prot · GG0931 · 1992-11-25 00:00:00 — Vilka är tredje vice talmanrädd för i detta sammanhang?Anf. 114 tredje vice talman ():Herr talman! ordförandepåstår att jag skulle ta lätt på grundlagen. Det görjag inte alls. Jag har ägnat den mycken omsorg ochdeltog redan i slutskedet när nuvarande grundlagskrevs. Jag har sannerligen stor respekt förgrundlagen.Ur grundlagsteknisk synpunkt och vad gäller detrella innehållet är detta en mycket liten förändring.Ur principiell synpunkt, som jag sade, är detnaturligtvis viktigt att alla svenska medborgaresrösträtt garanteras i grundlagen. Min fråga kvarstårtill utskottets ordförande: vill ni inte varamed på detta? Det skulle vara skojigt att få någotsom helst motiv utöver dessa formalistiskaresonemang som ordföranden nu ägnar sig åt. Detär ju inte alls så att alla beslut omgrundlagsändringar har fattats med fullständigmajoritet i denna kammare. Det har tidigarefunnits partier som har reservert sig motgrundlagsändringar av olika slag.Denna fråga skulle sedan tas upp vidpartiledaröverläggningar. Detta har jag inte hört ettord om. Jag var på ett tidigt stadium inblandad idessa överläggningar, men inget nämndes omdenna fråga. Det är ju andra frågor som tas upp förbehandling där.Utskottets ordförande frågar också -- och härkommer han upp ordentligt i varv -- vilka partiersom skulle fatta ett beslut innebärande att manberövar svenska medborgare deras rösträtt. Hurhar det då gått till att ge de utlandsboende svenskamedborgarna rösträtt, herr ordförande? Det harvarit ett framflyttande av positionerna undan förundan på grund av motioner från de borgerligapartierna, vilket skett under motstånd frånSocialdemokraterna. skall vi göra en korrekthistorieskrivning. Det är på detta sätt det har gåtttill. Det är då inte obefogat att ställa min fråga:Varför vill ni att rösträtten för svenska medborgareboende utomlands fortfarande skall kunna ändrasgenom ett enkelt majoritetsbeslut i den svenskariksdagen?Anf. 115 ():Herr talman! Tredje vice talman beskyllde mig föratt komma upp något i varv när jag försvarade densvenska grundlagen. Jag tycker faktiskt att man börhöja rösten om man finner att en majoritet i detviktiga inte tar hänsyn till minoritet i en grundlagsfråga. Det är ju inte såatt vi under åtminstone enkammarriksdagens dagarhar fattat några ensidiga grundlagsbeslut utan attdet har varit en majoritet över blockgränsen. Detbetyder inte att det har rått politisk enighet i varjefråga, utan det kan ha varit något enstaka parti somhar gått emot. Vi har i tagitfram en sådan förteckning som beskriver hur dettahar gått till. Men det har inte varit så att man harsökt samförståndet.I denna fråga har det heller inte sökts någotsamförstånd. Det finns ingen utredning eller någrakontakter som har tagits åt något håll, utan manföreslår direkt en grundlagsändring. Det är dettajag tycker är anmärkningsvärt. Varför hade maninte kunnat vila med denna fråga på samma sättsom man vilar med alla andra grundlagsfrågor? Detbetänkande som vi nu om skall ta ställningtill är fullt av frågor, där man hänvisar till pågåendeutredningar eller till samtal mellan oppositionenoch regeringen. Men det gäller inte för denna fråga,utan den lyfter man ut. Jag har förgäves försökt fåett svar från tredje vice talman om inte deborgerliga är rädda för att ett beslut kommeratt bli ett prejudikat, ett fribrev, för nya ensidigapolitiska majoritetsbeslut i författningsfrågor.Det tycker jag skulle vara mycket olyckligt förSverige och för partisystemet i vårt land. Vi skulleså att säga ändra på grundlagen under nyapremisser. Det har varit en styrka för vår demokratiatt vi till grundlagsändringar har fört fram endastsådana frågor om vilka det har rått ett samförståndöver blockgränserna. I denna fråga råder det intenågot sådant samförstånd, utan man har fattat ettensidigt politiskt beslut. Det beklagar jag. Jagbeklagar att de borgerliga partierna har fattat dettabeslut och att om tydligenkommer att följa majoriteti denna fråga.Anf. 116 Tredje vice talman ():Herr talman! Detta skall bli mitt sista inlägg i dennadebatt. Jag vill än en gång understryka attkonstitutionsutskottet inte upplevde någon somhelst dramatik. Det är en dramatik som hartillskapats i efterhand. Av vilka skäl detta har skett,förmår jag inte att genomskåda.Utskottets ordförande menar att jag skall avgenågot slags deklaration om under vilkaomständigheter grundlagsändringar i framtidenkan företas. Jag kan naturligtvis inte komma mednågra garantier i den frågan. Det är ju riksdagenskommande uppsättningar som avgör det. Men jagutgår från att ett ledmotiv även när detgäller stora och viktiga förändringar i grundlagenskall vara att man söker mycket bred majoritet. Dettycker jag också är en styrka.Detta är emellertid formellt en kolossalt enkeländring att göra. Dessa utlandssvenskar har enligtvallagen redan rösträtt. Vi ger inte någrautlandssvenskar rösträtt, och vi förändrar inte detmateriella innehållet i tillståndet på detta område.Vad vi gör är att vi ur principiell synpunktkonfirmerar vår övertygelse om att grundlagen ärviktig, att rösträtten är viktig och att rösträtten börfinnas i grundlagen.Jag har ännu icke hört ett enda ord i sak frånutskottets ordförande. Det förvånar mig väldigtmycket, eftersom utskottets ordförande i andrasammanhang brukar vara noga med att framhållaatt vi skall ha sakdebatter och inte formdebatter.Anf. 117 ():Herr talman! försöker tredje vice talmannen atttona ned denna grundlagsändring genom att sägaatt det är bara ett formellt beslut och inget viktigtbeslut. Men det går inte ihop, eftersom hansamtidigt säger att det här är ett så pass viktigtbeslut att vi nu genast måste genomföra dennagrundlagsändring. Om det inte hade varit någotviktigt beslut, utgår jag från att den borgerligamajoriteten inte hade hastat fram detta beslut ochkört över den socialdemokratiska minoriteten. Vimenar att man kan vänta med detta beslut, påsamma sätt som man gör med alla andragrundlagsfrågor.Tredje vice talmannens argumentation omdramatiken går inte heller ihop. Han säger att dettaär en dramatik som har tillskapats i efterhand. Detpåståendet faller också på sin egen orimlighet. Jagpekade på att detta var en grundlagsfråga somskulle hanteras som en grundlagsfråga. Om detskulle behövas, får jag väl höja rösten ikonstitutionsutskottet nästa gång för att mermarkera de åsikter som jag för fram. Somordförande brukar jag inte göra det, utan jagbrukar framföra dem i en ganska låg ton.Skälet till att vi fördömer beslutet, eller går emotbeslutet, är desamma före som efteråt. Detta skälhar inte ändrats. Skälen är att denna fråga inte harutretts av någon utredning. Det fanns för mycketlänge sedan en reservation till enförfattningsutredning, där de borgerligaledamöterna förde fram detta.Dessutom tycker jag att det är anmärkningsvärt attjust denna fråga, bland alla andraförfattningsfrågor, plockas fram till beslut. Det ärinte vilket beslut som helst, utan jag ber återigen attfå säga att vi kommer att fatta ett författningsbeslutoch därmed ändra på grundlagen. Grundlagen ärinte vilket dokument som helst. Grundlagen är detviktigaste dokumentet i en demokrati.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )Förste vice talmannen meddelade att anslag omkvällsplenum satts upp.15 § Valfrågor, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1992/93:KU6 Valfrågor, m.m.Anf. 118 ():Herr talman! I detta betänkande frånkonstitutionsutskottet behandlas 20 motionerrörande skilda valfrågor.Vi socialdemokrater står bakom betänkandet,förutom när det gäller frågan om brevröstning,vilken tas upp i motion 1991/92:K709. Visocialdemokrater har därför fogat en reservationtill betänkandet om brevröstning.Genom särskild lagstiftning har det föreskrivits attväljare som befinner sig i eller i Schweizskall kunna avge sina röster genom brevröstning.Bakgrunden till de särskilda reglerna ombrevröstning är att man i dessa länder godtagitendast att utländska medborgare deltar i val i sinahemländer genom att sända sina valsedlar tillhemlandet med posten, s.k. brevröstning. Någonröstmottagning vid svenska utlandsmyndigheterhar således inte accepterats. För del haren förändrad hållning i frågan aviserats.Lagen föreskriver hur röstningen skall gå till, ochefter genomförd röstning lämnas försändelsen förpostbefordran. Enligt lagen fårbrevröstningsförsändelsen vara iordninggjordtidigast före valdagen och skall avgessenast dagen före valdagen. Försändelsen skallanses vara avgiven den dag då den är poststämplad.Med poststämpelns hjälp kontrolleras även attomslagskuvertet har avlämnats i eller iSchweiz.I valet röstade 2 966 väljare genombrevröstning från och . Av dessaröster var underkända. De fel somförekommer är att röstkort saknas, attytterkuvertet inte varit igenklistrat och att datumpå ytterkuvertet saknats eller varit felaktigt. Detförekommer även att det av postämplarna inte gåttatt utläsa att brevrösten har avgivit i elleri eller att poststämpel har saknats. I vissafall har detta att göra med att brevrösterna inte harskickats med ordinarie post utan som kurirpost.Vallagsutredningen, som i avgav ettdelbetänkande, har enligt sina tilläggsdirektiv haftatt se över bestämmelser som reglerarröstningsförfarandet för utlandssvenskar i syfte attgöra det lättare för denna väljarkategori att delta iriksdagsvalen. Vissa förenklingar föreslås.Man har även behandlat frågor rörandebrevröstningsförfarandet. Med anledning av attTyskland numera har ändrat sin inställning tillröstmottagning vid utlandsmyndigheterna i landet,föreslår utredningsmannen att regler ompoströstning från väljare som befinner sig iTyskland slopas. Kvar blir då behov avbrevröstningsregler rörande Schweiz.I delbetänkandet av betonasbehovet av att reglerna för brevröstning uppfyllervissa formkrav med hänsyn till valhemligheten.Kravet på poststämpling i landet där rösten haravgivits kvarstår.Vi socialdemokrater anser att de formella kravenför brevröstning, som i fortsättningen enbart tordegälla , måste vara utformade så att störstamöjliga säkerhet kan upprätthållas. Vi utgår ävenfrån att centrala valmyndigheten ochUtrikesdepartementet ger erforderlig information,så att berörda svenska röstberättigade medborgarehar kännedom om brevröstningsreglerna. I ochmed detta skall andelen underkända röster minska.Herr talman! Utifrån detta och utifrån attVallagsutredningen har avgivit ettdelbetänkande, där frågan har varit föremål föröversyn, och man inte föreslår någon förändring,yrkar jag avslag på motion K709 och bifall tillreservation 1.Anf. 119 (nyd):Herr talman! Jag skulle kunna sätta följande rubrikpå mitt anförande: Krav på legitimationskontroll ivallokal.Röstning till de allmänna valen sker enligt vallagenpå valdagen i vallokalen för det valdistrikt därväljaren är upptagen i röstlängden. Väljaren skallsjälv lämna sin valsedel till valförrättaren, och hanbör enligt lagen medföra sitt röstkort, men det ärinte något absolut krav. Saknar väljaren röstkortkan valförrättare, om denne inte känner igenväljaren, begära att väljaren uppger sittfullständiga namn, födelsetid och sin hemvist inomvaldistriktet. Någon obligatorisk kontroll avidentiteten är inte föreskriven.Ny demokrati anser att röstning är en viktighandling. Om en röstande inte medför röstkort ochinte är känd av valförrättaren, skall den röstandeavkrävas legitimation.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till Nydemokratis reservation vid mom. 10 ikonstitutionsutskottets betänkande nr 6.Anf. 120 ():Herr talman! I de flesta frågor som berörts i dettabetänkande hänvisar man, liksom i det förrabetänkandet, till pågående utredningar elleröverläggningar mellan partierna. Därför får deflesta ställningstaganden anstå tills vidare. När detgäller de kyrkliga valens organisation hänvisarutskottet till kyrkoberedningen, som tillsattes ivåras och som skall avsluta sitt arbete nästa år.Det är ju inte säkert att skiljandet av kyrkan frånstaten går så fort som vi kanske har trott, och jagtycker därför att en rationalisering av valen tillkyrkofullmäktige, som flera motionärer harförespråkat, hade kunnat genomföras. Vi vet inteheller om kyrkofullmäktige blir kvar när kyrkan såsmåningom skiljs från staten, men om det skulle blikvar i någon form, finns det möjlighet för kyrkanatt utnyttja den service som den lokala valnämndenkan ge.Jag vill med detta yrka bifall till min meningsyttringunder mom. 7.Anf. 121 ():Herr talman! I det här betänkandet tas enbart uppvad vi kan kalla tekniska vallagsfrågor. Som sagtsförut har vi en särskild utredning,vallagsutredningen, som sysslar med detta.Utredaren, , har nyligenpresenterat ett delbetänkande. Arbetet skallfortsätta, men under parlamentarisk medverkan.Detta är motiveringen till att utskottsmajoritetenhar avstyrkt flertalet av de motionskrav som harframförts, dock inte i två fall. Min blygsamhetförbjuder mig att säga vem som har författat dessamotioner. Den ena gäller brevröstning och denandra överklagandetiderna -- två teknikaliteter,kan det tyckas.Lisbeth Staaf-Igelström tog här upp frågan ombrevröstningen. Jag vill bara ytterligare förklarabakgrunden. Som så riktigt har sagts här gick i detsenaste valet en del röster från ambassaden i Bonnmed kurirpost till . De hade i vanlig ordningregistrerats på ambassaden i innan de gick iväg. En del av dessa röster godkändes i Göteborgmedan andra, som gick till , kom attunderkännas. Man kan alltså säga att det inte varen likställighet i behandlingen.Det är väl riktigt att brevröstningen inte torde varaaktuell i , men däremot kan detfortfarande bli sådan i . Som motionäransåg jag, liksom också utskottets majoritet, att detkanske kan finnas skäl att se över dessa frågor ochatt exakt ange vad som skall krävas för att sådanahär röstsedlar, om de går med kurirpost, utanvidare skall kunna godkännas. Vi har ju hört attbåde det ena och det andra transporterats medkurirpost , och det borde väl varabra att det finns fasta regler i varje fall när det gällerröstsedlar. Jag tycker att det är tacknämligt att mannärmare vill se på denna fråga.I den andra frågan, om överklagandetiderna, är detpositivt att utskottet ställer sig bakom att detutarbetas klarare regler än vad som finns förnärvarande.En besvärlig fråga i detta sammanhang har varitlegitimationskontrollen, som upp. Man brukar säga att den som går till postenmåste legitimera sig för minsta summa och att manborde kunna legitimera sig också när man röstar påvaldagen.Det ligger naturligtvis någonting i detta, men vi kanockså konstatera att det i Riksskatteverketsvalhandledning nr 10 finns en passus om att för denhändelse att valförrättaren är osäker om denröstandes identitet, kan man faktiskt begäralegitimation. Men det är inte ett krav att allaröstande skall ha legitimation.När det här diskuterades talade två starkaargument emot att man skulle ställa upp ettobönhörligt krav på legitimation. Det ena var att ettsådant generellt krav mycket väl kan leda till att endel personer inte kommer att rösta. Den som intefår sin röstsedel mottagen utan har glömt sinlegitimation säger kanske i vredesmod: Då får detvara! -- Det vore ju beklagligt om så skulle varafallet.Den allra viktigaste invändningen är emellertid:Vet vi om det ägt rum något missbruk i dettaavseende? Det har vi faktiskt inget belägg för. Dåtycker jag att den gamla satsen att man inte skalllagstifta i onödan skall råda. Det finns ändå alldelesför många regler i vårt samhälle, och är det inteabsolut nödvändigt, skall man helt enkelt intelagstifta.Med detta ber jag att få yrka bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan i betänkandet nr6 och avslag på de reservationer som fogats tilldetta.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande utbildningsutskottetsbetänkande /93:UbU2 samtkonstitutionsutskottets betänkanden /93:KU5och betänkande UbU2Mom. 7 (vetenskaplig grundkurs)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av -- biföllsmed acklamation.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU5Mom. 1 (statsskicket)Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 14för meningsyttringen av imotsvarande del. 6 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 4 (personval)Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 20för reservation 1 av . 2 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 6 (riksdagsledamöternas antal)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 20för reservation 2 av . 7 (grundlagsreglering av utlandssvenskarnasrösträtt)Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot130 för reservation 3 av m.fl.Mom. 8 (invandrares rösträtt i riksdagsval)Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 9 (folkomröstningsfrågor)Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 20för reservation 4 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU6Mom. 3 (brevröstning)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot132 för reservation 1 av m.fl.Mom. 7 (kyrkliga val)Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 12för meningsyttringen av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 10 (legitimationskontroll i vallokal)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 20för reservation 2 av momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande vid arbetsplenumonsdagen den 2 december.16 § Inseminationsverksamheten i betänkande1992/93:LU4 Inseminationsverksamheten iSverige.Anf. 122 ():Herr talman! har lagt ner ettomfattande arbete med anledning av min motionom inseminationer. Det är förtjänstfullt. Jag fårockså medhåll från åtta av nio remissinstanser.Socialstyrelsen är den remissinstans som inte stödermin motion. Trots att så många remissinstansertillstyrker, avslår utskottet motionen utan någonsom helst motivering i sammanfattningen.Betänkligt är att referaten av remissvaren iutskottsbetänkandet är ofullständiga. Läsaren avbetänkandet kan dock reparera skadan genom attläsa bilagan till betänkandet, där remissvaren finnsfullständigt återgivna.Mina utgångspunkter för motionen har varitbarnens bästa och att vi inte skall ha lagar som mangår runt för att de inte går att tillämpa.Låt mig kort lämna några kommentarer kring minayrkanden om information i relation till utskottetsskrivningar.Jag vill först säga något om informationen ominseminationslagen. Ja, det finns utförliginformation från . Men vi vet intehur det används och tas emot. Inte heller vet vivilka brister mottagarna tycker att den har. inte hur den påverkar tillgången på donatorer.Den skall också ses tillsammans med deninformation som två av ledandegynekologer framfört i medanledning av det yttrande de medverkat i omeventuella gemensamma nordiska rättsregler förgivarinsemination. De skriver så här: ''I ställetemotser man en förutsättningslös översyn av ikraftträdda lagen i avsikt att lindradensamma. Till dess detta sker kommer vi, liksomläkarna vid landets övriga kvinnokliniker att påbegäran remittera de par som kvalificerat sig förbehandling med givarinsemination till lämpligakliniker utanför gränser. ''Det kan vara så att den kraftiga nedgången avinseminationer i sedan lagens införandeberor på att paren i stället råds eller väljer att åkautomlands, för att gå runt lagens skrivning ombarnets rätt att få information om sitt biologiskaursprung.Det leder mig till nästa fråga. Den gäller deensamstående kvinnor inkl. de lesbiska kvinnorsom genomgår insemination och därmed brytermot lagen. Vi har ingen som helst kunskap om hurvanligt detta är. Här tycker att enlagändring inte är befogad bara för att lagenkringgås på vissa punkter. Det tycker jag ärmärkligt.Men om det är så att många inseminationer av olikaskäl genomförs utanför lagen, tycker jag att vi somriksdagsledamöter och lagstiftare har ett ansvar attinitiera en översyn av lagen och övervägaförändringar.Stötande i detta sammanhang är ocksåSocialstyrelsens svar att man kan bortse från riskenför HIV-smitta i samband med insemination,eftersom det finns risk för HIV-smitta också vidvanliga samlag. Men eftersom det vid inseminationfinns möjlighet att eliminera HIV-risken, måste vianvända oss av den. Det vore oetiskt att inte göradet. Det rör sig om en dödlig sjukdom för såväl morsom barn.Sedan till barnens rättsliga ställning. Utskottetsuppfattning är, vad jag förstår av texten, att det intekan anses som en allmänmänsklig rättighet att fåbarn, och det kan man tycka. Men verkligheten ären annan. Vi vet att ensamstående kvinnor föderbarn, och då tycker jag att de barnen skall hasamma sociala trygghet som andra barn.Utskottet undviker här att kommentera delagändringsförslag som juridiska fakultetsstyrelseni framfört. Man tar bara upp vad somhänder om modern avlider. Det hade varit enkeltatt ta in juridiska fakultetsstyrelsens förslag, attgöra gällande bestämmelser i föräldrabalkentillämpliga på så sätt att samtyckande sambo blir attanse som rättslig förälder vid sidan om modern.Barnet får härigenom samma rättsliga ställning sombarn födda i heterosexuella förhållanden inkl.rätten att få vetskap om spermadonatorns identitet.För ensamstående föräldrar är det litet svårare attåstadkomma samma trygghet, men underhåll iform av bidragsförskott anser fakulteten i varje fallskulle kunna utges. Jag tycker att man kunde haföreslagit det från utskottets sida.Så till forskningen kring barnens situation. Jag ärmedveten om de etiska problem som är förenademed sådan forskning. Därför tycker jag att maninom ramen för den utredning som jag föreslagit imotionen borde kunna tillsätta en grupp, somtillsammans med ledande forskare i andra länderkunde lägga upp en studie. Den skulle utformas såatt resultatet blir lätt att jämföra med resultat frånandra länder.I betänkandet tycker man att vi skall avvaktainternationella studier. Men internationellaforskare har uttalat att det är angeläget att ,som är det land som har en lagstiftning som gerbarnet rätt att få veta sitt ursprung, gör en egenstudie av det material man har.Jag tycker alltså att en utredning borde tillsättassom fick ta sig an alla dessa frågor. Det går inte attgömma frågorna och låtsas som om problemen intefinns.Jag yrkar därmed bifall till min motion. Jag gläds åtatt åtta av de nio remissinstanserna gav mig stöd.Jag gläds särskilt mycket åt stödet från . inser jag att jaginte kommer att få stöd från en riksdagsmajoritet,eftersom det var ett enigt utskott bakombetänkandet. Därför avstår jag nu från att yrka påvotering. meddelar jag att jag kommerigen med en ny motion baserad bl.a. på de faktalagutskottet tagit fram och andra fakta som kommitfram som denna motion behandlats.Anf. 123 ():Herr talman! Jag vill först be att få yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkande LU4, sominnebär att utskottet enhälligt avslår BarbroWesterholms motionskrav. Enligt utskottetsmening är det givet att de frågor som tas upp imotionen skall bedömas utifrån ett övergripandesynsätt som i första hand lägger vikten vid detblivande barnets bästa.Motionären pekar på betydelsen av information ominseminationslagen i några olika hänseenden.Socialstyrelsen har 1987 utgivit föreskrifter ochallmänna råd om inseminationer. I föreskrifternaoch de allmänna råden, som riktar sig till alla somkommer i kontakt med frågor rörande ofrivilligbarnlöshet men naturligtvis främst till personalinom hälso- och sjukvården och ,behandlas utförligt de medicinska och juridiskafrågor som har samband medinseminationsverksamheten. Ett stort utrymme harägnats frågorna om den psykosociala utredningsom skall föregå en givarinsemination. I anslutningdärtill behandlas också barnets behov av och rätt tillvetskap om sitt ursprung och betydelsen avföräldrarnas attityder i detta avseende.Utskottet vill peka på att det i vart fall för alla demsom i sin yrkesverksamhet kommer i kontakt medbarnlösa par finns ett omfattandeinformationsmaterial att tillgå i och allmänna råd.