prot · GF0984 · 1992-03-25 00:00:00 — I vilken mån ägandet av skogen skulleinnebära ett hinder tycker jag är en fråga somBengt ser på ett felaktigt sätt. Vi säger måste sälja ut företagen för att få pengar tillinfrastrukturinvesteringar. Det är bara att flyttastatens ägande från företag tillinfrastruktursatsningar som är viktiga.Sedan säger att man i stället för attta pengar från försäljning av företagen tillinfratruktur skulle ha kvar företagen och taavkastningen från dem till dessa investeringar.Men hur har det varit, i varje fall ? Man har minskat påinfrastruktursatsningarna. Man har inte ens klaratav det program som man har fattat beslut om.Man har haft mindre pengar även till attunderhålla våra investeringar. Det har hela tidenvarit en brant kurva nedåt.f300 > Det här måste vi förändra, om vi skall få enetablering av nya företag. Det finns helleringenting som tyder på, vare sig i andra ländereller i , att de privata företagen skulleläggas ner för att gynna andra regioner. Tvärtomär det ju gynnsamt att investera även i norr.Därför tycker jag inte att det finns anledning attoroa sig.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 29 ():Fru talman! Skälet till att jag har begärt ordet iden här debatten är att jag som många andrakommer från en landsända där det finns mångastatliga företag. En av kommunerna i ,där jag bor, är . Det dominerandeföretaget i den kommunen är det delstatligaSSAB, ett välskött företag med duktig personal.Det har mycket gott renommé.Men jag upplever att människor som jobbar i detföretaget och i andra statliga företag intemår speciellt bra. De känner sig på något sättanklagade för att göra ett sämre jobb. Staten skallinte äga, staten skall inte driva företag, säger dennuvarande regeringen. Och vi får respektera det.Den majoritet som finns i den här kammaren ärsådan att man kan lägga ner i stort sett vilkaföretag som helst och ändra väldigt mycket.Det har man gjort tidigare. Det är inget nytt. Vihade borgerliga regeringar mellan 1976 och 1982som också sysslade med företagsaffärer. Jag skallnämna något exempel på hur det gick till då.SSAB blev statligt 1977/78. Den dåvarandeborgerliga regeringen köpte överGrängeskoncernen och , tvåföretag som fram till oljekrisen hade gåttförhållandevis hyggligt. Oljekrisen slog väldigthårt framför allt mot den typen av företag, och dåträdde den dåvarande borgerliga regeringen inoch räddade och frånatt göra konkurs. Det är verkligheten.Den här affären gick på någon miljard kronor.Man gick faktiskt så långt för att räddaGrängesberg att TGOJ:s tågbana såldes tvågånger så att fick ordentligt med pengar.Nu när vi så att säga har facit i handen funderarmänniskor naturligtvis: Hur kommer det att gå tillden här gången då? Blir det så mycket annorlundanu? Är det inte så att de som har kapital i det härlandet kommer att bli de som tjänar mest på attstaten säljer företag? Det blir samma visa, fast åtandra hållet.Det som har hänt och det som densocialdemokratiska regeringen lade sig vinn omvar att strukturera om framför allt till attbli världens modernaste och ett mycket välsköttstålföretag, som är oerhört starkt påmarknaden, bra strukturerat, med godaförutsättningar för att överleva på en marknadsom sannolikt kommer att växa framöver.Det gigantiska projekt som man nu är i färd medatt genomföra, att privatisera de statligaföretagen, garanterar inte att det blir specielltannorlunda egentligen. Vad man nu gör kanliknas vid vad som hände i , där manockså privatiserade delar av de statliga företagen.Man gick ut och sade att de anställda naturligtvisskulle få köpa aktier i företagen. Men det har deanställda fått göra i fram till nu också.Aktierna i de engelska statliga företagen somköptes av de anställda föll sedan så att de inte blevspeciellt mycket värda.Den metod som den nu villtillämpa, att man säljer obligationer med inlösen1994, är en ny typ av riskkapitalanskaffning somvi inte känner till från något annat håll.I förlorade löntagarna som hade köptaktier. När aktiekursen föll, kunde köpstarkakapitalägare köpa de aktierna till lägre pris. Detvar förmånligt för dem. De hade råd. Risken äruppenbar att vi kan hamna i en liknande situationockså här hemma.SSAB och de andra statliga och delstatligaföretagen är inte dåligt skötta. De har godaframtidsförutsättningar, om de får verka underlugna och stabila förhållanden. Jag är intedogmatisk och menar att staten i alla avseendenmåste äga företag, men jag menar att det inte ärfel att staten är en stark och duktig delägare,precis som staten är i , . Därför tycker jag att det verkar litetmärkligt när man från moderat håll faktisktnästan enbart av dogmatiska skäl vill att statenskall göra sig av med sina företag.De anställda i de här företagen ser staten som enbra ägare. De är inte rädda för staten som ägare.De anställda vill vara med och vidareutvecklaföretagen tillsammans med sina ägare, i det härfallet staten och privata intressenter.När vi utformar industripolitiken, skall vi tala omför marknaden vad vi tycker att marknaden skallagera utifrån. skiljer sig i det avseendetfrån andra länder. Det har omvittnats tidigarefrån talarstolen att i , i och i EG börjarman nu mer och mer titta på hur man vill attmarknanden skall utvecklas och i vilken månpolitiska beslut betyder någonting förmarknadens utveckling. Här gör man tvärtom.Här säger regeringen: Vi skall inte lägga oss imarknaden! Men det är ju nys att säga någotsådant. Följden blir bara att andra politiskakrafter lägger sig i marknaden, och det är precisdetta den nuvarande regeringen vill hjälpa tillmed.Herr talman! Jag ber med detta att få instämma iyrkandena om bifall till reservationerna 1, 2 och3.Anf. 30 ():Herr talman! Som framgått av tidigare inlägg iden här debatten, fortsätter den borgerligaregeringen att förbereda utförsäljning av försvenska folket så värdefull fast egendom.I alla de motioner som väckts med invändningarmot regeringens förslag ställs krav pååterkallande av det bemyndigande somregeringen med hjälp av Ny demokrati skaffadesig och återupprättandeav det statliga förvaltningsbolaget. En anledningtill mitt inlägg är att det här för mig är en oerhörtviktig fråga, och en annan anledning ärnaturligtvis att jag är delaktig i motionerna.Den nu påbörjade utförsäljningsivern ochprivatiseringshysterin kommer att bli förödandeför många orter och regioner. Som exempel kannämnas den norra delen av landet, därifrån jagkommer, där vi har , ,och . Titta exempelvis påSatellitbild, som ägs av svenska staten medfranska staten som delägare. Det är en välfungerande verksamhet, och att svenska statenäven fortsättningsvis bör stå som majoritetsägarekänns naturligt och också angeläget avtrovärdighetsskäl gentemot franska staten.Ett annat exempel är statens skogar, som hardebatterats tidigare här. Den svenska statensskogar är, vilket erfarenheter från andra ländervisar, en garant för ett fritt friluftsliv, enallemansrätt av svensk modell. De talare sompåstått något annat, bl.a. , börgöra en utblick och titta på vilka motiv som finnsför statligt ägande i övriga länder. Lyssna gärna påBengt också!Olle inlägg ger mig frossa på ryggen,när jag hör med vilket lättsinne en sådan här frågakan tas av en vald parlamentariker från ett län därstatligt ägande har spelat så stor roll.Att sedan tala om spritt ägande i ett läge då detkollektiva indirekta ägandet frodas, dåaktiesparfonder och pensionsstiftelser tar över!Man har under lurat anställda isvenska företag att köpa konvertibler. Sedan harföretagen gått i konkurs och de pengar som satsatsblivit helt värdelösa. Man skall inte lura svenskafolket till att spela med hushållsmedel!Nej, , försök med något annatmotiv. Övriga motiv som har framförts för ettprivat ägande är egentligen rena floskler.Herr talman! går bra och är välskötta, som många talare före mig har sagt. Dehar en vinst på 20 miljarder och sysselsätter100 000 människor. Näringsministern har genomriksdagsbeslut fått klartecken att privatisera 35statligt ägda företag. Det är stora kapitalvärdensom detta experiment handlar om, som nuministern och hans departementspojkar och -flickor skall leka med. Det är närmast en skandal.Här har fyra borgerliga partier med hjälp av Nydemokrati gett näringsministern möjlighet attgenomföra sina ungdomsdrömmar. Det handlarinte om något annat än ideologiska skäl. Någraandra vettiga motiv har inte framförts ikammaren, varken av utskottsmajoritetensföreträdare eller någon annan företrädare för deborgerliga partierna.Det statliga företagsägandet har tillkommit delsför att skydda viktiga naturtillgångar som skog,malm och vatten, dels av sysselsättnings- ochregionalpolitiska skäl. Det har vi haft stor fördelav i . , ,-- de flesta statliga företag är i dagmycket välskötta och kan jämföras med övrigindustri i landet. Att då sätta i gång en omfattandeutförsäljning ter sig märkligt.Olle om någon borde ha i åtanke vadsom nu händer i . Privatägda företagvisar där ett oansvar som inte är av denna värld.Man köper upp ett företag, förbinder sig för 15 åroch lägger ner . Man kastar utmänniskorna. Marknadskrafterna tar ingenhänsyn till folket. Det är kapitalet det handlarom. Öppna ögonen, !Att utförsäljningen inte kommer att leda tillägarspridning är jag helt övertygad om. Detantagandet finns även med stor osäkerhet hosutskottsmajoriteten. Däremot kommer enutförsäljning att ta en stor del av riskkapitalet ianspråk, riskkapital som just nu behövs för övrigtnäringsliv.Herr talman! Att ge ministern så stor makt i en förlandet så viktig fråga anser jag vara fel. Det är attvisa respektlöshet mot riksdag, att intege den huvudansvaret. Samma respektlöshet förSveriges riksdag visar näringsministern genom attutebli då en så stor och viktig fråga debatteras ikammaren. egeringen visar återigen sammarespektlöshet inför de massiva protester somframförts från fackföreningsrörelse ochallmänhet. Jag har stor förståelse för den olustoch avsky som de människorna känner vid tankenpå att dessa välskötta företag och framför allt våranationaltillgångar skall säljas ut av borgerligaideologiska skäl.Herr talman! Med detta yrkar jag avslag påpropositionen och bifall till samtliga reservationersom fogats till betänkandet.Anf. 31 () replik:Herr talman! Egentligen har ingenting nyttframkommit i anförande. Detfinns ändå en del saker som jag återigen måstepåpeka. Det är välkänt att hardenna uppfattning. Den ligger t.o.m. något tillvänster om den uppfattning somSocialdemokraterna på riksplanet har.Leif säger att man lurar människornaatt spela med hushållspengarna när de köperaktier. Jag undrar om det finns någon i dennalokal eller i hela som kan anse att detskulle vara att spela med hushållspengar, att köpaaktier. Visserligen kan man förlora och vinnapengar. Men att det skulle vara ett spel och attnågon blir lurad till det låter ganska märkligt.Han säger också att inga vettiga motiv harframkommit för att sälja dessa företag. Jag vill dåerinra om att det är sagt att vi anser att det ärnödvändigt att renodla statens roll. En spridningav ägandet ger livskraftiga företag och skaparutrymme för tillväxtfrämjande investeringar iinfrastrukturen. Det är nödvändigt att vi klararden delen för att också få nyaföretagsetableringar.Leif säger, mycket riktigt, att vi harvälskötta statliga företag. Det skall vi vara stoltaöver. Det är bra. Men det hindrar inte att man kanha andra ägare till aktierna i sådana företag.Jag vill än en gång säga att vi flyttar kapital somstaten äger från företag till nödvändigainvesteringar med framtidsvisioner, alltså viktigainvesteringar för att få i gång hjulen, för att fåtillväxt i vår ekonomi. Det är endast på det sättetvi klarar vår omsorg och vår övriga verksamhet ilandet. Vi vet att det inte är så lätt i dag.Leif säger att jag skall öppna ögonen,och att jag skall ha i åtanke vad som händer iNorrbotten. Det som händer i ärinte extremt jämfört med vad som händer i andradelar av landet. Det sker nedläggningar av företagäven i andra delar av . Vi hoppas att detgår att lösa detta med i . Jag förståratt det är det åsyftar på. Det somhar skett är beklagligt. Men det finns möjligheteratt förändra det.Än en gång, det finns ingenting som säger attprivat ägande i dessa företag skulle vara sämre.Det är tvärtom. Överallt i vår omvärld ser vi i land efter land förändrar strukturerna ochser till att det blir mer av privat ägande, t.o.m. iländer som har haft kommunistiskadiktaturer.Anf. 32 () replik:Herr talman! Det är en mycket märkligargumentering som för.Konvertibler som de anställda har köpt och somde lånat stora pengar till, har lett till storatragedier för många familjer . försökerman fortfarande slå dunster i ögonen på svenskafolket och säga att en utförsäljning skall breddaägandet genom att de anställda skall fåmöjligheter att köpa in sig. Jag vill uppmana OlleLindström att gå till anställda och ta redapå med vilken entusiasm de vill köpa in sig iföretaget. De lånade pengar och köpte in sig viden tid då allt gick bra. är aktierna betydligtmindre värda. Det är sanningen, uppmanar än en gång attöppna ögonen och se på vad som händer runtomkring och inte bara titta vad som står ipartiboken om vilken ideologi som gäller. Manmåste se verkligheten runt omkring sig.Olle försöker göra gällande att manbara flyttar statens pengar och bygger vägar fördem. Nej, , det gör man inte. Härflyttar man statens förmögenhet till de redanvälbeställda. Jag är helt övertygad om att detkommer att bli en maktkoncentration som inte ärav denna världen. har med sinatre fyra borgarbröder ingen garanti för attpengarna kommer att gå till infrastrukturen.Finansministern säger att dessa pengar skall fyllapå statskassan och gå till underskottet.Kanske skall en utförsäljning av svenska folketsgemensamma egendom bidra till att lösa delikviditetsproblem i statskassan som ni skapade,genom den stora julklapp ni delade ut till kapitalägare och förmögna människorhär i landet, med stora skattesänkningar. Detbörjar visa sig alltmer att det är på det sättet. Detär mycket beklagligt.Olle sade att det inte kom fram någotnytt i mitt inlägg. Det är ganska förståeligt. Det ärmånga som har talat före mig. Det som kommerfram är att vi känner en oerhörd avsky för vadsom är på väg att hända här i landet. Den dag detstår klart vad som har hänt, torde svenska folketvisa en ganska föraktfull min mot den förödelsesom man är på väg att ställa till med.Anf. 33 () replik:Herr talman! säger att det är svårtmed ägarspridningen med tanke på attkonvertiblerna och aktierna i inte har gettså stor utdelning. Det är klart att om man somLeif och iNorrbotten fortsätter att svartmåla allt somhänder vid en privatisering, så kan det få denföljden. Men jag tror ändå att folk är klokare änså och vet att det finns ett värde i att investera iaktier -- särskilt i de företag beträffande vilka LeifMarklund och jag är så överens om att de förnärvarande är väl skötta och går bra.Leif säger att de här pengarna frånföretagen skulle vi vara beredda att skicka övertill välbeställda i samhället. Det är ju groteskt attpåstå det. Han vet mycket väl att riksdagsbeslutetinnebär att dessa pengar skall satsas iinfrastruktur och i andra hand användas för attminska statsskulden. Jag vet inte vilka han räknarsom välbeställda i samhället -- om det är stateneller de som gör jobbet med satsningarna påinfrastruktur. Men det där måste han ha fått totaltom bakfoten.Sedan säger att han känner avskyför det som håller på att hända. I och för sig kanjag förstå det mot den bakgrund som han målarupp. Vi har ju skilda uppfattningar i den härfrågan. företräder staten ochmenar att staten är det enda rätta; staten skallvara dominant ägare av näringslivet i ,staten skall vara dominerande på i stort sett allaområden. Vi har en annan uppfattning, och jaganser framför allt att ingenting tyder på att detinnebär någon försämring om staten inte agerarsom ägare av företag, utan allt tyder på att detskulle vara en förbättring.Anf. 34 () replik:Herr talman! Ytterligare en gång måste jag fåpåpeka att jag tror att inte harnågra som helst belägg för att en ägarspridningkommer att ske. Allt talar ju för denmaktkoncentration som sker via indirekt ägande,via kollektiva ägarformer som finns ute isamhället, där kapitalägarna står för denstörsta koncentrationen. Det är den verklighetsom vi lever i, och det borde även är det ju helt groteskt att han här försökergöra gällande att jag skulle stå för uppfattningenatt staten skall äga allt. Det är ett löjligtpåstående, . äger staten ca7 av det svenska näringslivet. Det är en liten,liten andel, som i stort sett innebär en maktbalansi många led, och som också behövs för att kunnahålla kontroll över vad som sker.Jag vill alltså direkt säga att jag inte står föruppfattningen att staten skall äga allt, utan jaganser naturligtvis att det är en blandekonomi somskall stå som garant för den svenska utvecklingenäven . I de länder där filosofi ligger till grund förutvecklingen har även 80-talet, som har varit sågynnsamt för svensk blandekonomi och försvensk utveckling, visat sig vara betydligt sämre;vi kan se på och . Det är denmodellen som nu vill tvinga på detsvenska samhället. Det är en utveckling somkommer att leda till större segregation, ökadfattigdom, sämre bostäder och sämre skolor. Jagtycker att det är synd att man skall tillåta att ett såvälskött land som försämras. Men medden rivstart som den borgerliga regeringen hargjort -- och som delvis har kommit av sig -- ärvi på väg till ett samhälle med betydligt störrekyla, där solidaritet och gemenskap för välfärdeninte längre kommer att råda.Förste vice talmannen anmälde att OlleLindström anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 35 ():Herr talman! Det är nog ganska typiskt att detfrån regeringsunderlaget bara är Moderaternasom är företrädda i den här debatten . Dettror jag är ett tecken på att det finns enambivalens inför den här frågan i de andraregeringspartierna. Det är ju den moderatamytbildningen som man nu försöker göraverklighet av.Stålindustrin är en bransch som fungerar i ettutomordentligt hårt klimat. Den ärkonjunkturkänslig, och därmed krävs det stabilaägare i denna bransch om man skall kunnaöverbrygga konjunkturnedgångar, om man skallkunna ha siktet klart inställt på framtiden.Vi har upplevt då i varprivatägt; det var Stora som då ägde SSAB.Skulle Stora ha fortsatt som ägare, så hade vi intehaft något alls -- det råder nog ingettvivel om det.Det förvånar mig att ingen av de borgerligariksdagsledmöterna från är här ochdeltar i denna debatt . frånNorrbotten företräder regeringen i den härregionala debatten, och det borde någon frånDalarna också har gjort.Lennart Fremling bor i . Han harförklarat att det är bra med en privatisering avSSAB; det är också bra om utländska köpare gårin. Vad som skrämmer mest i är faktisktatt några utländska köpare skall gå in och lägganer verksamheten för att tillförsäkra sigmarknadsandelar. Den dag detta skräckscenariokanske blir verklighet, då vill jag se de borgerligakamraterna på Dalabänken i ögonen och frågavarför de var så passiva i dag.Över hälften av de anställda på i Borlängehar skrivit på protestlistor mot den härprivatiseringen. Därmed torde det stå ganskaklart att det inte är någon grupp som kommer attbli något slags dominerande ägare i det framtidaSSAB. Företagsledningen gillar heller inte denmodell som industriministern har anvisat förSSAB:s ägarstruktur. Man vill ha en stabil ochstark ägare. Det kan tänkas att det framgent finnslösningar på den privata sidan som kan varariktiga för -- men icke med den strategi somnu lagts upp.Herr talman! Det är allvarigt för ett land närnäringspolitiken är dålig. Det är också mycketallvarligt för landet när vi har en industriministersom har tappat sin auktoritet i näringslivet.Jag vill yrka bifall till s-reservationerna i dettabetänkande.I detta anförande instämde och (båda s).Anf. 36 ():Herr talman! Jag är medveten om att det kanfresta kammarens tålamod att jag går upp ochlånar denna talarstol ytterligare några minuter.Men jag känner mig föranledd att göra det efteratt ha lyssnat till bl. a. och OlleLindströms inlägg.Rolf talade om de enorma investeringarsom gjordes när man förberedde 80 ochsom inte kom till någon nytta. Det är inte sant.Huvuddelen av de investeringar som då gjordes iframför allt samhällsplanering ochbostadsbyggande, dagis, vägar och gator har visstkommit till nytta. Låt vara att investeringarnakom litet tidigare än man hade tänkt sig när mangjorde upp planerna för 80. Menhuvuddelen av investeringarna har kommit tillnytta. De är samhällsinvesteringar och inteinvesteringar i form av byggnader och andrasaker, vilket man kan föreställa sig sker vidplanering av stålverk.Olle kunde ha tagit sin partikamrat iörat och rättat honom på denna viktiga punkt,eftersom har bättre kännedom pådetta område. Att argumentera på det sätt somRolf här gjorde föder bara fördomarom samhällsvinvesteringar i övrigt, och jag tyckeratt vi skall avhålla oss från det i denna kammare.Ibland kan det naturligtvis vara motiverat attändra ägarförhållanden i olika företag. Det kanfinnas behov av investeringskapital,strukturförändringar i branschen och finnasmöjlighet att tillgodogöra sig branschkunskapm.m. Men avser de borgerliga att ändraägarförhållandena i bl.a. företag som har blivitstatliga till följd av att de tidigare privata ägarnainte lyckades med att driva företagen. Det är enväsentlig skillnad.Svenskt Stål hade säkerligen inte funnits ominte staten haft ett majoritetsägande. Det harhistorien lärt oss. Privatisering av enbartideologiska skäl därför att vissa högerpolitikerinte gillar statlig verksamhet över huvud taget kankomma att kosta många arbetstillfällen i mångaviktiga branscher.Det är dessutom angeläget inte minst för deblivande aktieägarna i att dettaföretags affärer och skadeståndskrav gentemotnedläggningshotade Profiler uppinnan det sker en ändring i ägarförhållandena.Svenskt Stål står ju först på den utförsäljningslistasom regeringen har sammanställt.SSAB kommer att rikta stora skadeståndskravgentemot för ett brutetråstålsavtal som gäller ca stål. Det kanhandla om intäktsminskningar på totalt ca 400--450 milj.kr för . Det är därför ojust moteventuella blivande aktieägare att inte städa bortde lik som kan finnas i garderoben innan någonform av s.k. ägarspridning eller privatisering ägerrum.Om inte och kommer överens, och ominte snabbt kan finna köpare i dennalågkonjunktur för att förhindra detta storaproduktionsbortfall, kan det innebära att nära på uteblir under de kommande åren.Det är en synnerligen olämplig tidpunkt attprivatisera företaget när inte affärerna mellanSKF, Profiler och har klarats ut.Oavsett vad man tycker om själva privatiseringen,om sådan kommer att ske, måste den i så fall skemed klara papper. De blivande aktieägarna måstebli informerade om vilka risker som föreligger närinte skadeståndskrav gentemot SKF ochOvako Profiler är avgjorda. Ett uteblivetskadestånd till kan innebära stora förlusterför företaget.Herr talman! Låt mig konstatera att detinte bara är skälen för en privatisering av SSABsom är grumliga. Också tidpunkten är mycket illavald.Anf. 37 ():Herr talman! Jag har begärt ordet för att någotkommentera behandlingen av min motion omreparationsvarvens konkurrenssituation. Jagskrev den motionen för att ge uppmärksamhet åtdet läge och de konkurrensvillkor som råder fördet lilla som är kvar av varvsindustrin i detta landoch då särskilt i Göteborg.Jag tog för givet att det lilla stöd som fortfarandeutgår, och som är mycket långt ifrån vadkonkurrenterna i andra länder kan tillgodoräknasig, skulle få vara kvar. Jag såg det nästan som ensjälvklarhet. Men hos utskottets majoritet tanken inte vunnit gehör.Det som är på väg att ske kan vara den sistastenen som läggs på bördan. Det gällerexempelvis för Cityvarvet i . Man kanhamna i en situation där ett blygsamt statligt stödför verksamheten i stället får ersättas med storautgifter för ökad arbetslöshet.