prot · GF0985 · 1992-03-26 00:00:00 — Utbetalningarna skulle ha en puckel 1995/96,men vi har förskjutit den till /93 när vi av alltatt döma har den djupaste lågkonjunkturen.Sedan säger denna regering, till skillnad från denföregående, att vi vill sälja ut av statligt ägdaföretag som lika gärna kan drivas och ägas avandra, för att satsa på det som ingen annan änstaten vill satsa på, nämligen vägar och järnvägar.Det verkar på anförandena här som om Skåneskulle vara fullständigt utarmat. Då har ni glömtbort att i anslaget under K 1 finns Malmö-överenskommelsen. Vi har med enstart , det största byggprojektet i imodern tid. Vi har tunneln genom ,satsningar på osv.Vad det var för fel på Klörup och Aggarp förstodjag inte, men det kanske jag kan få reda på sedan.Herr talman, jag skulle önska att jag hade betydligtmera tid för att gå in på detaljerna.Sammanfattningsvis: Regeringen satsar 8 miljarderkronor i projekt som kommer i gång . Det ärganska mycket. Pengarna har fördelats efter deprinciper som jag har redogjort för här.Den akuta arbetslöshetssituationen måste angripaspå många olika sätt. Ett viktigt sätt är genominfrastrukturinvesteringar, men detta kan aldriglösa arbetslöshetsproblemen på lång sikt. Denhuvudsakliga sysselsättningseffekten uppstår näranläggningsarbetena är avslutade och blirmera konkurrenskraftigt.Anf. 101 ():Herr talman! Vi har sannerligen inte glömt bortÖresundsbron och de övriga projekt som är knutnatill den stora byggnationen. Men det ligger litetlängre fram i tiden, med start först senhösten 1993.Det är nu vi upplever den besvärliga situationen påarbetsmarknaden, där vi riskerar en utarmning avbyggarbetskåren, av den kompetens vi behöver justinför Öresundsbrobygget.Jag vill ändå ta fasta på det positiva som jag tyckerfinns antytt i kommunikationsministerns svar,nämligen att kommunikationsministern är bereddatt fundera på ytterligare infrastruktursatsningar idet korta perspektivet.Jag vill uppmana kommunikationsministern attredan i kväll gå till departementet och skissera ettsådant paket och ta det till regeringen. Omkommunikationsministern kommer tilll riksdagenoch begär mer pengar, exempelvis ikompletteringspropositionen, kankommunikationsministern vara förvissad om stödfrån socialdemokratiskt håll.Anf. 102 ():Herr talman! Jag vill i likhet med föregående talareockså ta fasta på det positiva. Jag kan konstatera attkommunikationsmininstern anser attVedaprojektet är klart för start. Just därför är detviktigt att man anslår pengar för att kunna startadetta för övre så viktiga projekt.Jag ser fram emot att kommunikationsministernockså ser till att det finns pengar när det är klart förstart -- efter det att handlingarna varit utställda ocharbetsplanen är färdig, vilket beräknas vara den 1juni i år.Anf. 103 ():Herr talman! säger att endast tvåvägprojekt i är startklara. Men jaghar en lista här som varit underlag för enuppvaktning i överframför allt inlandsvägar. Här har man redovisatigångsättningstid, år och månad, och kostnadernaoch att det, som jag nämnde tidigare, gäller 40 000dagsverken.Detta är någonting man kunde sätta i gångomedelbart, och det är behövligt. Jag hoppaskommunikationsministern tittar på denna lista ochförsöker göra någonting åt den.Mats har inte tackat ja till inbjudan om enresa på inlandsvägnätet, men jag hoppas att hankommer.Anf. 104 ():Herr talman! Jag vill ta fasta på detkommunikationsministern nämner i svaret att detskall göras satsningar på infrastrukturinvesteringarsom gagnar tillväxt och miljö. Jag har svårt att se attdet inte skulle finnas några sådana projekt i Skåne.Jag har också svårt att se att man skulle kunna slåsig till ro i väntan på en förbindelse över Öresund.Det är väl knappast realistiskt att tro att denkommer att sättas i gång . Rimligtvismåste det dröja betydligt längre innan det byggetkommer i gång.Då måste man göra någonting annat ,medan man ger upp planerna på en bro och i ställetsatsar på en miljövänlig förbindelse.Anf. 105 ():Herr talman! Någon brist på investeringsprojektfinns inte i regionen. Det har lämnats förslag ochjag vill gärna säga att regeringen omgående börbesluta och anvisa medel till de olika objekten.I sista delen av svaret som lämnades stod attregeringen följer utvecklingen på arbetsmarknadenoch att regeringen med hänsyn till detta får bedömaom ytterliggare insatser behövs.Jag kan direkt tala om för ministern att i denregionen behövs dessa objekt. De behöver ocksåkomma till utförande för att se till att södra den tillväxt och den förbättradesysselsättningssituation som behövs. Manbehöver en förbättring i infrastrukturen för att få enutveckling som är till gagn för regionen och därmedockså för och för parollen Hela Sverigeskall leva.Anf. 106 ():Herr talman! Jag är ensam frågeställare från denborgerliga kanten, men man skall akta sig för att tadetta till intäkt för att synpunkterna bara delas avsocialdemokrater runt om i vårt land. Så är detfaktiskt inte, kommunikationsministern.Jag tror att det är viktigt att man i dessasammanhang inte missleds att tro att bara ärSveriges kornbod och en plats för välmåga. Det haralltid varit den bild beslutsfattarna i Stockholmhaft. Det pågår faktiskt en intensiv diskussion i mitthemlän om att vi borde ta över beslutsfattandetregionalt i högre grad. En sådan situation tycker jagvi bör akta oss för.Vi har inte glömt , men ibland undrarjag om inte kollegerna i regeringen försöker göradet. Jag är oroad över det. Tills beslutet ärdefinitivt och man sätter spaden i jorden behövslitet annat. I den lista som också jag har med migfinns projekt i mitt hemlän som kan komma i gångomedelbart. De uppfyller kvalifikationerna, ochjag hoppas kommunikationsministern kommertillbaka till dem så fort som möjligt.Anf. 107 HANS ():Herr talman! Det är många från Västernorrlanduppe i denna debatt och det är ingen slump. Vi harett av landets sämsta grusvägnät och inlandsvägnätpå grund av våra många tunga transporter.E 4 genom är den garanteratsämsta delen i landet.Vi har dåliga järnvägar, delvis i vart fall, och vi harockså nästintill landets högsta arbetslöshet -- den äri vart fall mycket hög.Men jag vill också ta fasta på det positivakommunikationsministern säger här, att han skallkomma tillbaka med ytterligare satsningar. Dåhoppas jag verkligen att han har iåtanke. Behovet är enormt och det krävs att vi fårordentliga satsningar på vägnät.Anf. 108 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag får svara i omgångar och det blirlitet blandad kompott.Ytterligare satsningar: Jag har föreslagit ibudgetpropositionen att skall godkännaen ny princip. I lågkonjunkturen har det hänt attentrepenadprisindex har gått nedåt. Projekten blirbilligare än vad som är kalkylerat. sägeratt detta ligger på . Denbesparingen på 8 miljarder begär vi att få användatill ett ökat underhåll av vägnätet.Den kan då användas till de projekt ni har nämnthär som är underhållsprojekt, inte minst iVästernorrland där det finns en mycket dåligundergrund. Där finns en geologisk struktur medsilt som binder vatten osv.Det är ett mycket stort problem som kostar väldigtmycket pengar. Vi hoppas kunna öka underhålletgenom att få ta pengar från det här kontot och satsapå underhåll i stället.Sven och kom tillbakamed en lista på ett antal projekt. Problemet, minavänner, är att förhindrar oss att användaanslaget K1 för dessa projekt. Det finns ingaprojekt i län, där man får anslaget K1.Detta är problemet.När det gäller måste det fattas ett antalstrategiska beslut av typen var skall riksbangård sydligga någonstans. Man kan inte bara byggajärnvägsspår på måfå ute i terrängen, även om denär lätt att bygga i ute i . Man bör ändå fattaen del sådana beslut innan man börjar dra framjärnvägar. Det är den typen av beslut som måstefram. har ett mindre avståndshandikapp änresten av . kommer inom en näraframtid att få många satsningar på infrastrukturen.Anf. 109 ():Herr talman! Jag beklagar att jag blir tvungen attkommentera att kommunikationsministern nu ärförhindrad att göra någonting på grund av tidigarebeslut. Det kan inte vara så att en regering och enkommunikationsminister känner sig helt låsta ochinte kan ta några initiativ, så att den tidigaresocialdemokratiska regeringen styr allt även in iframtiden. Jag hoppas attkommunikationsministern nu tar egna initiativ ochkommer till . Jag hoppas att han begärpengar och satsningar.Anf. 110 HANS ():Herr talman! Jag måste få frågakommunikationsministern vad han egentligenmenar. i debatten sade han att det skullekomma ytterligare förslag på satsningar påinfrastrukturen från regeringen. Men det han sadei sitt senaste inlägg uppfattade jag som att det endasom kommer är att de pengar som eventuellt bliröver på grund av att prisbilden har gått ner skallkunna användas för underhåll. Jag hoppas att jagmissförstod kommunikationsministern och att manfrån regeringens sida tänker komma med förslag påytterligare satsningar på infrastrukturen.Det är nödvändigt i det här arbetsmarknadsläget.Det vore dumt att inte utnyttja lågkonjunkturen tillatt rusta upp infrastrukturen i landet på ett bättresätt.Anf. 111 Kommunikationsminister ():Herr talman! Detta kommer att bli mitt sista inläggmed tanke på att jag har ett tjugotal frågor kvar attsvara på.Sven vill upphäva den tidigaresocialdemokratiska regeringens beslut. Det kanskeär väl grundat i vissa fall. Men det här är någotannat och allvarligare. Jag kan försäkra att om viskulle ta av anslaget K1 i det här fallet, skulle jagomedelbart hamna inför konstitutionsutskottet.Det går alltså inte. Det är inget vi kan bestämma.Riksdagen måste själv ändra sitt beslut.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1991/92:508 omÖresundsbronAnf. 112 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen står fast vid avtalet med den danskaregeringen om att det skall byggas enbroförbindelse för väg- och järnvägstrafik mellanMalmö och Köpenhamn.Bakgrunden till frågan är den promemoria sommiljö- och naturresursdepartementet upprättat ochöversänt till Svensk-Danska Broförbindelsen AB.Promemorian har av massmedia uppfattats som omregeringen nu kräver en förnyad utredning av etttunnelalternativ.Sveriges regering och har ingåttett folkrättsligt bindande avtal om en fastförbindelse över . Av avtalet framgår attförbindelsen utgår från en konstgjord halvö vidKastrups flygplats och korsar Drogden i ensänktunnel till en konstgjord ö sydväst omSaltholm. Förbindelsen fortsätter härifrån som enlågbro och vidare som en högbro över farledernaFlintrännan och Trindelrännan och ansluter söderom Limhamn.Regeringen har beslutat att utformningen av dennaförbindelse skall prövas enligt 4 kap. lagen omhushållning med naturresurser m.m. Inför dennaprövning skall sökanden upprätta enmiljökonsekvensbeskrivning enligt 5 kap. i nämndalag och redovisa det material i övrigt som behövsför remissinstansernas ställningstagande tillansökningen samt för regeringens prövning avdenna. Regeringen har ingen annan uppfattning änatt arbetet skall utföras i enlighet medöverenskommelsen.Anf. 113 ():Herr talman! Jag skall be att få tackakommunikationsministern för svaret som jag ärnöjd med. Jag har frågat kommunikationsministernom regeringen står fast vid avtalet med den danskaregeringen om att det skall byggas enbroförbindelse för väg- och järnvägstrafik mellanMalmö och Köpenhamn.Jag har inte ställt frågan därför att jag på något sätttvivlar på kommunikationsministerns ambitioneroch vilja i det här avseendet. Men jag kännerutomordentligt stor oro för andra i regeringen --framför allt centerpartisterna som uppenbarligenhar en annan uppfattning.Miljö- och resursdepartementet vill uppenbarligenpå nytt aktualisera tunnelalternativet. De riktlinjerför miljöprövningen som departementet utfärdatkan i alla fall tolkas på det här sättet. Riktlinjernavållade också stor uppmärksamhet i massmedia ochuppfattades som om det skulle göras en förnyadutredning om tunnelalternativet.Nu har tunnelalternativet utretts och avvisats avriksdagen och den danska regeringen. Därmedborde den saken vara ur världen.Jag uppfattar kommunikationsministerns svar somatt regeringen nu i sin helhet står bakom denöverenskommelse som träffats mellan den svenskaoch danska regeringen. Jag hoppas att den signalenockså går in i och decenterpartister som huserar där.Jag vill emellertid ställa en följdfråga tillkommunikationsministern. Räknarkommunikationsministern med att tidsplanen förbyggandet av skall hålla, vilketinnebär ett igångsättande under hösten1993?Anf. 114 Kommunikationsminister ():Herr talman! Svaret på den frågan är ja.Anf. 115 ():Herr talman! Då är jag ännu mera nöjd medkommunikationsministerns svar.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1991/92:510 ominterrailsamarbetetAnf. 116 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om vilkaåtgärder regeringen avser att vidtaga för att verkaför att interrailsamarbetet i fortsätter.Interrailsamarbetet i avgörs närmast inomUIC, som är en samarbetsorganisation för deeuropeiska järnvägsförvaltningarna.Från vissa medlemsförvaltningar, däriblandFrankrike, och , har det bl.a.framförts att reglerna för interrailsamarbetet inteskulle vara förenliga med angående gränsöverskridande trafik.SJ har dock, jämte järnvägsförvaltningarna iNorden, och , protesterat mot attinterrailsamarbetet inte längre upprätthålls. Frågankommer ånyo att behandlas av UIC i april månad1992. SJ kommer därvid att arbeta för fortsattamöjligheter till att ''tågluffa'' i Europa.Anf. 117 ():Herr talman! Efter den här långa debatten som vinyss har hört angående vägar och järnvägar i Skåneoch , kan det vara intressant att ocksådiskutera hur vi skall använda dem när de ärfärdiga.Utan att överdriva kan man konstatera attinterrailkortet är en succé. Mer än 70 000 svenskarköpte interrailkort . Interrailkortet finnsför människor i alla åldrar. Att tågluffa har blivit enfolkrörelse, och tack vare interrailkortet kanmänniskor resa och uppleva hela Europa.Europa är på olika sätt splittrat, men genominterrailsamarbetet har människor i Europaförenats -- med ryggsäck och gymnastikskor är vialla ganska lika. Självfallet lockas många nordbortill , inte bara av sol och värme utandärför att det faktiskt är billigare att turista där.Nu har bl.a. , och kommitmed signaler om att börja dra sig ur. Man bör dåfråga sig varför de gör det. Det verkar mycketkonstigt att EG-samarbetet skulle sätta hinder förgränsöverskridande passager. Jag trodde EG-samarbetet skulle syfta till att upphäva sådanahinder. Jag vill därför fråga: På vilket sätt kommerSJ att arbeta för det här samarbetet och vad kanregeringen göra därutöver?Anf. 118 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som jag redovisade i mitt svar avgörsdetta inom UIC. Där ''lobbar'' SJ, om jag fåranvända uttrycket, mycket kraftfullt tillsammansmed andra medlemmar för att få behållainterrailsamarbetet.Jag anser, precis som , att det voremycket tragiskt om det här samarbetet skulletvingas upphöra. Det finns en pedagogisk effektockså, nämligen att vi vänjer unga människor vidatt åka järnväg. Vi ser att detta är ett bra, ettbekvämt och, inte minst, ettgemensamhetsbefrämjande sätt att resa. Det drarmycket låga marginalkostnader för de ungamänniskorna som åker.SJ kommer att arbeta mycket intensivt för att denhär möjligheten skall finnas kvar. Jag har fåttmycket tydliga försäkringar från SJ.Anf. 119 ():Herr talman! En orsak till att länderna i Sydeuropakanske har blivit litet negativa är att de inte riktigthar förstått vad vi har att erbjuda. De upplever detkanske som att vi kommer till deras länder utan attha något att erbjuda i gengäld. Frågan är om vi inteskulle kunna ägna oss litet mer åt marknadsföringför att informera om vad vi faktiskt har att erbjuda.Man kan t.ex. marknadsföra nere iSydeuropa genom att framhålla att människor kankomma hit och se midnattssol och åka genomEuropas sista vildmarker. Förhoppningsviskommer att vara kvar efter allamiljonsatsningar. Man kan arbeta för attbussbolagen kommer in i systemet med rabattereller att man kan få åka på interrailkortet.Näringslivet kan kanske vara med och sponsrainterrailresenärerna, osv.Jag avslutar med att verkligen uppmanakommunikationsministern och SJ att göra allt föratt undvika att det här europeiska samarbetetspårar ur.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på frågorna 1991/92:512, 528, 529, 523och 539 om bemanningen av svenska fartygAnf. 120 Kommunikationsminister ():Herr talman! Med hänvisning till en nyligenpublicerad departementspromemoria om en nysvensk sjöfartspolitik har följande frågor ställts.Ines Uusmann har frågat mig om jag avser att läggafram ett förslag till om ett särskiltfartygsregister, vilket skulle göra tusentals svenskasjömän arbetslösa. har frågatarbetsmarknadsministern om han avser föreslålagregler som tar bort anställningstryggheten försvenska sjömän på svenska fartyg i ett särskiltregister. har frågatarbetsmarknadsministern om han avser att föreslåingrepp i existerande svenska kollektivavtal försvenska fartyg. har frågatsocialministern om han avser att föreslå lagreglersom diskriminerar utländska medborgare påsvenska fartyg i vad gäller rätt till social trygghetenligt lag om allmän försäkring. frågat kulturministern om regeringen kommeratt tillåta svenska företag att importeragästarbetare som inte omfattas av sammarättigheter som svenska arbetare.Arbetet inom regeringen är så fördelat att jag skallsvara på samtliga dessa frågor. Jag besvarar dem iett sammanhang.I den tjänstemannapromemoria som nyligenpublicerats redovisas olika åtgärder för att stärkasvensk sjöfart. Förslagen är nu ute på remiss. Förstdärefter kommer regeringen att ta ställning tillförslagen.Anf. 121 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret på min, GeorgAnderssons och vägnar.Det var inte svårt att ta emot svaret även för derasräkning, för det var ju faktiskt inget svar att tala ompå de frågor som vi har ställt.Kommunikationsministern säger i svaret att arbetetinom regeringen är så fördelat att han skall svara påsamtliga dessa frågor. Så vitt jag förstår är det enhelt ny fördelning av arbetet i regeringen omkommunikationsministern i fortsättningen skallsvara såväl för arbetsrätt, invandrarpolitik ochsocialförsäkringsfrågor som för frågor som har meddetta att göra. Det är knappast den fördelning somman räknar med att ni i regeringen har -- och dethar ni naturligtvis inte heller.Kommunikationsministern säger däremot i andrasammanhang, bl.a. i sitt pressmeddelande fråndepartementet, att den här promemorian visar påden lagstiftning som behövs. Det är den vi villdebattera med dem som har ansvaret för respektiveavsnitt inom regeringen.Mats själv, som kommunikationsminister,har debatterat denna fråga i många sammanhang,inte minst i pressen, i och i andrasammanhang. Kommunikationsministern harockså uttalat att han vill se en samförståndslösningav klassisk Saltsjöbadsmodell.Tiden går fort därför skulle jag direkt vilja ställa enföljdfråga: Anser kommunikationsministern attdetta förslag har någon likhet med det s.k. klassiskaSaltsjöbadsavtalet? Är det på det här sättet somman tror att man skall komma överens med defackliga organisationerna och är det på de härgrunderna som man vill åstadkomma detta?Anf. 122 ():Herr talman! Jag beklagar att jag inte får motta ettsvar från den som jag anser kompetent att gesvaret. Jag anser inte att är det på dettaområde. Det skulle vara att begära litet för mycket.Å andra sidan: som dennatjänstemannapromemoria tillverkades pådepartementet var kommunikationsministern ute,tyckte till och tänkte både högt och skriftligt.Därför förstår jag inte varför frågan inte kandiskuteras i riksdag, när den diskuteras ipressen . Blir det bara munhäfta sominställer sig när den ligger på bordet?Vad som kan komma att hända ser jag som ganskaupprörande när det gäller utländska sjömänsmöjligheter till en social trygghet. Det enda somfinns kvar för dem att få är arbetsskadeförsäkring,ingen sjukförsäkring, ingen rätt till pension. Dekommer endast att forslas runt på ett fartyg.Händer det någonting och de skulle behöva ett stödfrån den arbetsgivare de då har, finns det inget attfå, om jag läst promemorian rätt.Man kan titta litet grand hur det har blivit i Norge.Man vill gärna påpeka att det där har gått utmärktbra. Där finns 16 491 registrerade sjömän. Av demär 2 133 norrmän. 1 791 är befäl och 342 ingår imanskap. Då ser man vilken utveckling detkommer att bli. Ett faktum är att detta verkligenrimmar illa med det ansvar som vi vill ta förmänniskor när de arbetar på ett svenskt fartyg. Niär över huvud taget inte beredda att ställa upp fördet. Det beklagar jag.Anf. 123 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret, somegentligen inte var något svar. Jag måste säga att jagfaktiskt tycker att det är en mycket märkligfördelning av arbetet inom regeringen, om det ärkommunikationsministern som också skall ansvaraför de arbetsrättsliga frågorna. Jag hade ställt minfråga till arbetsmarknadsministern, som migveterligt fortfarande har ansvaret för de frågorna.Jag kan inte tolka det på annat sätt än attregeringen visar en viss nonchalans mot oss. När viförsöker rikta oss till de statsråd som har ansvaretför ifrågavarande område, slås allting ihop i ettenda svar.Eftersom tagit på sig det här ansvaret,får jag väl ta mig friheten och ställa en fråga tillhonom: Om man inte uppnår de resultat som manförväntade sig, är man då beredd att ingripa,lagstifta och ta från sjöfolket rätten tillkollektivavtal? Jag vill ha svar.Anf. 124 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har full förståelse för att manställer frågor. Här är det fråga om en storomvälvning. Svensk sjöfart är i fara. Den är intekonkurrenskraftig. Vi har andra näringsgrenar ivårt land där konkurrensen har försvagats. ärdet här en mycket speciell typ av internationellverksamhet, som sträcker sig över världshaven.Låt oss bara konstatera att det förslag sompresenteras i departementspromemorian är etttjänstemannaförslag.Det finns tre olika delar i förslaget. Den första äratt skattebefrielse för svenska sjömän ombord påde föreslagna fartygen byts mot den nuvarandeåterbetalningen av skatten.Den andra delen handlar om de socialakostnaderna, som har täckts av ett bidrag på38 . Detta bidrag har urholkats undan förundan, inte minst av inflationen. I stället blir det nuen kraftig sänkning av de sociala avgifterna med 25procentenheter. Ändringen i denna del är heltokontroversiell för alla parter, och den bidrar till stärker den svenska sjöfartenskonkurrenskraft.I den tredje delen berörs möjligheten förutlänningar att arbeta på svenska fartyg, vilket jaginte tror att att någon av frågeställarna harnågonting emot. Detta är nog också heltokontroversiellt. Vi kommer ändå inte att kunnavärja oss mot det här i ett EES- och EG-perspektiv.Det kommer att bli fri rörlighet för personer,kapital, tjänster och varor, dvs. de s.k. fyrafriheterna.Den kontroversiella frågan är vem som skallförhandla för den utländska arbetskraften. Låt osskonstatera att av dessa tre och en halv delar är dettre som är okontroversiella.Den sista delen är nu ute på remiss. Vi hoppas attremissomgången skall belysa bl.a. de frågor som tasupp här. Jag är medveten om att detta ärkontroversiellt. Därför är det bra att det blir enoffentlig debatt och ett genomtänktförslag. Låt oss sedan diskutera det förslaget.Anf. 125 ():Herr talman! Det handlar om förhandlingsrätten,sade . Ja, förvisso, men det handlarockså om lagen om anställningsskydd, om hela denarbetsrättsliga lagstiftningen och om den socialalagstiftning som vi har i vårt land.Svenskt sjöfolk och svensk fackföreningsrörelse haraldrig sagt nej till att invandrare skall jobba pådessa arbetsplatser. Jag vågar påstå att vi har varitföregångare, genom att vi har sett till att de harvarit välkomna och att de har fått samma villkorsom svenska sjömän. Men är det slut med rättenför invandrarna att få arbeta under samma villkorsom svenskar på svenska arbetsplatser. På fartygflaggade med den blågula fanan i aktern skall nufilippinska avtal kunna gälla, och det är svenskaarbetsplatser.