prot · GF0995 · 1992-04-09 00:00:00 — Det är väl alltid såatt när något nytt införs blir det vissa förändringar.Det är naturligt och en viktig beståndsdel i justarbetet med att avreglera.Beträffande frågan om trafiken på regionalpolitisktviktiga men ekonomiskt svaga linjer vill utskottetför sin del framhålla vikten av att trafiken på dessalinjer kan upprätthållas även i en avregleradtrafiksituation om så krävs.Enligt vad som skrivs i betänkandet kommerluftfartverket också att behandla bl.a. frågan om ettdirekt ekonomiskt stöd till upprätthållande avsådan trafik. Detta är en garanti för att de i dagsvaga linjerna kan upprätthållas. Men jag ärövertygad om att avregleringen i sig öppnar nyamöjligheter för dessa linjer.Fru talman! Från utskottets sida har vi under desenaste åren varit överens om att behöverbyggas ut med en tredje bana för att kunna mötaresenärernas behov och för att göra det möjligt attkunna använda på ett riktigt sätt.Vi har också till största delen varit överens om attStockholm behöver två flygplatser. Det har ocksåfrån flera håll sagts att det är av riksintresse att detfinns två flygplatser i denna region. Eftersom någotannat alternativ för inte harkunnat tas fram, har blickarna riktats motBromma, som återigen har blivit ett alternativ somden andra flygplatsen i regionen.Enligt vad utskottsmajoriteten har erfarit förefallerdet numera kunna finnas en majoritet i Stockholmskommunfullmäktige för ett bevarande av Brommaflygplats. Utskottet ställer sig därför bakom attBromma flygplats bevaras.Även för är det nödvändigt attLandvetter kan byggas till och rustas för att kunnata emot mer trafik, framför allt utrikes sådan.Fru talman! Beträffande bidrag till de regionalaflygplatserna, anser utskottet att det inte finnsanledning för utskottet at ta ställning till vissaflygplatser -- vilket har förts fram i en delmotionskrav -- utan dessa bidrag får sökas påvanligt sätt. Utskottet anser sig inte behövaföregripa prövningen av bidrag från anslaget ochavstyrker därmed motionsförslagen angåendedetta.Fru talman! Jag yrkar bifall till alla moment ihemställan i trafikutskottets betänkande nr 13.Anf. 109 () replik:Fru talman! sade att de svagaflyglinjerna skulle kunna behållas även efter enavreglering. Men vi vill ha en garanti för på vilketsätt de skall kunna behållas. Det kan ni iutskottsmajoriteten dock inte ange. Ni tror att desvaga flyglinjerna skall kunna behållas, men ni villinte vara med om att föreslå en ordentlig utredning.Det är därför som vi har reserverat oss.Jan sade att man vill att skallvara kvar. Jag sade klart och tydligt -- och det stårockså i vår reservation -- att vi inte har tagitställning vare sig för eller emot. Jag vill fråga JanSandberg: Tycker att det är rätt attstaten skall tvingas att subventionera enförlustflygplats med 19 milj.kr., somskogslänen får nöja sig med 15 milj.kr. ?Vi tycker inte att flygplatsen behöver ägas avstaten. Tycker att det är statens ellerkommunens uppgift att ansvara för den lokalaflygplatsen?Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att vi skall gåhändelserna i förväg när det gäller . Jagtror att lika väl som jag kännertill att det förs diskussioner med utomståendeintressenter, med näringslivet och andra. Dessadiskussioner kan nog leda fram till ett konceptangående , som kan varaintressant på många olika sätt. Jag är ju -- precissom -- intresserad av att minskastatens utgifter om det är möjligt. Men det är förtidigt att gå in i detalj. Vi får vänta och se vadförhandlingarna ger.Beträffande problemet med de regionalpolitisktviktiga, men ekonomiskt svaga linjerna gjorde vivid utskottsbehandlingen extra kraftigaskrivningar, där vi framhåller vikten av just detta.Det finns alltså inte någon större risk för att hanågra dubier när det gäller den här frågan.Anf. 111 () replik:Fru talman! Som jag tidigare sade går avtalet ut1996. Genom senaste inläggförutsätter jag att han är med på att det statligaansvaret för flygplatsen skall upphöra för att detsedan skall övergå till kommunen.Jan sade också att det kan bli aktuelltmed andra intressenter. Kan jag tolka det som attJan ställer sig bakom det som vi anför ireservationen, att det statliga ansvaret skall drastillbaka 1996 och att sedan andra ägarintressen fårta över den andra flygplatsen iStockholmsregionen -- om den nu skall vara kvar,vilket är upp till och regionenatt besluta över, för det är ett beslut som vi frånstatens sida inte skall lägga oss i?Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag tycker att det som jag sade i minförra replik borde vara tillräckligt klarläggande.Det finns inte någon anledning att låsa sig pånågon punkt när det gäller . Jag sade ocksåatt det faktum att man diskuterar andra intressenterkan öppna andra möjligheter. Vi skall självfalletförsöka se till att statens utgifter minskas, och detgäller såväl detta område som andra områden. Jagär beredd att återkomma till denna diskussion närdet har lagts fram mer konkreta förslag.Anf. 113 ():Fru talman! Som miljöfråga är flyget på Brommaen av de största genom tiderna i . Det varockså miljöskäl som fick att besluta attflytta den stora trafiken från till Arlanda.Förslaget från den dåvarande borgerligaregeringen, som leddes av statsminister , omatt 1981 bygga ut till sade ju nej till.Alla de som tyckte att det var viktigt medmiljöfrågor sade nej till att fortsätta med den storatrafiken på och de planer som fanns på attbygga ut . Så tyckte inte näringslivets män,handelskammaren i och iStockholm. , efter den storauppgörelsen om , fårnäringslivets toppar, handelskammaren ochModeraterna sällskap av både ochFolkpartiet. Jag vill påstå att ochFolkpartiet anammat miljöfientligauppfattning.Argumentet enligt dessa partier för att behållaBromma är att det behövs en cityflygplats, att detskall vara nära till . Faktum är attArlanda kan kapacitetsmässigt ta emot affärsflyget,när den tredje tredje banan är klar. Genombyggandet av förkortas dessutomavståndet mellan och city.Resetiderna kan kanske fås ned till . Annatflyg kan hänvisas till andra flygplatser i Stockholmsnärregion.År 1991 var både och för enavveckling av Brommaflyget, men då var detvalrörelse. , sedan dessa båda partier kraftigthar decimerats, är de plötsligt för flyg på . ''Det lär vara majoriet i för flygpå '', heter det hos utskottsmajoriteten.Det är förstås fel. Stockholmarna vill ha en brabostads- och områdesmiljö och ett flygfrittBromma. De vill också ha kvar de finabostadsområdena och koloniområdena som finnsrunt flygfältet.Avtalet mellan och staten löper ut den31 . I avtalet finns det ingenuppsägningsklausul. Ett avtal är till för att hållas.Ändrade planer för framtid förutsätterbrott mot avtalets innebörd. Det blir jobbigt förbåde och att försvara sinnumera moderata miljösyn inför väljarna ochallmänheten i Stockholm.Bromma har fått en ny flygplatschef. Någonstansifrån verkar han ha fått ett löfte förknippat meduppgiften. Flyget skall vara kvar. Därför pågår detnu en upprustning av bl.a. Dennye chefen tror på och deras löften,som också och tydligen stårbakom.Bromma flygplats går med stora förluster, uppemot20 milj.kr. Man kan då fråga sig vem det ärsom skall betala driften för flygplatsen. Är detStockholms kommun eller näringslivet? Ibetänkandet står det att ''näringslivet lär varaberett att bevara flygplatsen''. Tror någon attnäringslivet vill betala pengar för en verksamhetsom går med förlust? Man vill bevaraflygplatsen, men för andras pengar.Förutom att har ett årligt driftsunderskottbehövs det stora investeringar, om flygplatsen skallkunna behållas -- ett par hundra miljoner harnämnts. Med tanke på att verksamheten inte kandrivas med överskott blir det nog svårt att få framdessa investeringspengar för att få flygplatsen attfungera i nuvarande skick. Det här bekymrar inteflygplatschefen. Han vill att flygverksamhet skallflyttas från till , som detute på pågår ett av de störstabyggprojekten i landet. I planerna ingår ocksåutrikesflyg. Man vill att återigen skalluppstå som en central flygplats.Om flygverksamhet flyttas från tillBromma, skulle detta få oerhördamiljökonsekvenser runt omkring . Jag kanförstå tanken bakom det hela. Det är det endasättet att åstadkomma lönsamhet på Brommaflygplats. Men miljökonsekvenserna bliromfattande, både för de omkringboende och fördem som bor en bit ifrån . För att kommatill rätta med en del av utsläppen av olika ämnenkrävs det ännu mer pengar till investeringar,förutom de par hundra miljoner som krävs för attverksamheten skall kunna fortgå som den gör nu.Jag måste fråga utskottsmajoriteten hur man hartänkt sig att betala dessa investeringar och hur manhar tänkt sig att komma till rätta meddriftsunderskottet. Även om utskottet i sittbetänkande säger att det ''lär'' finnas ett intresse, ärjag mycket tveksam till om detta verkligenstämmer. Är utskottet verkligen berett att ta uregen kassa? Vanligtvis brukar näringslivet vilja hade pengar som man investerar i en verksamhet åter.Jag tror inte att näringslivet är ute efter att varanågot slags och skänka bortpengarna.När alla andra kommuner drar konsekvenserna avmiljöskyddet, skall i återfåbullret, avgaserna, störningarna ocholycksriskerna. inträffadeen svår olycka med många döda. För några veckorsedan damp det ner ett annat plan i en sjö iflygplatsens närhet. Den gången blev det ingaallvarliga personskador, men vad händer nästagång? Man måste ha i minnet att ligger iett område som är väl bebyggt med villor.Samspelet med i stadshusoch deras kolleger i skall tydligen leda tillett återupprustat , tvärs emot allutveckling i övrigt. Det vilar ett slags revanschismöver ansatserna. Det är sorgligt.Alldeles oavsett vart åtgärderna i leder,kommer en stor del av opinionsbildningen iStockholm att riktas in på miljön kring Bromma.Det är jag övertygad om. Förhoppningsvis skallbåde och då få stå till svars försitt svek.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 114 () replik:Fru talman! När det gäller ekonomin och Brommaflygplats vill jag hänvisa till vad jag sade i etttidigare inlägg här i kammaren. Jag kan ocksåreferera vad som har sagts av flygplatschefen, somKent själv har nämnt i sitt anförande. Påen direkt fråga om regeringen kommer att ge någotbidrag svarar han: Jag säger inte nej, men jagtvivlar.Jag skulle kunna läsa upp fler uppgifter som visaratt det finns ett mycket stort intresse, det finnskapital och stora förutsättningar för att se till attdetta går runt utan att staten går in med pengar.Men den debatten är jag beredd att ta senare, närdet finns mer konkreta förslag.I övrigt vill jag, med tanke på kammarensarbetssituation, hänvisa till deninterpellationsdebatt medkommunikationsministern som jag deltog i, därbl.a. även var med. Där gick viigenom många av dessa frågeställningar. Jag villhänvisa till det snabbprotokollet.Anf. 115 () replik:Fru talman! Anledningen till att jag uppehållerkammaren med denna debatt är att den är oerhörtviktig för . Det är en miljöfråga menockså en ekonomisk fråga.Det är ett faktum att jag inte tycker att staten skallgå in med pengar. Det är många som har vittnat omdet här i kammaren. Då står förhoppningen hosdem som vill ha kvar till att man skall fånäringslivet att skänka pengar till investeringarnaoch till att hålla flygplatsen i gång, vad jag kanförstå. Flygplatsen har ju ett driftsunderskott.Jag tror inte på den tanken, att näringslivet skulleskänka pengar till denna typ av verksamhet.Näringslivet brukar vanligtvis göra investeringaroch vilja ha avkastning på sina pengar och såsmåningom vilja ha tillbaka dem.Jag måste fråga om den positivainställning som majoriteten har till att behållaBromma flygplats grundas på att man vill se enökad flygverksamhet. Hur skall man i så fall lösamiljökonsekvenserna? Det ligger bebyggelse runtom. Det finns både bullerproblem ochluftmiljöproblem. Det är väsentligt förstockholmarna och speciellt för dem som bor i dettaområde att få ett besked. Har man tänkt sig att detskall bli en kraftigt ökad flygverksamhet påBromma, för att klara finansieringen?Anf. 116 () replik:Fru talman! Det handlar inte om att näringslivetskall skänka pengar. Om tar reda pådetaljerna kring detta, får han veta att det handlarom att bilda bolag och att sätta in ett ganskaordentligt aktiekapital i det. Det är inte att skänkapengar.Socialdemokraterna har ju gång efter annan uttalatatt det behövs två flygplatser iStockholmsregionen. Fronderar motsitt eget parti och säger att det inte alls behövs? OmKent tycker som andra socialdemokraterär frågan: Var skall då den andra flygplatsen ligga?Om den kommer att ligga någon annanstans, finnsdet då större möjligheter för andra intressenter attstå för kostnader än det gör vid ?Anf. 117 () replik:Fru talman! Vi har konstaterat att denna flygplatsgår med ett stort driftsunderskott. Jag bara frågarvilka i näringslivet som skulle vara intresserade avatt stoppa in ett stort aktiekapital i ett bolag somenligt alla prognoser går med förlust, underförutsättning att man inte flyttar mycket ny trafiktill . Det skulle ju innebära att detägarkapital man stoppar in sakta men säkert ätsupp. Jag tror inte att näringslivet fungerar på dettavis.Förutsättningen för att få detta bolag att gå medvinst är att man får ökad flygverksamhet. Då fårman alla de problem med buller, utsläpp i luft ochvatten som en flygplats innebär. Min fråga var: Ärmajoriteten ute efter att öka trafiken kraftigt påBromma flygplats?När det gäller lösningen av flygplatsfrågan förStockholmsregionen i dess helhet kan man faktisktklara den genom att flytta en del av verksamhetentill en tredje bana på , men också genomatt förlägga en del av den andra verksamheten tillNyköping. Det finns nya lösningar för att klaraStockholmsregionens behov av flygverksamhet.Talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 118 (nyd):Fru talman! En nationell bra flygplats med godautbyggnadsmöjligheter finns i . Enutbyggnad till en internationell flygplats skulle varaen mycket lönsam investering. Redan i dagdisponerar ett tillräckligt stortmarkområde. är en av de få lokalaflygplatser som förfogar över två landningsbanorsom tål stora passagerarplan. Nuvarandeterminalbyggnad är dock alldeles för liten för ettväsentligt ökat antal resande.Luftfartsverket, som är mycket positivt inställt utbyggnad av , har tidigareprojekterat för en om- och tillbyggnad avterminalhallen men tvingats läggaprogramhandlingarna i malpåse, eftersom denallmänna konjunkturnedgången har drabbat flygetmycket hårt. En om- och tillbyggnad avterminalhallen skulle kunna påbörjas med kortvarsel.De totala kostnaderna för en utbyggnad av Kalmarflygplats beräknas till högst 40 miljoner, varav ca 25miljoner avser själva terminalbyggnaden.Fru talman! Det som talar för en utbyggnad avKalmar flygplats är för det första behovet av bättreinfrastruktur i sydöstra . län hartillsammans med mellanlänen i densvagaste befolkningsutvecklingen i landet.Befolkningen i länet har haft en inkomstutvecklingsom endast ligger på av rikets. län harbetydligt färre högskoleutbildade både inom privatoch offentlig sektor -- mot för hela riket.Andelen civilingenjörer bland de anställda inomtillverkningsindustrin är mot 2,0 %för hela landet. Allt detta pekar på att en satsningbehöver göras för att län inte skall bli enavfolkningsbygd beroende av ett omfattanderegionalpolitiskt stöd för att överleva.För det andra är ett län som har enväsentligt större andel byggnadsarbetare iförhållande till den totala arbetskraften än vad somgäller för riket som helhet. Byggnadsarbetarna iKalmar län kommer därför att drabbas hårdare änvad som är fallet för byggnadsarbetare i mångaandra delar av landet.För det tredje bor enbart i sydostlänen -- ,och -- nästan 600 000människor. De som bor i sydostlänen måste i dagåka till , , ellerKöpenhamn såväl när de efterfrågar internationellaflygresor som charterresor. En internationellflygplats i borde hälsas med stortillfredsställelse både av affärs- ochcharterresenärer.För det fjärde kommer frigörelsen i Östeuropaliksom övergången till marknadsekonomi attmedföra en enorm efterfrågan på utbildning ochinformation. Affärskontakter behöver byggas upp.Snabba flygförbindelser kommer att behövas bådeför person- och fraktbefordran. Avståndet frånKalmar till är , till , tillRiga , till , och Warszawaungefär , dvs. flygtider på mellan 20 och 50minuter.Fru talman! I län pekar man då och då pålänsföretagarnas dåliga engagemang och bristandeentusiasm för nya projekt. Alla inser ju att om maninte satsar helt och fullt, uppnår man barahalvmesyrer, och oftast uppnår man inget alls. Viskulle behöva litet mera Gnosjöanda i län,hör man då och då. Visst är det så.Tyvärr har farhågorna om bristande engagemangbesannats i min egen hemkommun Kalmar.Tidningarna rapporterade om min motion.Luftfartsverkets lokala representanter var mycketpositiva. kommun och fick kopior av motionen. Ochsedan har man naturligtvis jobbat stenhårt för attförsöka realisera idén. Har man det? Nej, man harinte gjort någonting -- inte en enda protokollförddiskussion, inte ens ett embryo till en kommitté. Jaghar just kontrollerat detta.Kalmar läns kommunförbund kör nu ut en tolvsidigtidning om län och EG -- inte ett ord om eneventuell utbyggnad av . Kalmarkommun, som borde ha ett direkt intresse av enutbyggnad av flygplatsen, både sett urarbetsmarknadssynpunkt och för att förberedaflygplatsen och näringslivet inför en kommandehögkonjunktur, har inte lagt två strån i kors för attföra frågan fram mot en positiv lösning. Är det såatt vi i sydost aldrig ser möjligheterna -- vi ser barasvårigheterna.Eftersom förslaget kommer från Ny demokratikanske politikerna i län av taktiska skäl,precis som i denna kammare, hellre blundar än gerNy demokrati äran av ett förslag som skulleinnebära mycket positivt för befolkningen i i allmänhet och kommun i synnerhet.Det är i så fall bedrövligt. I så fall ser man bara frånvilket håll förslaget kommer och inte vad förslagetinnehåller.Tyckte man kanske att förslaget var för dåligt? Nej,det kan man inte ha gjort. Man diskuterar ju inteens förslaget. Detta bekräftas både av chefen förnäringslivskontoret i och av företrädare förKalmar flygråd. Man säger att idén är intressant,men att man ännu inte hunnit göra någonting. Detär bedrövligt.Kan det hjälpa frågan till en positiv lösning, låterjag gärna övriga riksdagspartier få stå förmotionen, och om det behövs motarbetar jag gärnaförslaget av all kraft. Då kanske motionen fick enpositiv behandling.Fru talman! Min hemställan i motionen är myckethovsam, nämligen att får i uppdrag attutreda förutsättningarna och kostnaderna för enutbyggnad av . Låt få detutredningsuppdraget.Fru talman! Trots att jag kanske inte har så mångasympatisörer för min motion, vare sig i dennakammare eller som företrädare för minhemkommun, yrkar jag bifall till Ny demokratisreservation nr 3 och yrkar avslag påutskottets hemställan under mom. 14.Anf. 119 ():Fru talman! Att döma av inlägg börhan använda mer av sin energi till att tala med merlokalt aktiva politiker än till riksdagsmännen.Anf. 120 (nyd):Fru talman! Jag har spritt information om detta,och jag har haft kontakt främst med luftfartsverket.Som jag sade i mitt anförande har luftfartsverketoch vissa företrädare för kommunen sett positivt pådetta. Men ingenting har gjorts. Man väntar förlänge, och ingenting blir av. Gör man ingenting,händer heller ingenting.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § betänkande1991/92:TU14 Riksfärdtjänst (prop. 1991/92:100delvis).Anf. 121 BO ():Fru talman! Det skulle ha varit intressant att fådebattera denna fråga med . Men avhänsyn till kammarens ledamöter skall jag avståfrån den debatten . Vi kan komma tillbaka tillden senare.Härmed vill jag yrka bifall till hemställan itrafikutskottets betänkande nr 14.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöretogs till avgörande trafikutskottetsbetänkanden /92:TU13 och betänkande TU13Mom. 1 (riktlinjer för avreglering av den inrikesflygtrafiken)Utskottets hemställan bifölls med 142 röster mot112 för reservation 1 av m.fl. 7ledamöter avstod från att rösta.Mom. 12 ()Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot115 för reservation 2 av m.fl.Mom. 14 ()Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls genomuppresning.Mom. 18 (utrymmen för säkerhetskontroll påArlanda)Utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering -- som ställdes mot utskottetshemställan med godkännande av motiveringen ireservation 4 av -- bifölls medacklamation.Mom. 21 (bidrag till kommunala flygplatser m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot104 för reservation 5 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU14Utskottets hemställan bifölls.11 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 8 april1991/92:177 av () tillmiljöministern om trafikens miljöproblem måsteminskas:BakgrundRegeringen skriver i sin regeringsdeklaration att''den fjärde uppgiften är att forma en långsiktig ochhållbar utveckling mot ett samhälle med frisk luftoch rent vatten''. Det är en uppgift som måste lösasom vi skall ha en framtid. har i detsyftet lämnat en mängd förslag till , nuoch . Första steget i denna process sominom en del sektorer kommer att vara både långoch mödosam -- är att den negativa utvecklingenupphör, dvs. att belastningen på miljön inte ökar.Även om processen är svår så är det viktigt attkomma ihåg att våra möjligheter att bryta dendåliga utvecklingen och slå in på nya vägar aldrigvarit större än . Det finns en insikt omproblemen, det finns nya tekniker och metoder påmånga områden. Det finns ett växande globaltmiljösamarbete.Målet kan inte uppfyllas utan att stora förändringarsker inom trafiksektorn. Frånsett det senaste åretnär lågkonjunkturen reducerat transportflödet ochdärmed minskat belastningen på miljön, ökar deflesta miljöproblem som härrör från trafiken --framför allt bilismen och flyget. Två exempel pådetta är bullerproblemen och utsläppen avkoldioxid.Denna negativa trend måste vändas och bli positiv.Regeringen har inte beslutat eller aviseratnågra nya åtgärder som påskyndar denna process ipositiv riktning.Kommunikationsminister har i enintervju () sagt atttransporterna (de fysiska) kommer att öka, vi skallbygga många fler vägar och att proportionernamellan kommunikationsslagen kommeratt vara ungefär som . Denna fatalistiska syninger oro.På det internationella planet diskuteras nu enklimatkonvention. Åtgärder för att minskautsläppen av växthusgaser från trafik är enförutsättning för ett framgångsrikt arbete med ensådan konvention. måste vidta åtgärder påhemmaplan. Ett genomtänkt agerande för attminska problemen i kan också bli ett bidragtill utvecklingen internationellt. Uteblivnahandlingar bidrar till internationella processer i denmotsatta riktningen.FörslagModerna högeffektiva kollektiva trafiksystemmåste skapas där trafikunderlaget är tillräckligt.Miljöanpassade resebehov och vanor skalluppmuntras, elektroniska kommunikationer måstebyggas ut, miljövänliga bränslen måste ersätta defossila, en teknikupphandlingsfond bör inrättas,investeringar i nya distributionssystem börstimuleras. Drivmedelsskatterna måste bli föremålför en ordentlig översyn.Systemet med miljöklasser för fordon måsteutvecklas. Miljöministern har tidigare i riksdagensagt att detta övervägs. När kommer besked?För att dessa förändringar skall kunna komma tillstånd behövs en långsiktig strategi där normer ochdelmål i tiden anges.