prot · GF09116 · 1992-05-20 00:00:00 — Jag tror att det skullevara oerhört värdefullt, inte bara för kvinnornautan kanske ännu mera för oss män, om devärderingar, det sättet att förhålla sig, de relationersom kvinnor har mellan sig, mera präglade ocksåvårt arbete, vårt sätt att prata med varandra här iriksdagen.Det är alltså inte fråga om att vi män på något sättskulle tycka synd om er kvinnor, när vi vill att niskall bli fler i osv., utan det handlar omhela samhällsklimatet och vårt sätt att bedrivapolitiken.Med det här vill jag yrka bifall till minmeningsyttring, som i fyra fall innebär säryrkandenjämfört med utskottet. Det gäller ,vapenexporten, IB och . 18 () replik:Fru talman! har själv tillstått atthan känner sig träffad av att jag talat omoförsiktighet med handhavande av hemligtmaterial. Han frågar efter arten av uppgifter somdet gäller, men det tänker jag över huvud taget intekommentera. Det har vi samtalat om i utskottet,och jag vill inte bidra till att fler bitar faller på platsi det pusslet. Jag nöjer mig med att frågan omförtroendet för utskottets granskningsarbete på dethär sättet ändå har lyfts fram.Johan tillstår också att han kan hauppfattats som något överambitiös i fråga om attbegära fram handlingar. Ja, att i de aktuellaärendena leta dokument från tillbakai tiden är i mitt tycke något underligt, inte minstdenna strävan att använda KU till att leta efter lik igarderober som stängts för årtionden sedan.Här bekräftar mina misstankar atthan bedrivit en kartläggning som haft mera att göramed en personlig kampanj än en värdig KU-granskning. Jag tycker att KU bör låta historikernata hand om den biten och för egen del ägna sig åtmera angelägna uppgifter. Att det dessutom är f.d.kommunister som letar lik i andras garderober ärännu mera underligt.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag kan inte påminna mig att det iutskottet har uttalats några misstankar om attnågon bestämd person skulle ha läckt eller utpekathemliga handlingar. Jag skulle vilja vädja tillutskottets övriga ledamöter att hjälpa till och talaom i vad mån sådana påståenden har förekommit,så att vi får preciserat och klarlagt exakt vad dethandlar om.Roland Lében talade om lik i garderoberna. Jaghoppas verkligen att deltar i dendebatt vi kommer att ha om IB-frågan.Det finns en god förklaring till att jag är intresseradav detta. Det gäller inte bara mig. Jag tror att enmycket stor del av de som varit inblandade i dennafråga vill ha fram de gamla liken ur garderoberna.Men det får vi återkomma till, som sagt var.Anf. 20 () replik:Fru talman! När vi har samtalat om denna fråga hardetta bortförklarats, som jag sade i mitt förstainlägg, med att informationen inte har beskrivitsfullt ut. Likväl har samtliga i utskottet konstateratatt det har möjliggjort frågeställningar till andrapersoner, vilket har gjort att man har kunnat dravissa slutsatser. Därmed kommenterar jag intedetta något mer.Anf. 21 . () replik:Fru talman! Jag har begärt replik på JohanLönnroth efter det att han i sitt anförande har tagitupp sina relationer med konstitutionsutskottet.Som ordförande i utskottet vill jag klargöra någraförhållanden.I förrgår gjorde en framställan tillutskottet om att utskottet hos regeringen skullebegära att få ta del av en hemligstämplad handlingfrån . Enligt kunde handlingen habetydelse för behandling avutskottets granskning såvitt gäller regeringenskontroll av den militära underrättelsetjänsten. Vidgårdagens utskottssammanträde avslog utskottetenhälligt framställningen.Utskottets beslut i går har föranlett ett par felaktigapåståenden och misstänkliggöranden av utskottetsgranskningsverksamhet i två TV-kanaler. sagt att KU av hemliga, ovidkommande skälhar avbrutit och stoppat granskningen och för alltidslagit igen dörren för vidare granskning avsäkerhetsfrågorna. Det är naturligtvis helt fel.Det är KU som granskar regeringen. För detändamålet har KU rätt att ta del av alla handlingarsom hör till regeringsärendena. Vad KU harkommit fram till i sin granskning skall KU anmälaför . Det har vi gjort i det betänkande somi dag föreligger på bord. Där redovisas det materialsom utskottet har haft som underlag förgranskningen. Genom justeringen avslutadesgranskningen för detta riksmöte.KU:s granskningsskyldighet upphör dock inte medbetänkandet. Skyldigheten kvarstår självfallet. KUkommer att justera nya granskningsbetänkanden.Men det är ett misstag att tro att debatten här i dagingår i den fortsatta granskningen. Granskningsysslar KU med vid sina sammanträden. Vad vidiskuterar här är det senaste betänkandet ochhur skall ställa sig till vad KU där harkommit fram till.Jag vill också tillägga att en eventuell kommandegranskning bäst kan genomföras om det materialsom skall ligga till grund för den granskningenomsorgsfullt analyseras och bedöms av utskottet idet sammanhanget, i stället för att kastas in somtillhygge i en debatt här i kammaren om en redanavslutad granskning.KU tar alltså in granskningsmaterial som ett led isin granskning och inte för att förse enskildaledamöter med material inför en debatt ikammaren. Det var därför helt följdriktigt attutskottet i går avslog framställan.Om menar att han kan peka på nyaomständigheter som är av intresse för KU:sgranskningsverksamhet, står det honom självfalletfritt att göra en granskningsanmälan och där angevilket material han önskar att KU skall ta in. Somvanligt blir det då KU:s sak att ta ställning till hansanmälan.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag hade uppfattat det så, att detoavsett om utskottet har justerat sitt betänkande ärdenna riksdag som skall ta ställning tillregeringens hantering av olika ärenden. Jaguppfattar det som självklart att det är angeläget attfå fram materialet, om det dyker upp någontingväsentligt mellan justeringen av betänkandet ochdebatten och beslutet här i dag.Jag vill också göra en jämförelse med situationendå diskussionen om de socialdemokratiskaregeringsledamöternas aktieinnehav dök upp, islutet av KU:s granskning. Då var det mycketbråttom. Vi fick ha sammanträden både på kvällenoch tidigt för att detta skulle frammed en oerhörd brådska. blev i och för sigfrågan bordlagd. Jag tycker dock att dettaillustrerar att det ibland blir bråttom, när frågordyker upp i slutskedet av behandlingen. I och försig borde det ha varit en mera grundlig hantering avfrågan. När nu dessa informationer nådde mig, ärdet självklart att jag försökte få fram dessahandlingar inför dagens debatt och beslut.Anf. 23 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Jag begärde ordet med anledning avvad sade om rekryteringen tillregeringskansliet av sakkunniga m.fl. Det är viktigtatt slå fast att regeringsformen ger regeringen storafriheter när det gäller organisationen . Det hindrar naturligtvis inte attKU noga skall se på hur denna frihet utnyttjas. Detär givet att det i en regering, som ju är ett politisktorgan, utöver statsråden finns andra tjänstemänsom har sitt politiska hemvist hos det eller departier som bildar regeringen. Där har vi bl.a. s.k.politiskt sakkunniga. Men det måste stå varjeregering fritt att skaffa sig sakkunskap frånpersoner vilkas sakkunskaper man tror sig kunnaha nytta av. Detta är vad som har betingatrekryteringen av de båda personer i den första delen av sin meningsyttring tilldetta granskningsbetänkande.Jag tycker för min del att det är viktigt att man intetvingar personer som av olika skäl rekryteras tillregeringen att avge en deklaration om politiskhemvist. Det skulle begränsa olika regeringarsmöjligheter att använda sig av de människor somman anser att man i en viss fråga eller vissa ärendenhar särskild nytta av.Jag förstår inte heller riktigt innebörden av denmeningsyttring som har avgett.Det är tydligen inte någon anmärkning motregeringen, utan bara ett konstaterande att enligtLönnroths uppfattning har politiska åsikter legattill grund för rekrytering av de båda nämndapersonerna. Om detta vet vi faktiskt ingenting.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag tycker inte heller att man skalltvinga någon att deklarera sin politiskauppfattning. Det är för övrigt den fråga vi skallkomma in på när vi skall prata om politiskåsiktsregistrering . Däremot hävdar jag atten regering, ett statsråd, när man tillsätter enbefattning skall tala om ifall politiska åsikter harspelat in vid rekryteringen av tjänstemannen i frågaeller om det är en normal tjänstetillsättning mednormal meritprövning. Det tror jag är mycketviktigt för att upprätthålla gränsen mellan politisktoch icke politiskt tillsatta tjänstemän iregeringskansliet. Det är vad mitt yttrande handlarom.Anf. 25 Tredje vice talman ():Fru talman! Med det förhållningssätt som JohanLönnroth rekommenderar begränsar manregeringens möjligheter att ta i anspråk tjänsterfrån personer som inte vill tala om vilket politisktparti de sympatiserar med eller brukar rösta på.Det tycker jag vore till skada förregeringsverksamheten. En regering måste jukunna utnyttja sakkunskapen hos människor somman tycker har någonting att ge, rent allmänt elleri speciella frågor som de rekryteras för.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag är litet förvånadöver att , som är en sådan gammalräv när det gäller de här frågorna, inte riktigtuppfattar vad jag säger. Det handlar inte om attbehöva uppge politisk partitillhörighet. Manbehöver inte tillhöra något parti. Jag tror t.ex. inteatt tillhörde något parti. Det handlarhelt enkelt om om politiska uppfattningar spelarnågon roll när man rekryterar en befattningshavaretill en viss tjänst i kanslihuset. Den regering somutser en sådan person måste i så fall tala om att denpolitiska uppfattningen har spelat roll. Det är enviktig varudeklaration.Anf. 27 ():Herr talman!I har vi lärt ossatt de ärenden i vår granskning som får störstuppmärksamhet ofta är de enstaka, ibland rent avudda, ärenden som har särskilt anmälts, medan deärenden där vi kanske gör mest nytta är de s.k.tjatfrågorna. De ger sällan några rubriker men detär där utskottet så att säga håller tummen på ögatpå regeringen för att se att man sköter sig på ett sättsom gagnar både regeringen och landet.Till de s.k. tjatfrågorna hör numerajämställdhetsfrågan eftersom vi granskar den med,låt vara, något ojämna mellanrum. Det är frågorsom oftast går framåt; ibland långsamt som t.ex.frågan om andelen kvinnor i utredningar ochstatliga styrelser, ibland knappast märkbart somfrågan om antalet kvinnor i regeringskansliet.Ibland går man t.o.m. kräftgång som när det gällerantalet kvinnliga landshövdingar.Jag har, herr talman, tillbringat en del av sistlidnahelg i monter på Kvinnor kan-mässan.Där har jag inte utan viss stolthet spritt kunskap omatt inom den del av den politiska sfären som ärdirektvald är andelen kvinnor -- trots en beklaglignedgång i senaste valet -- relativt stor. Gör man eninternationell jämförelse kan man se att vi,tillsammans med övriga nordiska länder, ligger bratill. Om man jämför med andra maktcentra inomlandet kan man också se att vi ligger bra till.I de börsnoterade företagens styrelser handlarkvinnorepresentationen om någon enstakaprocent. Där finns den, som jag brukar säga,obligatoriska kvinnan som man kan misstänkaibland finns där för att utgöra en färgklick blandalla gråa kostymer på det mer eller mindre -- oftastmindre -- fantasifullt uformade fotografi somnumera tycks vara obligatoriskt i varjeverksamhetsberättelse.När jag nu har sagt att vi ligger förhållandevis bratill, vill jag säga att vi är långt frånmålet. Alla som har tävlat i simning, cykling,löpning eller vad det kan vara, vet att det är tungtatt dra. Det är jobbigt att vara den som ligger förstoch som skall dra med sig andra. Detta är en uppgiftsom vi har och skall ha inom den politiska sfären.Men det förpliktigar att fortsätta framåt och visa inte bara uppnår en viss gräns och sedan läggerav, utan att man ständigt flyttar fram positionerna.Man måste också sprida den ökanderepresentationen till mer osynliga sektorer inomvårt samhälle. Jag vill här hänvisa till deresonemang som fördes redan i utredningenVarannan damernas som tydligt pekade på detta.Vidare måste man sprida den ökandekvinnorepresentationen också i andra maktcentraän de politiska. Jag tycker att de som har denpolitiska uppfattningen att politiska församlingarsmakt och inflytande skall minska väsentligt bordeta till sig att det snarare höjer kravet på att gå förebl.a. inom regeringens arbete.I utskottet påpekar vi ibland att också andra utskotthar gransknings- och uppföljningsfunktioner. Detär inte minst viktigt när det gäller justjämställdhetsfrågorna. Det är inte tillräckligt attarbetsmarknadsutskottet handläggerjämställdhetsärendena och konstitutionsutskottetgranskar jämställdhetsarbetet i ,utan varje utskott måste ta hänsyn till detta, t.ex.när det gäller utbildningsfrågor. -- Jag kan nämnadet genomförda högskoleprovet som ju inteansågs vara könsneutralt. -- Möjligheterna tillvuxenutbildning och fortbildning är andra sådanafrågor, liksom, självklart, familjepolitiken. Detgäller också bl.a. statistikfrågor och liknande somberör andra utskott.Beträffande jämställdhetsfrågorna innehållerkonstitutionsutskottets betänkande litet ros ochganska mycket ris. Vi är helt överens om deskrivningar som finns i betänkandet, och för attytterligare betona den enigheten ber jag, herrtalman, att få instämma i de uttalanden som gjorts ijämställdhetsfrågan av och och med glädje konstatera att det är etthelt enigt utskott som står bakom de häruttalandena.Anf. 28 ():Herr talman! Jag skall också berörajämställdhetsfrågorna. kan man undra:Kvinnor -- finns vi egentligen? Inte minst undrar jagdet när jag tar morgonplanet hit till ellerplanet tillbaka till -- bara karlar. I och försig karlar i alla åldrar, men bara karlar så långt ögatser -- nästan. Slår man upp en tidning är det sammasak: massor av fotografier av män, uttalanden avmän från första sidan till sista, inkl. sport- ochkultursidorna. Tittar man på familjesidorna ser detut som om det bara är män som dör, åtminstone omman läser om dem som får erkännande genom ennekrolog. Det är också mest män som fyller år;både 50, 60 och 70.Samhället är uppbyggt av män för män. Det märksända in i denna sal, inte bara på att här finns mäntill övervägande antal, utan också på att det är mänspreferenser som t.ex. styr debattordningen när detgäller de stora allmänpolitiska debatterna. Förstdiskuteras finans- och försvarspolitik och såsmåningom - ofta eller natt när deflesta, inte minst massmedia, har gått hem --debatteras skol- och socialpolitik; frågor därkvinnor har specifik erfarenhet både frånyrkesverksamhet och som familjeansvariga.Jag sade att det märks ända in i denna sal att mananvänder män som måttstock -- det gäller ocksåbokstavligen de bänkar som vi sitter i. Håller maninte minst svenskt standardmått -- och75 kg tung -- är armstöden för höga och bordsskivanför hög. Man får ont i axlarna för sitter och drar upp dem . Män harockså här använts som måttstock.Så här kan man titta på världen ömsom med löje,ömsom med humor men också -- och det ärviktigast -- med stort allvar. Det inte rimligt med imånga avseenden skilda världar för män ochkvinnor. Inte minst inom arbetslivet är olikheternamycket stora. Om man, för att vara tydlig,generaliserar kan man säga att män återfinns inomungefär 250 olika yrkesgrenar och kvinnor inom treområden -- vård, undervisning och handel. Dettamedför att kvinnor har lägre lön, lägre ATP ochsämre anställningsförhållanden i stort. Kvinnorsarbetsmarknad måste breddas. Detta bör i förstahand inte göras av rättviseskäl utan av ekonomiskaskäl. I utnyttjar vi våra resurser dåligt.Finansministern lär ha sagt : ''avhumankapitalet i landet utgörs av kvinnor. Dennapotential bör utnyttjas bättre för att öka denekonomiska avkastningen.'' Jämställdhet lönar sigalltså. Det gäller att få pojkar och flickor att ägnasig åt det som just de är bäst på.Bland de flickor och kvinnor som arbetarinom vård, undervisning och handel finns medstörsta sannolikhet ett stort antal tekniskabegåvningar som skulle kunna vara med ochutveckla som högteknologiskt exportland.Bland de pojkar och män som arbetar inom de 250olika yrkesområdena finns antagligen åtskilliga somskulle passa bättre och få större mått avarbetstillfredsställelse inom exempelvis vården.Jämställdhet är inte bara en kvinnofråga. Detinnebär en förändring av såväl mans- somkvinnorollen.I arbetet i riktning mot jämställdhet är regeringensarbete med dessa frågor av mycket stor vikt -- inteenbart för att man uppställer mål i enhandlingsplan. Regeringens arbete och uttaladevilja när det gäller jämställdhet utgör enriktningsanvisning för det samladejämställdhetsarbetet i samhället. Årets granskningvisar att man är på god väg. när densenaste granskningen gjordes på det här områdethar andelen kvinnor i centrala styrelser ochutredningar och som sakkunniga ökat markant.Målsättningen ser ut att ha uppnåtts helt --vissa fall med god eller t.o.m. mycket god marginal.Det finns en del skönhetsfläckar -- som någonnämnde här -- när det gäller landshövdningar,generaldirektörer och, vilket är viktigare, andelenkvinnliga chefer på chefslöneplanet. Men i stort settser det relativt bra ut.Samtidigt finns det många som skulle vilja se ensnabbare utveckling. Det är inget som hindrar enalert regering att t.ex. nå mål med minst40 % kvinnor i statliga styrelser redan till nästa årsgranskning -- till gagn för jämställdhetsarbetettotalt i samhället.Herr talman! Jag yrkar på godkännande avutskottets anmälan.Oljebistånd till m.m.Anf. 29 ():Herr talman! Enligt regeringsformen åligger detKU att granska statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. Att fumlighetoch senfärdighet varit för handen när regeringensbiståndsminister skulle bestå esternamed olja framgår klart av betänkandet, bilagornaoch den socialdemokratiska reservationen.Före jul, , lekte jultomte i radions . Hanuttryckte tillfredsställelse över att snabbt besluttagits i frågan om oljebistånd till . Det varsvårt att fira jul i vår ombonade tillvaro utan attsnabbt göra något för våra grannar som hade detmycket svårt, ansåg han. Att regeringen skulle gekatastrofhjälp till meddelades viapressmeddelanden före jul.I pressmeddelandena talades det om en blixtaktionfrån regeringens sida. Men byråkratins kvarnarmalde under sex långa, kalla vinterveckor innannågon olja kom esterna till del. Inte ens när detestniska energiministeriet meddelade att mankanske skulle nödgas stänga av värmeverket ochinställa busstrafiken i syntes någon olja till.Först anlände oljan.Vad vi socialdemokrater anför i vår reservation ochriktar kritik emot är att något beslut inte fattades avregeringen när regeringen offentliggjordehjälpen, trots påstående ommotsatsen. SIDA hade då med regeringsbeslutet iryggen kunnat leverera hjälpen snabbare ocheffektivare och inom en mycket kort tidsperiod.Ärendet drogs i regeringens långbänk på ettolyckligt sätt. Först fattaderegeringen formellt beslut om oljebiståndet. Medelhade funnits tillgängliga sedan den 5 decemberenligt riksdagsbeslut. Riksdagsbeslutet innebar attmedel som ursprungligen varit avsedda förJugoslavien skulle omdisponeras till . Detvar dessa medel som till slut togs i anspråk eftermånga och långa turer om att biståndet skullebetalas ut som förskott på motköpsaffärer. DagensIndustri, som väl får betraktas som tämligenregeringsvänlig, kritiserade regeringenshandläggning i tre artiklar ochlevererade olja så gott som över dagen.Katastrofbistånd bör överföras så snabbt sommöjligt för att bli meningsfullt. Även ommajoriteten i KU förvånansvärt nog inte riktarformell kritik mot är skadan redanskedd. Valhäntheten i hanteringen, förhalningenoch fördröjningen av oljebiståndet har renderatregeringen en inte ringa prestigeförlust.Regeringen levde definitivt inte upp till de stoltautfästelser om bistånd till och Baltikumsom återfinns i regeringsdeklarationen. Sverigelevde definitivt inte upp till sin roll somansvarstagande grannland, något som dessmedborgare hade förväntat sig och haft rätt attkräva.Herr talman! Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen i detta ärende.Anf. 30 ():Herr talman! inledde med attsäga att framträdde i media och fickleka jultomte. Det verkar som om det är just dettasom är det stora kruxet i hela den här frågan;socialdemokraterna är avundsjuka för att de intefår synas i media lika mycket som när man innehaderegeringsmakten. Det har vid utskottets granskningnämligen inte kommit fram någonting som skulle gevid handen att det finns anledning att rikta kritikmot hanteringen mot detta oljebistånd.Granskningen visar tydligt att kontakter ochöverläggningar med länder där administration ochdemokratiska beslutsformer är under uppbyggnadär svåra att genomföra och att svårigheterna ärstora att komma fram till en överenskommelse.Vårt underlag för granskningen, både det öppnaoch inte minst det hemliga, illustrerar med allönskvärd tydlighet att biståndsminister gjort på vad honom ankommer för attoljebiståndet skulle kunna levereras snarastmöjligt.S-reservanterna, liksom nu , villgöra gällande att det var ett regeringsbeslut somfattades. Man anser att ett regeringsbeslut skulle habehövts tidigare för att det som skedde skulle haundvikits. Men om man studerar det hemligamaterialet och läser utfrågningen finner man att ettsådant beslut inte alls var nödvändigt. Pengarnafanns, och SIDA hade till sitt förfogande tillräckligamedel för att betalning skulle ske när detta varnödvändigt.Det påstås också i reservationen att missförståndoch förseningar skulle ha undvikits om ett sådantbeslut hade funnits tidigare. Det stämmer inte medde informationer som framkommit undergranskningen.Om hade läst desekretessbelagda handlingarna hade hon förstått attallt som var möjligt att göra också gjordes fråndepartementets sida -- mitt under julhelgendessutom -- för att biståndet skulle kunna levererasså snart som möjligt.Catarina Rönnung tog också upp Dagens Industriskritik och tidningens hantering av den olja som manhade till sitt förfogande. Problemet var bara att desynpunkter som esterna hade anfört tilldepartementet var helt andra. Esterna ville inte haden här fina oljan, utan man ville i stället hatjockolja. Skulle då ha sänt nedden här lasten av olja av fin kvalitet, bara därför attdet var det man hade? Så kan ju inte en stat hanterasina kontakter med biståndsländerna, utan man fårnaturligtvis lov att försöka efterkomma deönskemål som mottagarländerna har. I det härfallet förelåg efter många kontakter ochdiskussioner ett bestämt önskemål om vilkenkvalitet på oljan man ville ha.Om en enskild person eller -- som i det här fallet --ett enskilt massmediaföretag kommer ner och lekerjultomte, för att använda , är det klart att esterna inte säger nej.Det skulle naturligtvis vara mycket oartigt att säganej till en stor gåva bara därför att det inte är precisdet som man i ett annat sammanhang sagt att manönskar.Det är klart att man kan ta detta till intäkt för atthävda att regeringen i det här fallet handlatsaktfärdigt, men allt underlag vi har visar faktisktatt så inte är fallet. har försökt att påalla sätt efterkomma de önskemål och propåer somkom från esternas sida, trots att signalerna intealltid var så entydiga. Slutresultatet blev att vi iSverige gjorde vad på oss ankommer för attåstadkomma ett överförande av det härgåvobiståndet så fort som möjligt, med beaktandeav de svårigheter att nå överenskommelsen som jaghar hänvisat till.Jag yrkar avslag på reservationen.Anf. 31 ():Herr talman! drog i början av sittanförande mycket egendomliga slutsatser omvarför vi har velat göra denna anmälan. Vi skulle hagripits av något slags svårartad avundsjuka för attvi inte får framträda i medierna på samma villkorsom när Socialdemokraterna haderegeringsmakten. Men det gäller ju inte bara attframträda utan det är också fråga om på vilket sättman framträder.