prot · GF0985 · 1992-03-26 00:00:00 — Det är det som är så skrämmande.Dessutom kommer man att kasta i land mångatusen svenska sjömän, som man genom det nyaregistret får rätt att säga upp utan saklig grund.Till sist vill jag ställa en fråga: Är detta verkligenförenligt med en minister som kommer från kds,med hans moral och etik? 126 DORISHÅVIK (s):Herr talman! Visst finns det utländska sjömän påsvenska fartyg, och de har rätt till social trygghet.De har rätt till pension när de avgår från sin tjänst.I denna promemoria står det på ett ställe att det ärbåde önskvärt och rimligt att liknande arbets- ochlönevillkor gäller för lika arbete på sammaarbetsplats. Men det är ju just detta som skall tasbort. Härigenom har man sett till att svenskasjömän inte skall jobba på dessa båtar, utan därskall det vara enbart utländsk besättning. Ellerskall det vara skillnader i löner på samma fartyg?Eller skall det vara som i , där bara befälethar norsk anställning och manskapet består avnågra få? Detta är en väldigt viktig fråga.Ni på departementet måste väl ändå ha tänkt efterinnan ni skrev denna promemoria och satte eratankar på pränt. Det hela är mycket dunkeltuttryckt. Vid en remissomgång borde ju de somläser promemorian kunna förstå vad som står i den.Jag efterlyser en översättning av innehållet,kommunikationsministern.Anf. 127 ():Herr talman! Jag har precis samma uppfattning sommina kamrater här. Men det kan väl ändå inte varameningen att det skall vara särbestämmelser för enviss yrkeskår, för sjömännen.Jag blev faktiskt litet skrämd när jag lästepromemorian. Jag har fått förmånen -- om man nukan kalla det för en förmån -- att vara med i denarbetsrättskommitté som just har börjat att arbeta.När jag läste svaret slog det mig att vi kanske intebehöver göra så mycket mera, eftersom dettaverkar vara den nya given när det gällerarbetsrätten.Anf. 128 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vad är rätt? Vad är fel? Vad är en rättmoral och etik i detta sammanhang?Hotet mot svensk sjöfart utgörs av vårt för högakostnadsläge. hoppas vi att parterna förhandlarom förslaget. Departementets tjänstemän haravgett en promemoria som föreslår en lagstiftning,som kan vara nödvändig för att göra svensk sjöfartkonkurrenskraftig. Jag vet att en del av deinblandade tycker att det vore bättre att flagga utdessa fartyg. Då måste vi fråga oss: Vad är det förmoral, att dessa fartyg inte längre skulle lyda undert.ex. svenska säkerhets- och miljökrav? Det äralltså inte lätt att veta exakt vad som är rätt och felhär.Jag har sagt att jag arbetar för bredasamförståndslösningar i den klassiskaSaltsjöbadsandan, och det står jag fast vid. Men jagkan, herr talman, inte -- efterpubliceringen av departementspromemorian -- haen definitiv uppfattning. Remissinstanserna måsteförst få säga sitt, och sedan kommer det att läggasfram ett förslag från departementet i form av enproposition.Anf. 129 ():Herr talman! somkommunikationsministern under ganska lång tidhar fört en massa debatter i olika sammanhang hardet utarbetats en departementspromemoria pådepartementet. Kommunikationsministern vill väländå inte göra gällande att det här inte skulle varaden linje som man har kommit fram till att manskall driva framöver? I så fall jobbar ni oerhörtklumpigt, men så klumpiga tror jag faktiskt inte attni är.Anf. 130 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vet inte vilken erfarenhet StenÖstlund har av arbetet på ett departement, men detgår faktiskt till så, att tjänstemännen i det härfallet -- utifrån den skrivning som fanns ibudgetpropositionen -- har utarbetat ett förslag.Förutsättningarna var att rederistödet skulleupphöra och att flagglagen har tagits bort. NärSverige är på väg in i ett med frihet förvaror, tjänster, kapital och personer kan vi inte hasärskilda lagar för överlåtelse av fartyg. Det är enorimlighet.Utifrån dessa förutsättningar har nudepartementets tjänstemän utarbetat ett förslag.Låt oss , , i lugn och ro avvakta vadparterna kommer fram till och vadremissinstanserna säger. Därefter kommerdepartementet och regeringen att lägga fram ettförslag, och låt oss sedan diskutera det förslaget.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1991/92:526 omtrafikledsinvesteringar i länAnf. 131 Kommunikationsminister ():Herr talman! Axel har frågat mig närjag räknar med att E 4:ans upprustning genomGävleborgs län och snabbtågsförbindelsenStockholm--blir färdiga.I det beslut som regeringen fattade i årfördelades medel till investeringar i vägar ochjärnvägar. Bl.a. fick förigångsättning av utbyggnaden av väg E 4 frånNorrala norr om och norrut 340 milj.kr.Till åtgärder på Ostkustbanan i länanvisades 221 milj.kr. Dessutom har tidigare 137milj.kr. av infrastrukturanslaget anvisats tillOstkustbanan inom län.För att färdigställa snabbtågsförbindelsenStockholm--och mellanSöderhamn och fordras emellertidytterligare medel i storleksordningen 2 miljarderkronor. Färdigställandet är beroende på i vilkenomfattning kommer att bevilja medel förfortsatt infrastrukturbyggande och hur de ordinariemedel som frigörs genom beslutadetidigareläggningar kommer att disponeras. Jag kandärför inte nu ange någon tidpunkt för när deaktuella åtgärderna kommer att vara genomförda.Anf. 132 AXEL ():tHerr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Kommunikationsministern har ju haft , men den börjar närma sig sitt slut.Den fråga som jag har ställt kan vid förstapåseendet synas mycket enkel. Men den hartillkommit med anledning av det pressmeddelandesom har utformats på kommunikationsministernsdepartement av hans informationssekreterare.När det gäller den ram som regeringen har attarbeta med när det gäller infrastruktursatsningar --ca 20 miljarder, varav det mesta är ett arv från dengamla socialdemokratiska regeringen -- visade detsig när jag försökte göra en summering att med deinteckningar som är gjorda finns det inga merpengar. Då är frågan berättigad.Det vore av intresse av få reda påkommunikationsministerns egen inställning ochambition beträffande de bägge storainfrastrukturprojekten genom , sominte är regionala utan fast mer av nationellkaraktär. Det som står i svaret, att det är riksdagensom beslutar om tilldelning av medel, är riktigt.Men det som inte fattar beslut om är dennuvarande regeringens ambitioner att fullföljastora och för hela landet viktiga projekt.Jag skall förtydliga min fråga: Vad ärkommunikationsministerns uppfattning? Ärambitionen i departementet att dessa jobb skallfortgå kontinuerligt tills de är klara?Anf. 133 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag önskar nästan att Axel Anderssonhade varit här litet närjag var kringgärdad av ledamöter från framför alltSkåne och vilka inte tyckte att dehade fått något. Axel representerarändå en del av landet som har fått hundratalsmiljoner, men han är ändå inte nöjd.Jag förstår att han vill ha ett besked om när alltdetta står klart. Svaret på den frågan är att jag intevet det. Vårt land har så enorma behov avsatsningar på infrastrukturen. Därför är det minstsagt vanskligt att stå här och tala om ungefär närolika stråk kan vara färdigbyggda.Exempelvis utbyggnaden av de motorvägar somriksdagen har enats om bör byggas ut innebär enkostnad på ca . Det är alltsåenorma pengar som behövs. äringet undantag.Jag kan alltså inte, herr talman, svara mer exakt påAxel fråga än vad som framgår av detskriftliga svaret.Ambitionen från regeringens sida är att vi skallfortsätta att bygga ut infrastrukturen. Vi hoppaskunna minska konsumtionen, både hos hushållenoch hos den offentliga sektorn, för att kunna ökainvesteringarna, så att vi långsiktigt skall kunnafortsätta att arbeta och bo här i vårt nordliga land.Anf. 134 AXEL ():Herr talman! Jag tackar återigen för svaret. Till slutkom regeringens ambition fram. Och om jag skalltolka det som kommunikationsministern sade påett välvilligt sätt innebär det att han liksom jaganser att projekten mår bäst av, och blir billigast,om de sköts kontinuerligt.Jag vill emellertid tillfoga en sak. sadeatt jag inte är nöjd. Men det var att ta i litet grand.Jag uttryckte min uppskattning över att detta harkommit till stånd. Men på en punkt är riktig, nämligen när det gäller vad denordentliga satsningen på Ostkustbanan på drygt 200miljoner innebär i antal arbetstillfällen. Jag harkontrollerat detta med . Det framgick dåatt ett delprojekt på ca 40 miljoner sysselsättermänniskor utanför verket och utanförmyndigheten. Och med en byggarbetslöshet iGävleborg på , den högsta i , ärdet naturligtvis otillfredsställande att man inte harfått mer sysselsättningsskapande delar i dettaprojekt.Anf. 135 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vore mycket tacksam, AxelAndersson, om vi kunde få ävenSocialdemokraternas hjälp när det gäller att minskaandelen egenregiarbeten inom de olika verken ochöka den del som går ut på entreprenad.När det gäller är denna ambition myckethög. har en egen skola i somutbildar entreprenörer och andra för att de skallkunna delta även i de arbeten som ligger ovanförbanvallarna, dvs. rälsarbeten, kraftinstallationeroch signalinstallationer. Detta pågår, men detbehöver öka.Slutligen, herr talman, har Axel Anderssonnaturligtvis alldeles rätt i att densamhällsekonomiska vinsten av investeringaregentligen uppstår först när något är klart, när manfår ett stråk som är färdigt.Anf. 136 AXEL ():Herr talman! försöktekommunikationsministern dribbla litet grand medmig. Jag anser inte att det innebär någon lösning attflytta arbetslösheten från en ficka till en annan.Verken, även , har mycket duktigt folksom är specialister på sitt jobb, linjedragningar ochandra specialarbeten, och detta jobb skall denaturligtvis göra. Men jag efterfrågade de sektorersom finns inom detta jobb som innebär ordentligagrundarbeten, anläggningsarbeten, som är typiskajobb som arbetslösa och kunniga byggnadsarbetarekan utföra.Anf. 137 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill säga att deninformation som jag har innebär att banverketsanläggningsarbeten, under själva rälsen, till hundraprocent är entreprenader och inte egenregiarbeten.Anf. 138 AXEL ():Herr talman! Det stämmer nog. Men om vi skulleknyta ihop denna diskussion innebär det attkommunikationsministern är beredd att stödja ettkontinuerligt utförande av detta objekt, vilketsuccessivt kan ge arbetstillfällen och även lätta påtrycket i den nuvarande svåraarbetsmarknadssituationen.Jag tycker att kommunikationsministern till sistskulle kunna kosta på sig en liten poänggivandemarkering om att det är klart att man skall se till attbåde men framför allt Ostkusbanan, som vihar diskuterat mest, skall färdigställas och attministern är beredd att prioritera dessa redanpåbörjade och stora projekt om fattarbeslut om att anslå medel.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1991/92:533 omutlokalisering av bil- och körkortsregistretAnf. 139 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om detskall fungera så att departementet stoppar förslagsom innebär att en länsstyrelse inom sitt område taransvar för arbetsmarknadssituationen.Länsstyrelsen i begärde i juni 1991att trafiksäkerhetsverkets (TSV) registeravdelningskulle bereda ett förslag till utlokalisering avbilregistret till . TSV fann att enutflyttning enligt förslag framstodsom olämplig och redovisade därför ett eget förslagtill verksamheter som går att lokalisera tillArjeplog. har i en skrivelse tillregeringen hemställt att TSVges i uppdrag att genomföra de av verket föreslagnaåtgärderna.När TSV lade fram sitt förslag utgick verket från attfritidsbåtsregistret skulle vara kvar och att detdärför kunde skötas från . En annanverksamhet som också skulle kunna administrerasdärifrån var kilometerskatten. Efter att TSV lagtfram sitt förslag har förutsättningarna förändrats.Regeringen har i budgetpropositionen aviserat attfritidsbåtsregistret skall avvecklas. Ävenkilometerskatten torde komma att avskaffas somen följd av den europeiska integrationen.Som jag har sagt i kammaren kommerregeringen att i en propositionta upp förslag till riktlinjer för och organisation avdet framtida trafiksäkerhetsarbetet. Eftersom bil-och körkortsregistreringen kommer att behandlasi propositionen vore det fel att nu ta ställning till eneventuell utlokalisering av registerverksamheten.Anf. 140 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Anledningen tillmin upprördhet -- jag måste erkänna att jag blevganska upprörd när jag fick informationen i fråga --är följande. När den här kammaren har diskuteratregionalpolitik har vi från Norrlandslänen mångagånger hävdat att verksamheter måste utlokaliserasfrån bl.a. det aktuella området för att få en breddpå arbetsmarknaden.Men har sagt att respektive länmåste ta ett inomregionalt ansvar. Arjeplogbefinner sig redan i en besvärlig situation. Ochvärre lär det bli om Laisvallgruvan läggs ner, vilketväl nästan allt nu tyder på. Vi i hardärför känt att vi måste ta ett ansvar för den härorten. I total politisk enighet fattades såledesbeslutet om att flytta den här enheten frånlänsstyrelsens centrala kansli i upp tillArjeplog. Detta skapar naturligtvis upprördhetbland personalen. Människorna är inte beredda attflytta till , och det har vi väl förståelse för.Men har vi lyckats föra ut våra argument.Vad händer då på departementet när det gäller dethär beskedet? Ja, naturligtvis framstår politikerna iNorrbotten som, skulle jag vilja säga, virrhöns.Man får stöd av departementet men inte av oss,dvs. Jag tycker nog att man bör funderatvå gånger innan en sådan här begäran avslås. Ilänet har vi tagit en ordentlig match, och viförväntade oss faktiskt litet stöd söderifrån.Anf. 141 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker att alla initiativ av det härslaget är bra. När statlig verksamhet berörs som ärföremål för en kraftfull omstrukturering -- ochMonica vet att det här sker med anledningav en utredning som hargenomfört -- tror jag ändå att det är fel att nu taställning till eventuella utlokaliseringar av olikadelar av verksamheten. Trots allt är det inte så långtid kvar tills en proposition läggs fram och beslutfattas i frågan. Därefter kan vi se vilka möjlighetersom finns till eventuella utlokaliseringar.Anf. 142 ():Herr talman! Jag kan ha viss förståelse förkommunikationsministern, som har blivitordentligt plågad . Det har ju varit en långdebatt. Därför nöjer jag mig med att säga att jaghoppas att ministern har dessa saker i bakhuvudetnär han och andra arbetar med propositionen.Dessutom hoppas jag att ni i det jobbet tar ibeaktande de funderingar som vi har. Sedan får vise hur det blir. Jag lever alltså fortfarande påhoppet.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1991/92:552 omtidigareläggning av beställningar av spårbundnafordonAnf. 143 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att medverka till atttrafikföretag och trafikhuvudmän ges möjlighet atttidigarelägga beställningar av spårburna fordon.Av överenskommelsen om trafik och miljö iStockholmsregionen framgår att kostnaderna förinköp av nya tunnelbanevagnar skall finansieras avlandstinget. Vagnkostnaderna beräknas till 4 000milj.kr. för perioden --2005. Motsvarandegäller för överenskommelsen i ,där åtar sig att upprustaspårvägen och genomföra nyaspårvägsinvesteringar.Något anslag inomkommunikationsdepartementetsverksamhetsområde som får användas för meraomfattande inköp av rullande materiel inomkollektivtrafiken har inte funnits. AnslagetByggande av länstrafikanläggningar omfattarvisserligen delposten Bidrag till investeringar itrafikmedel m.m., men den posten är /92 endast på 70 milj.kr. och är heltintecknad.Av det statliga anslaget Investeringar i trafikensinfrastruktur är 5,5 miljarder reserverade förstorstadsregionerna. Som namnet på anslaget angerfår medlen dock inte användas för investeringar irullande materiel.Jag kan däremot glädja med attsäga att genom det förslag som finns i regeringensproposition (1991/92:130) om ökad konkurrensinom den kollektiva persontrafiken och sombeslutades möjliggörs entidigareläggning av inköp av t.ex. regionaltåg.Förslaget innebär att statens förhandlare för köp avinterregional persontrafik får som ett alternativ tilldriftsbidrag förhandla om upphandling av rullandejärnvägsmateriel. I stället för att upphandla självatrafiken köper staten rullande järnvägsmaterielsom sedan får disponeras av den som fårtrafikeringsrätten för avsedd trafik. Staten står medandra ord för kapitalkostnaderna för trafiken,medan trafikeringsrättsinnehavaren står förtrafikdriften.Härigenom möjliggörs en förnyelse av vagnparkenoch därmed också en effektivisering av trafiken.Nybeställningarna bör också kunna fåsysselsättningsskapande effekter.Jag vill tillägga att motsvarande förfarande hartillämpats på en länsjärnväg, nämligen Blekingekustbana, där helt nya tåg satts in i trafik. Inköpenav vagnarna har finansierats med det statligatioåriga driftsbidraget. En tät trafik på banan medkomfortabla vagnar har medverkat till ett kraftigtökat resande, vilket är mycket glädjande.Anf. 144 ():Herr talman! Jag tackar för svaret på min fråga.Kommunikationsministern var, som framgick avden förra debatten, i ochfick där information om hur angeläget och viktigtdet är för jobben just när det gäller den industri somtillverkar spårbundna fordon att beställningarnakommer till stånd så snart som möjligt.Jag måste säga att jag är positiv till den aktuellaförändringen. Men jag är inte riktigt på det klaramed hur pass långt fram i tiden möjligheten finnsatt göra sådana här beställningar. Som ministernvet är det viktigt att beställningarna kommer tillstånd . Från industrins sida talas det . Därefter är det stopp. Industrinläggs ner, och vi står utan kompetens på ett förSverige viktigt område. Det gäller alltsåtillverkningen av vagnar av just den typ somtillverkas vid bl.a. ABB Railcar i Örnsköldsvik.Därför är jag intresserad av att höra ministernsbedömning av det förslag som finns i propositionen.Är departementet efter behandling avärendet startklart? Hur länge får man alltså väntapå att nämnda möjlighet skall föreligga?Anf. 145 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är väldigt bra när man, utan attnya pengar anslås, kan använda de pengar somredan är anslagna på ett mera kreativt sätt och detär ju vad det här är fråga om. Det handlar alltså omatt göra kollektivtrafiken så attraktiv att den blirlönsam.Jag måste ändå påminna om att det inte ärkommunikationsdepartementet eller regeringensom köper de här vagnarna eller den här trafiken.Det gör den som innehar trafikeringsrätten för deaktuella sträckorna.Om hinner fatta beslut i ärendet undervårriksdagen, och jag utgår från att så kommer attvara fallet, måste den här möjligheten föreliggaredan före halvårsskiftet.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1991/92:553 om postensverksamhet i ÅngeAnf. 146 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta om postverketgenomför de föreslagna neddragningarna i , liksom många andra, är påverkat av detekonomiska läget. Därutöver har postverket sedantidigare svåra lönsamhetsproblem ipaketverksamheten. Behovet av rationaliseringarär därför stort.Postverket ser över sitt transport-och terminalsystem för postorder- ochekonomipaket som innebär att sorteringenkoncentreras från nuvarande nio till fyraterminaler. En av de kvarvarande fyra terminalernaär den i . På terminalen i kommeremellertid neddragningar att ske. seräven över uppsamlingssorteringen av brev m.m. iÅnge. Även i denna verksamhet kommerneddragningar att ske.I instruktionen för postverket (SFS 1988:79) angesi 7 § att postverket bestämmer närmare om denregionala och lokala verksamhetens organisation.Det är olyckligt att arbetstillfällen kommer attförsvinna i till följd av postverketsrationaliseringar. Emellertid är det en förutsättningför att vi skall behålla och utveckla arbete ochboende i att affärsverk och företag äreffektiva och lönsamma.Anf. 147 HANS ():Herr talman! Till att börja med tackar jagkommunikationsministern för svaret, som jag docktycker visar en viss passivitet från regeringens sida.Ånge är en liten inlandskommun med drygt 12 000invånare som har drabbats väldigt hårt under desenaste åren av stora industrinedläggningar.Kommunen är extremt beroende av statligaarbetstillfällen. SJ och posten är stora ochdominerande arbetsgivare inom kommunen.När det gäller SJ har man ideligenfått uppleva små indragningar av verksamheten.Och aviserar posten neddragningar som kan fåmycket stora konsekvenser för Ånges del.Om det värsta alternativet blir ett faktum för Ångesdel blir det ett dråpslag mot kommun, fulltjämförbart med en nedläggning av Volvosverksamhet i . till kommunensstorlek blir konsekvenserna väldigt stora.Det får också följdeffekter för det privata näringslivsom finns kvar. I och med att samhällsservicen drasundan och arbetstillfällen försvinner på den statligasidan påverkas också detta.Jag förstår av kommunikationsministerns svar --om jag uppfattar det rätt -- att han inte tycker att destatliga verken skall ta något specielltregionalpolitiskt ansvar. Posten skall enbart göra deaffärsmässiga bedömningarna.Jag hade på känn att kommunikationsministernhade den inställningen, trots de direktiv somtidigare har funnits för statliga verk att även taregionalpolitiskt ansvar. Men min fråga gälldefaktiskt om regeringen tänkte vidta några åtgärderför att stötta näringslivet och verksamheten i Ångeom neddragningarna blir verklighet.Anf. 148 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt oss börja med att titta litet grandpå posten. Posten har länge varit ett s.k. naturligtmonopol. Vissa saker har gått väldigt bra och manhar tjänat mycket pengar på de verksamheterna,pengar som har använts för att subventionera olikatyper av verksamhet som inte har gått så bra.Det som har hänt är att posten har fåttkonkurrens på de mest lönsamma affärsområdena.Det har gjort att man har varit tvungen att sänkapriserna undan för undan. Posten har också utsattsför konkurrens genom att telefax är ettkommunikationsmedel som utnyttjas mer och meroch som gör att brevsortering och annat sådant fårett helt annat underlag än den hade tidigare. Dettaär den faktiska verklighet som man har att hantera.Nu har posten ändå valt att ha kvar terminalen förpost- och ekonomipaket i , mycket beroendejust på det regionalpolitiska läget. Det, HansStenberg, är en aktiv regionalpolitisk insats somposten gör. Det måste vi faktiskt hålla i minnet.Ånges ställning som järnvägsknut i gränslandetMellansverige och norra har historiskt gjortorten till ett naturligt val. Men eftersom en ökadandel av breven distribueras med s.k. elektroniskpost -- fakturor m.m. skrivs ut, kuverteras ochsorteras nära mottagaren -- har järnvägsbefordranminskat i betydelse. Regeringens huvudstrategi äratt föra en ekonomisk politik som leder till att helaSverige skall leva. Det förutsätter att en så oerhörtviktig verksamhet som posten är konkurrenskraftigoch kan fortsätta sin verksamhet över hela landet.Därför måste posten vara effektiv i sinkärnverksamhet. Det är det bästa sättet attgarantera att den också kan åta sig sina viktigasociala och regionalpolitiska uppgifter.Anf. 149 HANS ():Herr talman! Kommunikationsministern säger häratt pakethanteringen i blir kvar. Jag vill ställaen fråga till kommunikationsministern: det heltklart att det är så? När jag var i kontakt medfackliga företrädare inom posten under , hade man där inte fått något klart besked iden frågan. Man såg med stor oro på vad som varpå väg att hända. Jag hoppas att det svar somkommunikationsministern har gett är riktigt och attden delen av verksamheten är tryggad.Den konkurrens posten utsätts för och denmarknadsorientering som man tvingas till är ettbekymmer på många områden för just Norrlandsinland, ja, för inlandet över huvud taget. När manskall konkurrera på helt kommersiella grunderkrävs det att staten går in med särskilda riktadeinsatser för glesbygden, annars kommer det inte attfinnas underlag för någon service på de orterna.Anf. 150 Kommunikationsminister ():Herr talman!