prot · GF0957 · 1992-02-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:57Tisdagen den 4 februariKl.14.001 § Ny riksdagsledamot m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkommnaBerättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare förriksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att MartinNilsson (s), , utsetts till ny ledamot avriksdagen fr.o.m. sedanIngegerd () avlidit.Till ersättare för riksdagsledamöter har utsettsConny , , ,, , , ochStefan , (alla s).Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 27 januari 1992Lars § Justering av protokollJusterades protokollen för den 21, 22 och 23januari.Meddelande om debatt om principerna förregeringens privatiseringspolitik m.m.Anf. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag får anmäla att socialdemokraterna harframställt önskemål om särskild debatt omprinciperna för regeringens privatiseringspolitikoch handläggningen av Volvo-Procordiaaffärensamt att talmannen beslutat att en sådan debattskall anordnas kl. 14.30.För debatten gäller följande regler.En företrädare för varje partigrupp får delta.Anmälan om deltagande bör göras senast i morgonkl. Från socialdemokraterna deltar OddEngström. Regeringen företräds av näringsministerPer . Närmare besked om debattiderm.m. lämnas i särskilt meddelande.3 § Meddelande om svar på interpellation1991/92:80Från kanslirådet ,, hade inkommit följandeskrivelse:Till riksdagenMed hänvisning till riksdagsordningens 6 kap. 1 §får jag meddela att nr 80, till statsrådet ombiståndsprojekt riktade till kvinnor, inte kommeratt besvaras inom föreskriven tid på grund av attKristina inte har möjlighet att ta emotsvaret.Interpellationen kommer att besvaras den 27februari 1992.Stockholm den 30 januari 1992Björn Sternby4 § Meddelande om svar på interpellation1991/92:83Från miljöminister hade inkommitföljande skrivelse:Till riksdagenHadar har ställt en interpellation till mig omkärnkraftverken i f.d. Sovjetunionen.Interpellanten och jag har inte kunnat finna en tidför interpellationens besvarande inom den aktuellafyraveckorsfristen på grund av andra engagemang.Vi har därför tillsammans med kammarkanslietträffat en överenskommelse om att jag skall svarapå interpellationen den 27 februari 1992.Stockholm den 27 januari 1992Olof Johansson5 § Information från regeringen om åtgärdermot våld och främlingsfientlighetAnf. 2 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Nu kommer justitieminister ochkulturminister att lämnainformation från regeringen. Efter informationenges ledamöterna tillfälle att ställa kompletterandefrågor. Jag vill understryka att anförandena börvara korta. Det är också lämpligt att frågeställarnaredan från början anger vem av statsråden somfrågorna riktar sig till.Anf. 3 Justitieminister ():Herr talman! Jag känner inte igen mitt land -- ochjag tycker inte om vissa nya tendenser i vårtsamhälle.Det finns många -- både svenska och utländskabetraktare -- som har ansett oss litet stela, litettråkiga. När vi debatterar -- t.ex här i kammaren --yttrar sig en i taget i god ordning utan att störasgenom avbrott från åhörarna. När vi stiftar lagar tardet sin grundliga tid. Ja, kanske det. Meni botten av detta mindre eldfängda beteende liggeren respekt för meningsmotståndarna och en känslaför fair play: om jag får redovisa min uppfattningmåste andra få göra detsamma.I det typiskt svenska ligger bl.a. också öppenhet,yttrandefrihet, tolerans och samarbete.Men har nya oroväckande mönster dykt upp ivårt samhälle. Det finns grupper som struntar idebatten och som struntar i respekten för andra.Personer eller uppfattningar som anses oförenligamed det egna synsättet utövar man våld mot. Desom nu drabbas är svenska medborgare av utländskhärkomst eller personer som har kommit hit somflyktingar eller invandrare.Låt mig klart säga att det kan finnas olikauppfattningar bland oss vad gäller bl.a.invandringens omfattning och effekter. Det är intekonstigt. Vi lever i ett land där även sådana frågorfår debatteras fritt. Men i denna fråga -- eller iandra politiska frågor -- kan vi aldrig tolerera attsansad debatt och utbyte av argument ersätts avvåldsaktioner.Vi måste alltid komma ihåg att tolereras våld i dagmot invandrare, då accepteras våldets princip ochvårt rättssamhälle hotas.De som begår våldsbrott mot andra på grund avderas hudfärg, hårfärg, språk eller vanor förtjänarinte annat än vårt gemensamma fördömande,förakt och bestraffning. För den som tillgriper våldhar ställt sig vid sidan av de ideal som vi vill skallvara vägledande för mänsklig samvaro. Våldet stårför barbariet och för det laglösa samhället.Det kan finnas förvirrade människor som iillgärningarna ser något beundransvärt. Till demvill jag säga att det är fegheten ni beundrar. Vadkrävs det för mod för att skjuta en slumpvis utvaldoch försvarslös medmänniska på öppen gata? Vadfinns det att beundra hos dem som i skydd avmörkret smyger fram till ett hus, häller ut bensinoch försöker bränna dem som sover där till döds?Jag vet att den helt överväldigande delen av vårtfolk tar kraftfullt avstånd från och fördömer sådanahandlingar. Men till er som vet vem som begårdessa handlingar eller känner dem säger jag: Fådem att sluta! Gör klart för dem att ni avskyr vadde gör. Om de inte överger våldets väg så vänd demryggen! Undvik deras sällskap! Ställ er påhumanitetens sida, inte på barbariets. Ta ert ansvar.Till dem som tror sig kunna påverkasamhällsutvecklingen genom våldsbrott vill jagsäga: Vi tänker inte vika för den sortens handlingar.Vi har lagar som förbjuder envar att begåvåldsbrott, och dessa lagar gäller självklart ocksånär brottsoffret är en svensk medborgare avutländsk härkomst eller någon som har kommit hitfrån något annat land för kortare eller längre tid.Jag vill ta detta tillfälle för att kortfattat erinra omde möjligheter som finns att ingripa mot brottmed rasistiska inslag eller motiv.De grundläggande bestämmelserna om skydd motetnisk diskriminering finns i regeringsformen. Iförsta kapitlet andra paragrafen fastslås att denoffentliga makten skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet, liksom attetniska, språkliga och religiösa minoritetersmöjligheter att behålla och utveckla ett egetkulturliv bör främjas. I 2 kap. 15 § sägs att lag ellerannan föreskrift inte får innebära att någonmedborgare missgynnas därför att han med hänsyntill ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör enminoritet. Vidare sägs i 2 kap. 20 § 1 st. 7p. attutlänning här i riket är likställd med svenskmedborgare i fråga om skydd mot att missgynnas pågrund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung.Förutom dessa grundläggande bestämmelser finnsdet ett antal straffrättsliga stadganden ibrottsbalken som kan användas vid rasistiskaförfaranden. Inledningsvis vill jag nämna de brottsom direkt tar sikte på en rasistisk ellerdiskriminerande verksamhet.I 16 kap. 9 § om olaga diskrimineringstraffbelägges om näringsidkare i sin verksamhetdiskriminerar någon på grund av hans ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung ellertrosbekännelse. Typfall är att vägra sälja till vissfolkgrupp.I 16 kap. 8 § straffbelägges att iuttalande eller annat meddelande som sprids hotaeller uttrycka missaktning för folkgrupp eller annansådan grupp av personer med anspelning på ras,hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung ellertrosbekännelse. Görs ett sådant uttalande i trycktskrift tryckfrihetsbrott.Brottsbalken i övrigt innehåller en mängdstraffbestämmelser som kan bli aktuella. I dettasammanhang vill jag nämna dem som liggernärmast till hands. Brotten mot liv eller hälsa,såsom mord, dråp och misshandel. Brotten motfrihet och frid. Här kan närmast brotten olagatvång, olaga hot, hemfridsbrott och ofredande bliaktuella. Ärekränkningsbrotten, främst förtal ochförolämpning. Skadegörelsebrott, främstskadegörelse som även finns i en grov variant medenbart fängelse i straffskalan. Allmänfarliga brott,främst mordbrand och grov sådan. Brott motallmän ordning, främst det tidigare nämnda hetsmot folkgrupp och olaga diskriminering.I 16 kap. bör också nämnasbestämmelsen om uppvigling vilken straffbeläggeratt muntligen inför menighet eller folksamling iskrift som sprids eller till annat meddelande tillallmänheten uppmana eller eljest söka förleda tillbl.a. Brott mot allmänverksamhet, främst övergrepp i rättssak. Tjänstefelkan bli aktuellt vid offentlig tjänstemanssärbehandling på grund av ras eller liknande.Rent allmänt gäller att rasistiska motiv kan tas medvid bedömningen av brottets straffvärde och ledatill högre straff än annars.Rättsväsendet har som uppgift att tillse att dessabestämmelser efterlevs. Katalogen är lång. Polisensresurser har koncentrerats till att gripaförövarna och förhindra nya våldsdåd. Regeringenhar, för att underlätta polisens ansträngningar,utfäst en belöning till den som medverkar till att fåstopp på den våldsverkare som härjar på våra gator.Jag vill slutligen nämna att det pågår en översyn avbestämmelser på andra områden för att ge ossvidgade möjligheter att ta itu med det rasistiskavåldet. Utredningen för åtgärder mot etniskdiskriminering har i ett delbetänkande,Organiserad rasism, föreslagit att ibrottsbalken skall införas ett nytt brott medbenämningen organiserad rasism. Den brottsligagärningen utgörs av deltagande i sammanslutningsom genom att medverka eller uppmana tillbrottslighet som innebär våld, hot eller tvång måsteanses förfölja folkgrupp eller annan sådan grupp avpersoner på grund av ras, hudfärg, nationellt elleretniskt ursprung eller trosbekännelse. Enligtförslaget skall motsvarande tryckfrihetsbrottinföras i tryckfrihetsförordningen. Dettautredningsbetänkande är på remiss.Det finns även anledning att kortfattat nämna dekriminalpolitiska förändringar regeringen avser attgenomföra. Att bryta utvecklingen mot allt flerbrott är en avgörande fråga för allas trygghet isamhället.Det finns stora brister vad gällermöjligheterna att ingripa mot unga brottslingar.Det måste skapas fungerande institutioner i statensregi för sådana brottslingar. Det finns ocksåanledning att överväga införande av s.k.veckoslutsfängelser. Även särskilda jour- ochungdomsdomstolar kan bli aktuella.Den s.k. halvtidsfrigivningen från fängelsestraff harväckt berättigad irritation hos svenska folket.Redan i år kommer förslag att läggas fram som iprincip innebär en återgång till den reglering somgällde innan halvtidsreformen genomfördes. Detblir alltså inte fråga om någon obligatoriskhalvtidsfrigivning, och riktpunkten för de flestaintagna blir att frigivning inte medges innan tvåtredjedelar av den utmätta strafftiden avtjänats.Kampen mot narkotikabrottsligheten är vid sidanav kampen mot våldsbrottslighet en av våra mestangelägna kriminalpolitiska uppgifter. För attstoppa missbruket tidigt och kunna sätta inerforderligt stöd skärps straffskalan vid ringanarkotikabrott.Polisen behöver ökade resurser, och det skall denfå. Antagningen av polisaspiranter har redan ökat.Målsättningen är att polisbristen skall vara avhjälptsenast år 1995.Rättsväsendets funktion är ytterst allas vårt ansvar.Respekten för medmänniskor och avståndstagandefrån våld och rasism kan vi envar visa oberoende avmängden lagar och bestämmelser. Det handlar omgrundläggande etiska värden som överskuggarnationella och kulturella uttryck.Vi lever i ett fint land som vi kan vara stolta över.Låt oss tillsammans göra vad vi förmår för att viskall kunna säga detsamma om i framtiden.(Applåder)Anf. 4 Kulturminister ():Herr talman! Jag är tacksam för dennainformationsstund. Det finns verkligen anledning,mot bakgrund av vad som händer i vårt land, att gemöjlighet för riksdag, kammarensledamöter och regeringen att få kommentera detsom händer.Regeringen fördömer med kraft de yttringar avfrämlingsfientlighet och rasism som vi sett breda utsig . Låt mig redan frånbörjan få säga, att jag är upprörd och förskräcktöver de allvarliga våldsbrott som den senaste tidendrabbat flera personer med invandrarbakgrund.Sådana handlingar får aldrig tolereras, oavsett vemeller vilka som drabbas av brottet.Det mest akuta just nu är att den eller de skyldigakan gripas. Som justitieministern redan framhållit,har polisen också satt till alla tillgängliga resurserför att få tag i brottslingen eller brottslingarna.Det är viktigt att vi nu alla visar vår solidaritet meddem som drabbats och att vi visar förståelse för denrädsla som många invandrare känner. Vi som avövertygelse tar avstånd från dessa tendenser måsteockså visa att vi är många som fördömerfrämlingsfientlighet och rasism.Jag ser därför mycket positivt på de spontanademonstrationer och manifestationer som ägt rumpå flera håll , vilka germänniskor möjlighet att delta och ge uttryck för sinreaktion mot det avskyvärda som hänt.Jag hyser också stor förståelse för motiven bakomden sorgemanifestation som en radinvandrarorganisationer planerar den 21 februariför att åskådliggöra hur viktigt och värdefullinvandrarnas insats är för vårt land. Jag hoppasverkligen att den får en stor uppslutning.Vi måste alla som medborgare och medmänniskorta ett personligt ansvar för det öppna och tolerantasamhället. Det klarar inte några få politiker. Vimåste alla bemöta fördomar ochfrämlingsfientlighet varhelst vi möter dem. Detklarar inte någon myndighet åt oss. Det är ivardagslivets stämningar som opinioner skapsa.Därför är det i vardagen det stora arbetet motintoleransen måste ske. Jag vet att det är mångasom i vår vardag bekämpar intoleransen.Arbetet med att bekämpa främlingsfientlighet ochrasism handlar framför allt om att långsiktigtpåverka attityder i vårt samhälle. Det gäller förstoch främst att undanröja missförållanden som kanbefrämja en avog inställning till de flyktingar somfår stanna i vårt land.Dit hör regeringens beslut att upphäva det s.k. 13-decemberbeslutet och att i fortsättningen tillämpaen strikt bedömning enligt utlänningslagen av denenskildes skyddsbehov.Dit hör också vår strävan att minska väntetidernaför de asylsökande, bl.a. genom att påskyndainrättandet av och genom attge den extra resurser.Dit hör också slutligen vår önskan att öppnasystemet för flyktingmottagning så att asylsökandeoch flyktingar i större utsträckning än självafår ordna arbete och bostad. Därigenom befrämjasett bättre inlemmande i vårt samhälle och enpassivisering och ett bidragsberoende hosflyktingarna motverkas.Det handlar vidare om ett aktivt påverkande avattityder. Jag anser att skolan spelar en central rolli det arbetet. Skolministern lämnade den 10december ett frågesvar omfrämlingsfientlighet bland ungdomar och framhölldär att skolan tålmodigt måste arbeta för att på siktpåverka normer och attityder. I de nya direktiventill läroplanskommittén, som har lämnats,betonas detta. Skolministern framhöll också i sittsvar att ytliga akuta åtgärder riskerar att aldrig nåfram till dem som verkligen berörs.Regeringen kommer på ungdomsministerns förslagatt använda 5 milj.kr. ur allmänna arvsfonden tillstöd för ungdomars egna initiativ i det här arbetet.Civildepartementet planerar att i samråd medandra berörda departement ta fram ettinformations- och diskussionsmaterial som vändersig till barn och ungdomar i . Det harvisat sig att många lärare inte känner till att detredan nu finns en hel del läromedel som rörfrämlingsfientlighet och rasism. Skolministern harför sedan i samverkan med skolverkettagit initiativ till en sammanställning överläromedel på området. Den distribueras nu tillskolorna.Regeringen föreslår i årets budgetproposition att 10milj.kr. avsätts till regeringens disposition för insatsmot främlingsfientlighet, rasism och antisemitism.Avsikten är att stimulera ett sådant arbete på ettbrett plan. Med detta får vi ökade möjligheter attstödja de goda krafter som finns.I har en inventering gjortsav tidigare arbete på det här området. Den avsersåväl det som har gjorts av stat och kommun somdet som gjorts av frivilliga organisationer.Inventeringen och en analys av denna bildarbakgrund till det arbete som pågår genom ensamverkan mellan de närmast berördadepartementen. Det handlar om ett mycketomsorgsfullt arbete för att dels få klarhet i vilkaattityder och vilka bakomliggande faktorer somskall angripas, dels finna verkningsfulla metoder attuppnå en verklig förändring.Det gäller vidare att se över vilka förändringar somerfordras inom lagstiftningen. De förslag tillkriminalisering av medverkan i rasistiskaorganisationers verksamhet samt att rasistiskamotiv eller inslag i brott skall utgöra en allmänstraffskärpningsgrund, som har lämnats avutredningen mot etnisk diskriminering, kommer attbehandlas inom när remissvarenhar kommit in.Diskriminering inom arbetslivet är en huvuduppgiftför arbetsmarknadens parter att ta itu med. Ävenhär kan det vara nödvändigt med en lagstiftning tillstöd för detta arbete. Utredningen om etniskdiskriminering kommer under det här året att ocksåge förslag till åtgärder som motverkardiskriminering bl.a. i arbetslivet. Regeringen avseratt återkomma till med förslag i det härhänseendet.Herr talman! Låt mig slutligen också i det härsammanhanget få framhålla den vikt som jagtillmäter det arbete som utförs avdiskrimineringsombudsmannen, både vad avser attfölja upp diskriminering och att medverka iopinionsbildningsarbetet. Därför är det av storbetydelse att befattningen , genom ettregeringsbeslut , åter är besatt och kanverka med full kraft.Det som har inträffat är djuptbeklagligt. Jag hoppas innerligt att den omfattandereaktion som dessa dåd nu möter inte snart återfalnar. Arbetet med att värna tolerans ochöppenhet och att bekämpa främlingsfientlighet ochrasism måste bedrivas ständigt och långsiktigt.Tillåt mig därför en mycket personlig reflexion,nämligen den att det hade varit en styrka om detengagemang som glädjande manifesteras ocksåhade kommit till uttryck i den tilltagande snålblåstsom mötte dessa frågor bl.a. under förra åretsvalrörelse.(Applåder)Anf. 5 ():Herr talman! sade att hon vartacksam över att ha fått den härinformationsstunden. Det är ju på regeringen detankommer att ta sådana initiativ. Jag skulle viljasäga att det var på tiden.Vad som behövs och vad som saknats i den härdebatten är en enhetlig och snabb hållning frånregeringen och inte minst från statsministern, bådesom företrädare för regeringen och som företrädareför moderata samlingspartiet. Det sista är inteminst viktigt. Jag tycker att vi har upplevtmotsatsen. Det är olika statsråd som har gått ut ochsagt olika saker. Man har generellt tagit ställningmot våld i allmänhet, man har uppmanat tillpersonligt ansvar, man har -- som -- hävdat demonstrationsrätten också förrasister osv. behöver ett enhetligt ochentydigt fördömande av detta. Jag undrar varförinte regeringen, genom sin statsminister helst, kangå ut i massmedia och förklara vad invandrarefaktiskt betyder för , vad de gör isjukvården, i lokalvården, i restaurangköken, påtunnelbanan osv. Varför kan inte samma regering,genom sin statsminister, tala om varför en delinvandrare kommer till och varför man hartvingats fly från sina länder? Varför kan man intetala om det krig, den terror, som pågår där och omtortyr av barn, om kvinnor som blir våldtagna osv.Det skulle skapa en större förståelse för varför dehär människorna behöver stöd och skydd i vårtland.Jag skulle vilja ställa två frågor till dagens debatt ett uttryck för en enhetliguppställning i regeringen mot det våld som riktarsig mot invandrare? Invandrarministern sade atthon hyser respekt för den sorgemanifestation somskall genomföras . Är det en respektsom hela regeringen delar?Anf. 6 Kulturminister ():Herr talman! vet attstatsministern skall svara på en fråga här senare.Jag är alldeles övertygad om att statsministern kantala för sig själv å hela regeringens vägnar. Svaretpå båda frågor är: Ja.Anf. 7 ():Herr talman! Jag vänder mig till har regeringen kommit till insikt om attdet behövs åtgärder mot främlingsfientligheten ochrasismen. Det är bra att den allmänna opinionenhögljutt har krävt insatser och att man har bevisatför regeringen nödvändigheten av att någontinggörs.I den information som vi fick, fanns det såvitt jagkunde förstå bara två konkreta åtgärder. De var påpekade att skolans roll var viktig. Det kanjag instämma i. Det är där som unga människorsnormer och attityder grundläggs. att planerar att, i samrådmed berörda departement, ta fram ettinformationsmaterial som vänder sig till skolorna.Nu undrar jag: När når detta material skolorna?Det talas också om 10 milj.kr. som finns ibudgetpropositionen, dvs. det är pengar somriksdagen skall besluta om. De härpengarna skulle, sades det, komma alla godakrafter till del. Jag undrar då: Vad menas med dessa''goda krafter''? Är det folkrörelserna, eller vadmenas med uttrycket?Jag har också en tredje fråga. sägeratt en del i arbetet med att bekämpafrämlingsfientligheten och rasismen skulle vara attregeringen upphäver det s.k. 13-december-beslutet. Vill med det påstå att densocialdemokratiska regeringen bidrog tillfrämlingsfientlighet och rasism genom 13-december-beslutet?Anf. 8 Kulturminister ():Herr talman! har tydligen litetsvårt att räkna, eftersom hon bara kunde se tvååtgärder. Jag räknade upp en rad åtgärder som delshar vidtagits, dels är på gång.Låt mig börja med fråga om13-december-beslutet. Jag vill inte fortsätta dendiskussion som har förts om vilka effekter detbeslutet eventuellt hade. Den diskussionen har vifört i denna kammare . Låt oss ,alla vi som står upp för humanitet och respekt föralla enskilda individer, förenas i en gemensamkamp emot dem som hotar dessa värden.Upphävandet av 13-december-beslutet innebar enåtergång till en strikt tillämpning av bedömningenav det skyddsbehov som de som söker sig till vårtland har. Praxis har tyvärr blivitoklar på grund av de olika förändringar som harskett, både vad avser praxis när det gäller vistelsetidoch vad avser den humanitära bedömning av de s.k.de facto-flyktingarna som vi hade under en vissperiod.Jag menar att om vi skall få respekt för en generösflyktingpolitik och respekt också i breda lager avdet svenska folket för de nya svenskar som kommerhit till , är det viktigt att vi undanröjeroklarheter, missförstånd och missförhållanden. Jaghar här redovisat en rad åtgärder som vi har vidtagitför att göra detta. Det åligger inte minst oss som villha en generös inställning till flyktingar att ta bortden möjlighet som främlingsfientliga krafter nu haratt använda missförhållandena till en vidare kritikmot invandrare över lag.Maud Björnemalm frågar hur de tio miljonernaskall användas. Jag har inte ett exakt besked att geom detta. har ännu inte fattat sitt beslut,men jag utgår från att pengarna kommer attbeviljas, och vi har därför vidtagit förberedelser fördetta. Det är, som jag sade i min information,viktigt att vi vet vad det är för attityder vi skallangripa. Det är också viktigt att veta vilka metoderman skall använda för att nå resultat. Det arbetethar nu påbörjats i regeringskansliet.Det material till skolorna som civilministern hartagit initiativ till började produceras före julhelgen.Exakt datum för när det kommer att finnas ute iskolorna kan jag inte ge.Anf. 9 ():Herr talman! De fem miljonerna som BirgitFriggebo nämnde skall, om jag uppfattade det helarätt, tas ur allmänna arvsfonden.Vidare sade faktiskt att manplanerar att i samråd med berörda departement tafram ett informationsmaterial som skall nåskolorna. Det var därför jag frågade när dettamaterial skall nå skolorna.Det är klart att vi alla, både som politiker ochmedmänniskor, har ett stort ansvar för att kraftigtmarkera att främlingsfientligheten och rasismeninte hör hemma i en demokrati som . Mendet sägs ju ofta att främlingsfientlighetens ochrasismens grogrund kan sökas i människors socialaoch ekonomiska situation. Ett sätt för regeringenatt bekämpa främlingsfientligheten är att se till attmänniskor har ett arbete och att man uppleversocial rättvisa. I det sammanhanget har regeringenett mycket stort ansvar.Anf. 10 Kulturminister ():Herr talman!