vare sig frågorna eller debatten. Det skulledäremot bli mycket tillkrånglat om man införde dentyp av särregler som var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1991/92:311 ombiobränsleforskningen i StudsvikAnf. 154 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig på vilketsätt jag verkar för att rädda alternativforskningenvid Studsvik.I ett svar på en fråga av , sade jag ioktober att kompetensen som finns vidStudsvik när det gäller teknisk forskning ochutveckling rörande biobränsleanvändning är envärdefull resurs för forskning och utveckling inomenergiområdet. Jag sade vidare att enheten Energioch Miljö vid inte med nuvarandeförutsättningar skall drivas vidare inom StudsvikAB. Styrelsen hade då, enligt vad jag hadeinhämtat, uppdragit åt företagsledningen att sökaandra intressenter och finansiering för att fortsättahela eller delar av verksamheten.Jag har fått veta att överläggningar pågår mellanflera intressenter och Studsvik och att man hoppaspå en principlösning i mitten av februari.Mot denna bakgrund bedömer jag att det inte finnsnågot skäl för mig att ingripa i de pågåendeöverläggningarna.Anf. 155 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret.Förra gången vi diskuterade denna frågakonstaterade vi att vi hade ett gemensamt positivtintresse för verksamheten, dvs. att den finns kvar.Följer jordbruksministern fortlöpandeutvecklingen av frågan, och har hanhandlingsberedskap om det skulle kärva till sig? Vikonstaterade också i vår förra diskussion att manarbetar under tidspress. Den tidspressen håller påatt bli besvärande i första hand för de anställda somär varslade och som lever i en pressad situation. inte om de skall få ha sina arbeten kvar. Vad jagförstår tror de så pass mycket på verksamheten attde inte lämnar det sjunkande skeppet. De stannarkvar och hoppas på att verksamheten skall drivasvidare.Jag vill lyfta fram ett par saker som visar påmöjligheter att ingripa från statens sida. Det är denkraftiga markering som görs ijordbruksdepartementets bilaga tillbudgetpropositionen, där man säger att miljövänligenergi från biobränslen m.m. måste utvecklas. Deanslag som är upptagna under littera J, 1 och 2, ombioenergiforskning och bidrag för ny energiteknikutgör pengar som är avsatta till forskning ochutveckling men också för investeringar som skallfrämja utvecklingen av denna teknik. Jag kan intese något principiellt fel i att använda delar av dessaanslag till driften vid Studsvik eller att, om detskulle vara nödvändigt, gå in med riskkapital tillinvesteringar.Anf. 156 Jordbruksmninister ():Herr talman! Svaret är ja på den första frågan omjag följer utvecklingen. Det finns enhandlingsberedskap om något skulle hända.Utgångspunkten är att de intressenter som finnsskall gå vidare i sina strävanden att drivaforskningen framåt. Jag bedömer inte Studsvik somett sjunkande skepp. Jag bedömer bara att man iviss mån byter ägare och försöker behållabesättningen. Man bör kunna fullfölja de uppgiftersom man har haft och kunna utveckla dem -- inteminst den småskaliga forskningen när det gällerbioenergi.Det är alltid glädjande att notera attriksdagsledamöter noggrant läser propositionerna.Jag konstaterar i det här fallet att det är alldelesrätt. Det finns pengar, och de skall användas förforskning och utveckling av bioenergi.Förhoppningen är emellertid att vi skall kunnaanvända dessa pengar och andra pengar så att dekan räcka så långt som möjligt. Det är inte enförstahandsåtgärd att använda pengarna på dettaområde.Anf. 157 ():Herr talman! Jag kan instämma med bedömning att min bild av verksamhetenvid Studsvik kanske var litet olycklig. Jag användergärna hans bild i stället.Jag tolkar svaret så här långt att det uttryckeroptimism. Det stämmer ganska väl med vad jaghört. Det har efter hand dykt upp andraintressenter än de nämnda ochEskilstuna energiverk.Jag lyssnar tacksamt på talet om att det finns enhandlingsberedskap för regeringens ingripanden.Jag har inget emot att denna fråga löses genom attenergiverk och andra intressenter, t.ex.forskningsintressenter, tar ansvaret förverksamheten. Det kan vara bra med en fristående,väl fungerande institution.Anf. 158 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag kan bara verifiera att har rätt när han nämner några av deintressenter som är aktuella. Det finns en ganskalång lista , och det gläder mig. Jag hoppas attdet här skall fungera.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1991/92:327 om åtgärder motviss sjukdom på binAnf. 159 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att vidtaga de åtgärder som krävs, såatt varroa inte får ökad spridning.Transporter av bin över långa sträckor har gjort attvarroakvalstret fått en mycket snabb spridning överhela världen. I påträffades kvalstret förstagången och har sedan spritts till iprincip alla områden utom , ochNorge. I påträffades varroakvalstret förstagången på 1987 och sedan på fastlandet iSkåne 1991. Effektiva bekämpningsåtgärder ärkostsamma och arbetskrävande. Internationelltanvänds främst kemiska bekämpningsmedel motkvalstret, men även andra metoder finns. Närkvalstret påträffades i beslutadejordbruksverket att dessa bisamhällen skulleförintas för att begränsa spridningen av kvalstret.Samtidigt förbjöds flyttning av bin mellan vissaområden i . Efter denna sanering harytterligare fall av varroasmittade bisamhällenpåträffats.Binämnden har bedömt att målet förvarroabekämpningen måste vara att begränsaspridningen genom att begränsa flyttningen avavelsbin och vandringsbiodlingar. Den naturligaspridningen av kvalstret anses begränsad till ca 5km . Biodlare som har bisamhällen därkvalstret påträffas skall åläggas att vidta vissabekämpningsåtgärder, och biodlare som misstänksha smittade samhällen rekommenderas vissaåtgärder. Information till biodlarna samt forskningom och utveckling av bekämpningsmetoder ärockså en viktig del i bekämpningsprogrammet.Binämnden är enig om att förintning avbisamhällena i princip inte är någon framkomligväg för att komma till rätta med varroakvalstret. fick jordbruksverket kännedom om ytterligarespridning av kvalstret till . IngvarErikssons fråga där han anger att kvalstretupptäckts enbart i direkt anslutning till ett tidigaresmittat område i är således inte längreaktuell. Jag har förtroende för jordbruksverketssätt att bedriva bekämpningen av varroa och avsersåledes inte att vidta några särskilda åtgärder.Anf. 160 ():Herr talman!