prot · GF0989 · 1992-04-01 00:00:00 — Ettområde är redan nämnt, nämligen privatiseringenav offentlig service, men jag tycker inte att det gerså särskilt stor anledning att sätta en fjäder i hatten.Vad annat har den borgerliga regeringen gjort förkvinnorna?Anf. 35 (m) replik:Herr talman! Det är glädjande att höra att IngerHestvik bekänner att det även på det här områdetfinns mycket positivt inom EG. Både majoritet ochminoritet av riksdag har säkert en del attlära där, och det är ju av den anledningen vi villfortsätta att fördjupa och utveckla detta samarbete.Det kan ju vara bra att till sittförbund, sin kvinnoorganisation sänder signaler omatt det finns mycket att lära inom EG. Jag förväntarmig nu en del intressanta inlägg om detta på olikaställen och med som avsändare. Dådeltar vi gemensamt i upplysningsarbetet kringdetta. Det finns säkert en del som inte förstår hurbra EG är i det avseendet.Det är klart att kvinnor känner att trygghetenframför allt finns inom den offentliga sektorn om debara har den offentliga sektorn som arbetsgivare.Socialdemokraternas politik har ju gått ut på att iprincip inte tillåta andra arbetsgivare inom vård-och serviceområdet, och då är man självfalletberoende av en enda arbetsgivare. Vi vänder ossemot detta. Vi vill ha fler arbetsgivare, som kansamverka och konkurrera på likartade villkor. Dåkommer kvinnorna att ha en större valfrihet, ochdet vill vi ge kvinnorna. Detta är ett exempel på enkvinnovänlig politik, om man skall använda detuttrycket.Självfallet är det också viktigt att det sker enreformering inom den offentliga sektorn, så attkvinnorna får en större möjlighet att påverka ochatt utveckla sina idéer. Den offentliga sektorn harvarit väldigt hierarkiskt uppbyggd, det tror jag attInger Hestvik kan instämma i, och många godaidéer som har kommit just från kvinnorna har intehaft en chans att komma upp i hierarkin.Moderata samlingspartiet har ett stort antalkvinnor som sitter i ledningen förkommunstyrelserna i de största kommunerna runtom i landet. Det är väl ett tecken så gott som någotpå att den politik vi driver, gärna ofta i samverkanmed de övriga borgerliga partierna, upplevs sombra och som bra för kvinnor. Vi driver en politik ihelhetens och i hela landets intresse, och det finnsall anledning för kvinnorna att bejaka den.Anf. 36 () replik:Herr talman! Det är riktigt att vi kan förändramycket för kvinnornas situation påarbetsmarknaden och i den offentliga sektorn. Vihar från vårt parti sagt att vi måste se till attpersonalen ute i den offentliga sektorn får störredelaktighet bl.a. i sin arbetsorganisation. Jaghoppas att detta kan genomsyra ävenden privata sektorn.Vi talar här om hur kvinnor leder kommuner, menman kan också tala om hur kvinnor väljer parti. opinionssiffror som har blivit kända ser detinte alltför ljust ut för vissa partier. Mitt parti ärglädjande nog på uppgång. Om vi tittar på vadkvinnorna anser om de olika partierna kan vikonstatera att det bland kvinnorna är fler somröstar på det socialdemokratiska partiet, medan detbland män är fler som röstar på Moderaterna.Av detta kan vi konstatera att Moderatasamlingspartiet för en politik som är bra för mänoch att det socialdemokratiska partiet för en politiksom är bra för kvinnor.Andre vice talmannen meddelade att anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 37 ():Herr talman! skriver isitt betänkande att det är viktigt attregionalpolitiska hänsyn tas när åtgärder utformasinom t.ex. arbetsmarknads-, närings-, trafik- ochutbildningsområdet. Jag delar den uppfattningen,men jag anser att utskottet inte har tagit deregionalpolitiska hänsyn som behövs när det gällerÖrebro län. Där behövs större regionalpolitiskasatsningar. Arbetslösheten är mycket hög. Desenaste siffrorna visar på 5 %.Vi riksdagsledamöter från län har imotioner visat på de problem som finns men ocksåföreslagit åtgärder för att komma till rätta medproblemen. Motion A412 gäller åtgärder iHällefors och kommuner. Bådadessa kommuner tillhör de orter i Bergslagen somdrabbats mycket hårt av strukturrationaliseringar.Hällefors har varit ett brukssamhälle under . Ensidigheten i näringslivet är stor. 85 %av de sysselsatta verkar inom järn- ochstålindustrin. Ensidigheten och sårbarhetenförstärks också genom att kommunens störstaarbetsgivare, , ensamt svarar för 60 %av industrisysselsättningen. Läget påarbetsmarknaden är mycket oroande.Hällefors problem är av den arten och denstorleken att det krävs stora arbetsmarknads- ochregionalpolitiska insatser. För att minska beroendetav ett enda dominerande företag och för attnäringslivet skall kunna breddas måste arbetetinriktas på att få fram nya företag, men framför alltgäller det att utveckla och stödja de företag somredan finns i kommunen.I kan man säga att de storarationaliseringarna inom järn- och stålindustrinskedde . Trots storasatsningar på utveckling av näringslivet harsysselsättningen minskat kraftigt.Befolkningsprognoserna är negativa, även om denallmänna lågkonjunkturen just nu medverkar till enminskad utflyttning. Men lågkonjunkturen harockså förvärrat situationen för nyetableradeföretag i kommunen.Kommunens målsättning är att ha ett differentieratnäringsliv och en arbetsmarknad som kansysselsätta både kvinnor och män. Arbetslösheten iLjusnarsberg är landets högsta. Ochungdomsarbetslösheten är nu . Riskenfinns att den kommer att öka ytterligare.I vår motion skriver vi att det finns anledning att iHällefors och pröva en nedsättning avsocialavgifterna . Vi anser dessutom attdet finns mycket tungt vägande skäl för att bådeHällefors och kommuner, som ärinplacerade i stödområde 2, skall inplaceras istödområde 1.I vår motion A421 om och Degerforsföreslår vi en permanent inplacering av Karlskogaoch i stödområde 2. Dessa kommuner ärfram till tillfälligt inplacerade istödområde 2.Degerfors är också en bruksort med en stor ochdominerande industri, , som ägsav Avestakoncernen. har genomgåttoch genomgår fortfarande stora rationaliseringarmed en minskning av sysselsättningen som följd.Och precis som på andra bruksorter ärsysselsättningsmöjligheterna starkt begränsade.Degerfors är också ur arbetsmarknadssynpunktstarkt beroende av försvarsindustrin i Karlskoga.Från till arbetspendlar ca1 000 personer , och av dem arbetar 700 iförsvarsindustrin i Karlskoga.Den besvärliga arbetsmarknadssituation som råderi och orsakerna till den är väl kända,bl.a. de stora nedskärningarna inomförsvarsindustrin. Där behövs nu alternativaverksamheter.Herr talman! Vi har, som jag har sagt tidigare,föreslagit åtgärder för att man skall komma till rättamed problemen i länet. Men jag är inte nöjd medutskottets behandling av våra länsmotioner. Jagtycker att de har behandlats slentrianmässigt, ochjag anser också att det finns brister i insikten hosutskottet om den allvarliga situationen för Örebrolän, och speciellt för dessa kommuner. För att rådabot på detta, vill jag härmed inbjudaarbetsmarknadsutskottet till ett besök i län,och då framför allt till och Ljusnarsberg.Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag kan inte låta bli att replikeraMaud Björnemalm, eftersom nysssade att Socialdemokraterna anser att ennedsättning av sociala avgifter innebär att manklassar arbetskraften som en andra klassensarbetskraft. Därför måste jag fråga MaudBjörnemalm om hon menar att de som arbetar iHällefors och kommuner är en andraklassens arbetskraft.Anf. 39 () replik:Herr talman! Men det har gjortsså många satsningar när det gäller ochLjusnarsberg att vi från länet anser att det inuvarande besvärliga situation för dessa kommunerfinns anledning att göra även denna satsning medsänkta socialavgifter. Och det har ingenting att göramed hur man klassar människor.Anf. 40 () replik:Herr talman! Den slutsats som fram till kommer naturligtvis vi i de borgerligapartierna fram till också när det gäller arbetskraftpå andra orter, där vi föreslår en nedsättning av desociala avgifterna. Det är inte fråga om någonandra sortens arbetskraft, utan det är fråga om underlättar för verksamheter på dessa orter.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag tror inte att harförstått situationen i och Ljusnarsbergordentligt. Man har och har haft ett mycket ensidigtnäringsliv som har varit beroende av järn- ochstålindustrin.För att kunna utveckla dessa kommuner har manalltså satsat på andra näringar. Och det är för i denna lågkonjunktur skall ge dessa nyaföretag en chans att fortsätta sin verksamhet och fåen stabil verksamhet som vi från länet har varitberedda att frondera mot vårt parti. Vi villnämligen vill ge dessa nya företag möjligheter attutvecklas. Och vi vill med detta också ge människormöjlighet att stanna kvar i ochLjusnarsberg och få arbete.Anf. 42 ():Herr talman! Det är två motioner som tas upp idetta betänkande som jag vill säga några ord om,nämligen A452 om och A447 omBlekinge län. Dessa län har likartade problem,trots att de ligger så långt ifrån varandra. Trots attKarl-Erik har yrkat bifall till dessamotioner, skall jag för säkerhets skull göra det engång till.Ingen i denna kammare kan vara okunnig om attsituationen på arbetsmarknaden i dessa två nämndalän inte har förbättrats sedan vi sedandebatterade regionalpolitiken här i . Dethar skett en dramatisk försämring.Man kan säga att motion A452 om länär historisk på det sättet att den är undertecknad avsamtliga sju partier som representerar Gävleborgslän i . Detta tycker jag understryker hurallvarlig situationen är i länet.Denna motion ger också uttryck för att det överpartigränserna går att formulera ett antal konkretakrav som, om de förverkligas, skulle innebära enoffensiv politik mot arbetslöshet och för utvecklingav länet. Att jag står som första namn på dennamotion, beror på att jag är s.k. ålderman ilänsgruppen. Om någon undrar så har man dettasystem. eller kundelika gärna ha stått som första namn. Men harman alltså denna ordning, dvs. att den som är äldsti gänget har vissa förmåner eller förpliktelser, vilketman nu vill kalla det.I denna motion finns förslag ominfrastruktursatsningar och ökade satsningar påhögre utbildning. Vi vet att liggermycket dåligt till när det gäller den högreutbildningen. Vi har en högskola som mycket välskulle kunna byggas ut betydligt.I motionen finns det också krav på, eller förslagom, utveckling av befintlig basindustri i länet. Bl.a.talar vi om vidareförädling, som måste föregås avforskning och utveckling av nya produkter. Vi talarom satsningar på och stöd till skogsindustriellutveckling. Det finns även många andra krav.Vi vill ha en ny fångvårdsanstalt i elleren ombyggnad av den befintliga. Såvitt jag förstårkommer det även i fortsättningen att finnas ett antalmänniskor i det här landet som då och då behövervistas på en fångvårdsanstalt beroende på att de hargått vid sidan om lagen. Den fångvårdsanstalt somfinns i är dålig.Vi vill ha I 14, , kvar. Denfrågan kommer tillbaka för debatthär i -- jag tror att det är --och beslut kommer att fattas dagen innan riksdagenskall besöka . De som kommer att rösta fören nedläggning kommer säkert att få ett trevligtbemötande, hoppas jag, i Gävle.Vissa infrastruktursatsningar skall ske i Gävleborgslän i enlighet med den motion som vi väckte ijanuari, bl.a. när det gäller järnvägen.Förhoppningsvis kommer det att innebära att detom inte alltför kommer att bli ett snabbtågmellan och och mellanSundsvall och . Vi tackar för deninsatsen. Men jag tror att vi samtliga är överens omatt det inte på något sätt är tillräckligt. Det behövsoerhört mycket mer av satsningar i länet.Även i motion A477 tar jag upp satsningar inominfrastrukturen. Det gäller järnvägar, vägar,telekommunikationer, osv. Jag nämnerutbildningen, jordbruket och miljön. Alla dessaförslag är naturligtvis viktiga och betydelsefullaäven för Blekinge.Utskottsmajoriteten har i och för sig inte någrastörre invändningar mot de olika förslagen. Så ärdet om man tittar i utskottsbetänkandet, ochså var det också i tidigare års utskottsbetänkanden.I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1989/90:13har man skrivit ungefär så här: När det gällerinriktningen av regionalpolitiken måste ocksåmålen fyllas med ett konkret innehåll.Det säger man också. Ja, visst är det här bra.Jag har alltså inget att invända på den punkten.Men jag ser inte mycket av detta iutskottsmajoritetens skrivning. I väldigt mångamotioner från ledamöter i olika partier finns detdäremot många bra och konkreta förslag, vilkautskottet efter en klapp på axeln avstyrker.Utskottsmajoriteten använder ytterligare mångavackra ord i det betänkande som vi nu behandlar.Där står det t.ex.: Flertalet politikområden -- jagvill tillägga att jag känner igenarbetsmarknadsministerns vokabulär -- harbetydelse för den regionala utvecklingen. Det ärdärför viktigt att regionalpolitiska hänsyn tas näråtgärder utformas inom exempelvisarbetsmarknads-, närings-, trafik-, skatte-,utbildnings- och forskningsområdena.Jag kan också stryka under att detta är viktigt. Menhur är det i verkligheten? ledning far junu fram som busar när det gäller varsel ochavskedanden. Det senaste budet är att 3 100människor skall kastas ut i arbetslöshet. Förstutnyttjade ledning detta med att maninte fick höja taxorna som ett argument för att detvar nödvändigt att kasta ut flera tusen människor iarbetslöshet. Trots att det argumentet inte höllkommer man nu med sitt tal om nedskärningar,vilka kommer att omfatta just 3 100 personer.Bl.a. , och kommeratt drabbas. Men det föreligger inte någon brist påinvesteringsobjekt inom telesektorn. Inte hellerråder det brist på pengar -- under förutsättning attstaten prutar när det gäller de 7,2 miljarder somteleverket måste leverera in till statskassan under1992.Detta problem kan lösas. Det finns alltså oerhörtviktiga investeringsobjekt. Det som sagts här måsteförverkligas -- om man nu menar allvar med sitt talom att man skall utveckla och satsa påtjänstesektorn, inte minst i ochBergslagen. Goda kommunikationer ochteleteknik hänger ju samman med lokaliseringen aven tjänstesektor exempelvis till . Man kaninte säga en sak i ett sammanhang och sedanmotarbeta när det gäller möjligheter attfortsätta med sitt arbete med sådana härnödvändiga investeringar.Posten är en annan statlig verksamhet som heltstruntar i att också regionalpolitiska hänsyn skalltas i samband med olika förändringar ochverksamheter.Om jag inte tar alldeles fel har fastlagt också skall väga in regionalpolitiska argumentt.ex. i samband med att förändringar och satsningargörs. Mig veterligt har inte ändrat på detförhållandet -- ingen vågar väl komma med förslag.Vad är det som posten nu gör? Jo, nu föreslår manatt postterminalerna i och skallläggas ner. Verksamheten skall i ställetcentraliseras och förläggas till . Vart togdetta med de regionalpolitiska skälen vägen?Såvitt jag förstår finns det inte några som helsthållbara ekonomiska kalkyler från postens sida fören sådan här centralisering. handlardet om ett förslag. Därför är det viktigt att vi iriksdagen agerar. Men det behöver även,naturligtvis, de fackliga organisationerna göra,liksom de människor som bor på de orter someventuellt drabbas av det förändringsarbete sompostverket håller på med. Självfallet skulle det intevara så dumt om utskottsmajoriteten ocharbetsmarknadsministern visade att det finnsnågonting konkret bakom de vackramålsättningarna beträffande regionalpolitiken,vilka jag här talat om.Nu är det ju möjligt att visa om man menar allvarmed sitt tal om målsättningarna förregionalpolitiken, om man menar allvar när mansäger att hela skall leva och att alla --oavsett bostadsort -- skall ha likvärdig service,tillgång till arbete osv. kan man alltså se till attdet som de statliga affärsdrivande verken planeraratt göra verkligen förhindras -- dvs. att deras planerskrinläggs.Sedan har vi de privata företagen. Naturligtvis ärdet svårare att komma åt dessa och att ställa kravpå dem. I och för sig kan krav behöva ställas. Deprivata företagen är ju naturligtvis inte ett duggbättre i dessa sammanhang. Jag tycker att destatliga företagen och verken ändå borde kunnaföregå med gott exempel.I detta anförande instämde (),(), () och (nyd).Anf. 43 ():Herr talman! Till att börja med yrkar jag bifall tillarbetsmarknadsutskottets hemställan i dessbetänkande nr 13.Som många talare här har sagt ärenigheten mycket stor i vad gällerregionalpolitiken.Visserligen yrkar oppositionen på litet mer pengari anslag än vad regeringen gör. Men detta är intespeciellt oväntat. Socialdemokraterna vill ju ganskaofta att det skall anslås mera pengar.Att antalet arbetslösa har ökat i hela , attantalet varsel har ökat och att framför alltarbetslösheten bland unga har ökat i hela landet ärmycket bekymmersamt. Den socialdemokratiskahögskattepolitiken samt det faktum att nödvändigastrukturförändringar inte gjordes underhögkonjunkturen är exempel på orsaker till att detblivit som det blivit.Regeringens småföretagarpolitik och ekonomiskapolitik kommer att innebära minskadarbetslöshet. Beslut har fattats om en nysmåföretagarpolitik. Det har bestämts attlöntagarfonderna och även skatten på arbetandekapital skall tas bort. Sänkningen av momsen bl.a.när det gäller hotell- och restaurangbranschen,campingar, stugbyar och kommunikationerkommer att ge positiva effekter för både vinter- ochsommarturistorter men också i övrigt. Mentillväxten i ekonomin är också en väldigt viktigfaktor.I väntan på effekterna av nämnda åtgärder behövsdet ett regionalpolitiskt stöd liksom satsningar påinfrastruktur, kommunikationer, utbildning ochforskning. Det är också vad regeringen nu arbetarmed.Det är väldigt viktigt att vi satsar påkommunikationerna. Kanske blir jag i det härsammanhanget litet mer provinsiell, liksom en deltalare tidigare här har varit.Regeringen har alltså beslutat om satsningar på enutbyggnad av . Jag tänker då på förbifartenpå sträckan från till . Vitycker att det är mycket bra att detta beslut harfattats.Sedan hoppas vi på en satsning längre uppåt också,dvs. att man skall fortsätta med att i snabbt tempobygga ut i riktning mot och Osloliksom sträckan genom och ner motKöpenhamn. De av er här som har färdats på E 6:ani norra kan konstatera att det är fråga omen mycket dålig väg. Vägen är krokig, och på långasträckor får man bara köra med en hastighet av 50km . Det är dessutom mycket trafik på denhär sträckan, framför allt . En heldel olyckor inträffar faktiskt. Hastigheterna äralldeles för höga.Näringslivet i norra missgynnas genomatt det tar extremt för transporter tillGöteborg och kontinenten. Det gäller hela åretmen framför allt . Det äralltså viktigt att man får med dessa saker i sambandmed den satsning som vi i hoppas på --med som centrum och med de nyaregionerna nära Europa.Så övergår jag till ett annat avsnitt. Det finns ju ettstort antal motioner om stödområdesindelningen.En del av tidigare talare här har talat om densaken. Vidare finns det ett par motioner där dettalas om att , och norra kunna bli ett tillfälligt eller särskiltstödområde.Här noterar jag att arbetsmarknadsministern ipropositionen, och även här i talarstolen tidigare,säger att han ämnar göra en översyn avde tillfälliga stödområdesplaceringarna ochåterkomma med eventuella förslag tillförändringar. Detta är bra.Arbetslösheten är hög i många delar av ,vilket sagts tidigare och vi också har hört fråntalarstolen. Låt mig även ge ett par exempel frånBohuslän.Vi har i en arbetslöshet på 5 %.Räknar man in de människor som är föremål förolika typer av åtgärder kommer vi upp i 10,7 %.Det är alltså nästan en form avNorrlandsproblematik som vi då noterar i ettområde som man normalt sett talar om somexpansivt, nämligen och . Detär viktigt att man, när man talar om ochBohuslän, noterar att det finns två delar. Även omvi har hög arbetslöshet i är den än störrei glesbygdsområdena i norra . Där är denett stort problem.Anslagsfördelningen på länen bestäms avregeringen och en liten vädjan till regeringen är i detta fall inte glömmer . Deproblem som vi har i västra är i många fallinte mindre än de problem som man har i Norrlandeller uppe i Dalarna.Låt mig få göra en liten randanmärkningsom rör , även om hon har gått.Det är intressant att Socialdemokraterna säger attde vill ha en sänkning av arbetsgivaravgifterna,trots att Socialdemokraterna har gått emot detförslaget. Den fråga man ställer sig är varför MaudBjörnemalm inte hade talat med avgav sin reservation.Anf. 44 ():Herr talman! Då går vi från tillostkusten. En sådan här dag staplas problem påvarandra. Jag skall späda på med några sådana frånKalmar län. Men jag skall också, precis som MaudBjörnemalm tidigare gjorde, komma med någraförslag.Problembilden i vårt län är ganska väl belyst imånga utredningar genom tiderna. Den senaste ärregionalekonomiska kommitténs utredning 1987.Vi har haft av utflyttning. Vi haren genomsnittsålder som är bland de högsta ilandet. Vi har en inkomstnivå som ligger ungefär10 % under riksgenomsnittet. Vi har ett lågtskatteunderlag, en låg utbildningsnivå och vibefinner oss i en viss kommunikationsskugga.Detta tog man fasta på i regionalekonomiskakommittén, och man föreslog därför att sydöstraSverige skulle vara ett av de tre geografisktprioriterade områdena framöver.Sedan dess har det hänt mer saker. Sockernäringenläggs ned helt i vårt län. Avregleringen avjordbruket berör oss mycket starkt, eftersom vi harmycket av basnäringarna inom jord- ochskogsbruket. Livsmedelsindustrin är stark i vårtlän. Den är redan utsatt för stora förändringar. Denmanuella glasindustrin har betydande problem. Vihar också, som andra har nämnt, drabbats avförändringar i den statliga regionala förvaltningen,t.ex. när det gäller , posten och sådanasaker.Jag övergår så till våra förslag. Vi har bl.a. lagt framen motion, där vi föreslår att man skall få starta ettprojekt för företagsutveckling. Man skall alltsåkunna gå in med konsultinsatser för att stärkaföretagens förmåga till långsiktig överlevnad. Ibetänkandet säger man bara att anslaget kananvändas för regionala utvecklingsinsater, eftersomman nu har friare regler för sådant.Visst kan man det, men problemet är att detanslaget är för litet. Det finns ute i de olika länenmånga goda förslag som får läggas ipapperskorgen. Nog hade det varit litet klädsamtmed stöd iutskottsbehandlingen, särskilt med tanke på allastarka ord som har använts i vårt län, ivalrörelser och i andra debatter, när det gällt denregionalpolitiska satsningen, som alltid harvarit för liten.Det andra förslaget som jag hade väntat migMarianne stöd för i utskottsbehandlingengäller glesbygdsstödets inriktning. I den fråganfinns motioner från oss socialdemokrater samt frånModeraterna, i länet. Imotionerna tar man avstånd från den inriktningsom anges i budgetpropositionen. Där slåsnämligen fast att länsstyrelserna helt bör avstå frånatt ge glesbygdsstöd till kommunernas tätorter ellerorter av liknande typ.För län är glesbygdsstödet den endatillgängliga regionalpolitiska åtgärden. Som jagredovisat har vi på en mängd områdenmycket ogynnsamma statistiska data i förhållandetill andra län. Det gäller befolkningsutvecklingen,åldersstrukturen, utbildningsnivån, inkomstnivånosv.Vi har i länet, vid fördelningen av glesbygdsstöd,uteslutit samtliga tätorter med mer än 2 000invånare. Ytterligare en reducering har skett närdet gäller den närmaste glesbygden intilltätorterna. Vi har just nu 88 tätorter jämnt spriddaöver länets yta. Om regeringens definition skullegälla, återstår för länet en mycket liten yta somglesbygd. De områdena rymmer endast några fåprocent av länets befolkning. Med ett sådantbetraktelsesätt skulle län i huvudsak saknaglesbygd. Detta överensstämmer medbefolkningens eller med vår uppfattning om länetsförhållande. I själva verket råder en ganska storöverensstämmelse när det gäller levnadsbetingelseroch service mellan den rena glesbygden och demycket små tätorterna.Antal företag som får glesbygdsstöd är förnärvarande 90 . De livskraftiga projektenkommer i regel från de mindre tätorterna.