prot · GF09124 · 1992-06-02 00:00:00 — Televisionen får en ökad självständighet.En viktig aspekt på detta är att ljudradion nudefinitivt lyfts ut ur televisionens skugga och fårbättre möjligheter att hävda sitt eget medium påsina egna villkor.Styrelserna skall bli mindre och mer professionella.Det blir en större rörlighet i ägarkonstruktionen,där hembudsskyldigheten till staten närmastinnebär att staten skall vara en parkeringsplats närnågon aktieägare vill lämna sitt innehav.Regeringen får mandat att då söka nya ägare inomsamma ägargrupp eller i någon annan avägargrupperna.Majoriteten i utskottet säger nej till ett publikråd.Jag minns att jag 1970 talade om hur bra det voreom man hade ett publikråd som kunde hållakontakt med . Poängen med ettpublikråd är att man kan föra en dialog omprogrammen.Under dessa decennier har de grupper som särskiltunderstrukit detta varithandikapporganisationerna ochinvandrarorganisationerna. De säger: ''Vi kräverinte några styrelseplatser. Vi har inte något behovav att vara med där, men vi har synpunkter på självaprogramarbetet. ''Det har man ju rätt att föra fram till företaget, menpoängen med ett publikråd är att man tvingarSveriges Radio att föra en dialog. Man gerargument, och man får ta emot svar. Den typen avansvarig dialog har ingenting att göra med att utövamakt. Det är ett naturligt sätt för ett public service-företag att umgås med de grupper som har speciellakrav. Det är ofta minoriteter som tycker att de harangelägna synpunkter att föra fram.Avtalsperioden blir . Det har skett så mycketnär det gäller den tekniska utvecklingen att jag troratt de är klokt att inte ha en så lång avtalsperiod attden tekniska utvecklingen springer ifrån.I princip skall inga ändringar ske underavtalsperioden. De tre programbolagen får engaranterad finansiering för hela perioden. Det finnsen nyckel till fördelning av anslagen till de treprogrambolagen, som gör att man inte behöverträta inbördes om hur mycket som skall gå till detena eller andra programbolaget.De kvalitetskrav som vi ställer på public service-företaget balanseras av en garanterad finansiering.I stället för att jaga reklamintäkter vet man när åretbörjar att man har så och så många 100 milj. kr. attröra sig med för den egna programverksamheten.Herr talman! Jag ber att yrka bifall till utskottetshemställan på alla punkter, utom när det gällerreservation 10 som rör programrådet.Vi har rätt att ställa krav på public service-företaget. Vi gör det när det gäller kvalitet, bredd,mångfald, saklighet, opartiskhet och förnyelse avprogramverksamheten.Herr talman! Det är också tillåtet att känna glädjeoch stolthet över att vi i har ett publicservice-företag med den bakgrund som SverigesRadio har och med de möjligheter som öppnarsig för , ochSveriges Utbildningsradio.Anf. 89 () replik:Herr talman! Jag skall inte i huvudsak ägna mig åtatt replikera . Det blir vältillfälle till repliker när kulturministern varit uppe italarstolen.Jan-Erik säger att det är bra attSocialdemokraterna går i fotspår närdet gäller mediapolitiken. Då kan jag konstatera attför bara voterade vi angåendebiblioteken. Då gick åter i våra fotspår.Det var glädjande.Jag vill speciellt rikta mig till säga, att såvitt jag förstår är detta den sistadebatten som vi har tillsammans i den här salen, ivarje fall i egenskap av riksdagsmän, eftersom skall lämna . Som ordförande i utskottet vill jag tatillfället i akt och säga att jag tror att vi är mångasom djupt har uppskattat den kunskap och denerfarenhet som representerar.Det gäller även det engagemang som han har. Vifick exempel på dessa tre egenskaper i detanförande som han höll. Vi fick också ett exempelpå en fjärde sak, nämligen att man kan ha skildauppfattningar i en rad frågor utan att det innebärnågot annat än att man kan respektera varandrasargument. Jag vill för min del önska Jan-ErikWikström all framgång i hans nya arbete.Jag skall bara göra en kommentar i sak på en punktnär det gäller det som sade.Han ägnade sig fördelaktigt länge åthistorieskrivningen. Men han kommenteradeskillnaden mellan det beslut som fattadeden och det som står i propositionen. var själv i mycket hög grad med ochpåverkade skrivningen i den socialdemokratiskapropositionen i egenskap av oppositionspolitiker.Den möjligheten har ingen oppositionspolitikerhaft när det gällt arbetet med den härpropositionen, trots att regeringen gjordeomfattande ändringar i den.Anf. 90 ()replik:Herr talman! Jag tror att jag skallavstå från att föra någon polemik med ÅkeGustavsson i en debatt. Jag tackar för de varmaorden. Jag blir nästan mållös när jag lyssnar på ÅkeGustavsson.Anf. 91 Kulturminister ():Herr talman! hade avtalet med och Television faktiskt en större betydelseför lyssnarna och TV-tittarna än vad det har i dag.80-talet har inneburit en revolution påetermediaområdet.Det började med närradion. Sedan fick vi en mängdnya TV-kanaler som kunde tas emot via satellit,kabel eller markstationer. är också privatradionpå gång. Det betyder att den gamla monopolradionoch monopol-TV-n inte längre finns. Det märksockså på debatterna här i . Det förs intelängre långa debatter om innehållet i programmen.Det krävs inte, som det gjorde förr, attstatsråd skall ha synpunkter på eller fördöma olikaföreteelser i eller i televisionen. Detär naturligtvis resultatet av en ökad mångfald ochett ökat utbud. Det gamla monopolet har intesamma genomslag som det hade . I dagvore det absurt om vi politiker här i kammarenskulle ha uppfattningar om olika program ochprograminslag. Det är en mycket sund utvecklingsom har kommit på grund av den ökademångfalden.Det är också intressant att notera att utvecklingen istort inte direkt är ett resultat av politiska beslut.Den har skett vid sidan av de politiskaförsamlingarnas beslut. Grunden är den tekniskautvecklingen och olika entreprenörer som harskapat förutsättningar för ett ökat utbud.Grunden för framtiden är naturligtvis att vi skall hastörsta möjliga frihet också på etermediaområdetinom ramen för vad som är tekniskt möjligt. Härser vi framför oss en utveckling som kommer attöka mångfalden ännu mer än vad som är möjligt . Det betyder också att marknaden kommer attfå ett större inflytande på etermediaområdet. Detär inget fel i det.I dag diskuterar vi den allmänna radions ochtelevisionens ansvar. Det måste finnas om vi skallkunna ta ett kulturansvar och ett ansvar förminoriteter och mångfald i utbudet. Det är inteannorlunda här i än i de flesta andravälutvecklade demokratier och kultursamhällendär man har public service-företag påetermediaområdet. Det är också viktigt att vi allmänna radion och TV-n bra förutsättningarför att leva upp till det ansvar som vi lägger på dem.Den första utgångspunkten för den propositionsom vi nu diskuterar är de riktlinjer som riksdagenfattade beslut om . Här fullföljs ihuvudsak de beslut som då fattades. Det gällerframför allt de beslut som är viktiga förprogramverksamheten.Det föreslås ett förstärkt public service-uppdrag.Public service-kanalerna får behålla samtliga dekanaler och frekvenser som de använder.Framför allt ges fantastiska ekonomiskaförutsättningar för att driva verksamheten på enmycket hög nivå, och de överenskommelser somträffades beträffande finansieringenfullföljs. Detta innebär ett realt tillskott tillprogramföretagen på , varav är heltnya pengar. Jag tror att det är få mediaföretagi landet som har den garanti vad gäller ekonomiskstyrka som ges programföretagen i den allmännaradion och TV:n.Den andra utgångspunkten för propositionen, ochvissa ändringar som har skett i förhållande tillriktlinjerna, är att vi vill ha en självständighet förprogramföretagen och öka oberoendet. Det är iljuset av detta som förslaget att ta bortmoderföretaget skall ses. Det skall finnasoberoende styrelser. De skall bli mindre, och dekan därmed avkrävas ett större ansvar. Resursernatill programföretagen skall tilldelas i början avavtalsperioden, och de är fastlagda för helaperioden. Villkoren bör ligga fast , dvs. inte ändras avtalsperiodens längd.I de riktlinjer som fastlades sades att detskulle finnas en kontrollstation , då manåterigen skulle ta upp hela frågan omSveriges finansiering och ävendiskutera reklamfrågan. Med utgångspunkten attavtalet bör ligga fast , har denföreslagna avtalstidens längd förändrats.Regeringen gjorde bedömningen, eftersomriksdagen önskade en kontrollstation ,att det inte var skäligt att låta avtalsperiodens längdvara så lång som , utan fastnade i stället förfyra år.Den tredje utgångspunkten har varit att minimeraden politiska inblandningen i verksamheten. Det äri ljuset av detta som en förändring av styrelsernaoch nomineringen till dessa skall ses. Det gällerockså förslaget om ett publikråd. Regeringen villmed detta understryka att de diskussioner som skallföras med TV-bolaget och radion skall föras vidsidan av riksdag och regering. Det bör inte finnasnågon undershandskontakt för att diskutera dennatyp av frågor.Den fjärde utgångspunkten har varit att vi velat haklara, tydliga och öppna regler samt en effektivstyrorganisation.Åke har under hela behandlingen avdenna proposition, och likaså , gjort en storsak av att vissa av de riktlinjer som riksdagenfattade beslut om förra året har ändrats. Jag villpåstå att det rör sig om ytterst marginella frågor,och det fanns ett behov av att penetrera dessa ipropositionen.Ägarfrågan har varit en sådan fråga. Redan förravåren visste man att en ändrad struktur vad gälldeägarförhållandena var på gång, och den fråganmåste hanteras. Regeringen har lagt fram ettförslag med utgångspunkt från hur verkligheten serut. Det är natuligtivis inte att frångåriksdagsbeslutet, utan det är tvärtom ettfullföljande av riksdagsbeslutet, där det ju sades måste återkomma till denna fråga inför en nyavtalsperiod.Åke rekommenderade oss att läsa ettpm från advokatfirman , och dethar vi naturligtvis gjort. De finns ingenting i dettapm som man inte kan ta hänsyn till, och det görs ipropositionen ingen uppbindning när det gällerexakt hur förändringen av ägarstrukturen skall gåtill. Det kommer säkert inte att bli några som helstbekymmer.Vad gäller moderbolaget gjordes en vissomorganisation i och med beslutet , ochman tänkte sig att det skulle lösa en del konflikteroch problem som förekommit. Det har under åretvisat sig att så inte varit fallet. Det fanns därföranledning att ta upp den frågan igen.Jag respekterar förvisso de personer som arbetar imoderbolaget, och jag förstår att de stretar emot enförändring. Det är en ganska naturlig reaktion hosmänniskor som är anställda i olika organisationervilka är föremål för förändringar. Men det kannaturligtvis inte vara en utgångspunkt förriksdagens arbete och beslut. Det finns ingenting idessa beslut som försvagar public service-verksamheten. Tvärtom ges genom den mycketstarka påspädningen mycket goda ekonomiskaförutsättningar att stärka public service-verksamheten.Harriet sade att borttagandet avmoderbolaget gjorde det lättare att sedermerabörja sälja ut en del programföretag. Jag skullevilja påstå att det är kvalificerat nonsens. Denriksdagsmajoritet som vill sälja ut olikaprogramföretag kan göra det oberoende av om detfinns ett moderbolag eller inte. Denriksdagsmajoritet som vill behålla public service-verksamheten kan göra det oberoende av om detfinns ett moderbolag eller inte.Det har varit mycket diskussion omnyhetsredaktionerna. säger här atthan för sin del ännu inte har tagit ställning tillfrågan huruvida det bör finnas en eller tvånyhetsredaktioner inom . Hanspartiledare har sagt att han tyckeratt det bör finnas två nyhetsredaktioner. Men ÅkeGustavsson har meddelat att anseratt företagen själva bör komma fram till det.Jag är av den alldeles bestämda uppfattningen, attom politiker på mycket hög nivå ellerregeringsledamöter har uppfattningar om huruvidadet skall finnas två nyhetsredaktioner eller inte,skall man antingen ha med detta i riksdagsbeslutet,så att det redovisas klart och öppet, eller ocksåhålla tyst och inte lägga sig i den inre organisationeni programföretagen.Det är många som säger att man bör förändranyhetsredaktionerna, eftersom vi nu får ett störreutbud av nyheter i andra kanaler. TV 4:sverksamhet har dock ännu inte fått rikstäckning. Iavvaktan på detta har regeringen ansett att man börha två oberoende redaktioner som gör urval, inomden mycket viktiga verksamhet somnyhetsförmedlingen innebär. Detta har ingentingmed organisationsuppläggning att göra, utan dethar att göra med yttrandefrihet och mångfald. Detär då det ärligaste och bästa att man också fattardetta beslut här i och inte meddelar detunder hand i mörka slutna rum eller försöker attgenom politiska uttalanden styra verksamheten.Herr talman! De förslag som finns i propositionenger sammantaget de tre programföretagen mycketbra möjligheter att arbeta på ett gott sätt under dekommande åren. Dels får de professionellastyrelser som kommer att få ta ett större ansvargenom att de är färre, dels skapas en mycket godekonomisk grund för dem att stå på. Jag är alldelesövertygad om att det kommer att leda fram till enmycket bra verksamhet för den allmänna radionoch TV:n.Till sist, herr talman, skulle jag vilja ta tillfället i aktatt hedra , som jag tror kommeratt delta i sin sista riksdagsdebatt . Jag skullevilja tacka honom för hans långa och mycket trognaarbete för kultur, yttrandefrihet och mångfald i allamedier. Han har varit och är en mycket hängiven,begåvad, klok och engagerad person, och det ärnaturligtvis heller ingen nackdel att han till och frånockså är slagfärdig.Jag tror att kammarens ledamöter instämmer i dettack som jag vill rikta till förlångt och troget arbete i allmänhetens tjänst nu närhan övergår till att tjäna det allmänna i en annanfunktion.Anf. 92 () replik:Herr talman! Det är nästan litet absurt när vidiskuterar yttrandefriheten och yttrandefrihetensvillkor att det ansvariga statsrådet har en sak attsäga till oppositionsledaren, nämligen att han skallhålla tyst. Jag tycker att ett sådant uttalande ärytterst anmärkningsvärt.Jag har däremot inte hört kulturministern beutbildningsministern hålla tyst, när han just läggersig i programverksamheten och uttalar sig omprogram som sändes i Riksradion , trotsatt kulturministern står här i talarstolen och sägeratt det är absurt att vi politiker här i kammarenskulle kunna ha uppfattningar om program och attdet inte längre krävs att statsråd skall gå ut ochfördöma program.Då frågar jag: Fördömer detförhållandet att ett statsråd har synpunkter på i dethär fallet Riksradions rapportering frånförstamajfirandet? Regeringen är en monolit ochfår kollektivt ta ansvar för enskilda statsrådshandlingar.En annan sak som gör att jag tycker att det blir ennågot märklig debatt är att kulturministern sägeratt det regeringen gör i förhållande till beslutet den11 är ytterst marginella ändringar.Uppenbarligen har inte lyssnat på allade folkrörelser som anser att det är helt avgörandeförändringar. Uppenbarligen har kulturministerninte lyssnat på det jag citerade förut ur ,nämligen moderbolagets koncernchefsuppfattning. Uppenbarligen har kulturministerninte varit intresserad av de synpunkteroppositionsledaren har framfört i det härsammanhanget, som redovisade ien artikel i detta betrakar förändringarnasom marginella. Jag menar att det har skettavgörande avsteg från den uppgörelse somträffades i . Deavgörande avstegen skedde utan att oppositionenfick någon möjlighet att påverka utvecklingen. Dettycker jag rimmar illa både med yttrandefrihetenoch de former och det innehåll som det bör vara närdet gäller umgänget mellan regeringen och depolitiska partierna i riksdagen.Möjligen är sanningen den att regeringsförslagetvar så bräckligt att det inte tålde någon insynutifrån.Sedan tycker jag att det är intressant attkulturministern anser att om man har eller inte harett moderbolag saknar betydelse för den händelseen riksdagsmajoritet vill sälja ut något avföretagen. Det borde i så fall ge Ny Demokratinågot att tänka på.Anf. 93 Kulturminister ():Herr talman! I förhållande till det beslut somfattades är det faktiskt ganskamarginella förändringar. Vad villgöra troligt är att det har gjorts förändringar utövervad som överenskoms förra året.En av de frågor som har varit uppe till diskussionväldigt mycket är ägarfrågan. Den har inte lösts ioch med förra vårens beslut. Tvärtom noterademan att en del ägargrupper var på väg ut och inför det beslut som skall fattas måsteåterkomma till frågan. Det gör vi nu och har lagtfram ett förslag till lösning -- som jag har kunnatnotera till stor förnöjsamhet hos de flestadeltagande debattörerna.Åke hänger bara fast vid de riktlinjersom bestämdes . Han tar inte ställningoch säger att han tycker att de förslag som lagtsfram är bra eller dåliga -- att vi får ett ökatoberoende för programföretagen, att vi får enminskad politisk styrning och att vi fullföljer deekonomiska grundvillkoren, som ju är en viktigtförutsättning för att det skall bli bra program förradiolyssnarna och TV-tittarna.Åke tar till brösttoner och påstår att jaghar sagt att oppositionsledaren skall hålla tyst. Nej,det har jag inte sagt. Jag har sagt att om han harnågon synpunkt på hur nyhetsredaktionerna skallläggas upp, skall han framföra detta i -- det behöver han inte komma och tala försjälv, men han har möjlighet att skriva motioner --och att förutsättningarna skall läggas fast i ett avtalsom vi beslutar om och som är öppet redovisat.Man skall inte via olika politiska signaler, iuttalanden eller vid diskussioner i slutna rumförsöka att styra programinnehållet i SverigesRadio.Det är ingen poäng från sida attförsöka komma åt mig genom att dra upp deolämpliga uttalanden som utbildningsministern hargjort. Det har jag uttalat mig om tidigare, och jagtror att han själv inser det olämpliga i sittförfaringssätt.Det bör alltså gälla lika villkor för alla som ärmedlemmar i regeringen eller ledamöter avSveriges riksdag. Har man några synpunkter påpublic service-verksamheten, skall de framföras närvi har att fatta beslut här i . Därefter skallvi politiker hålla tyst. Jag har lagt grunden för dettagenom att föreslå att styrelserna inte längre skallnomineras av partierna i , och det berör ihögsta grad själv.Anf. 94 () replik:Herr talman! Debatten blir allt märkligare. Nuskall inte förhindras att säga vadhan vill, utan nu säger att om han harsynpunkter att framföra skall han göra det iSveriges riksdag och inte någon annanstans.Jag tror att socialdemokraternas partiordförande,liksom jag själv och övriga riksdagsledamöter förden delen också, tar sig friheten att framföra sinasynpunkter exakt var de vill och -- jag ber omursäkt, ! -- utan att fråga regeringen omlov.Sedan säger att det blir minskadpolitisk styrning och pekar ut mig som den ondageniusen när det gäller den nuvarande politiskastyrningen, för det var ju den praktfulla finalen påBirgit anförande.Menar att det är minskad politiskstyrning när man från och från lägger fast hur nyhetsredaktionen skallorganiseras? Menar att det är minskadpolitisk styrning när man avskaffar moderbolaget,som har tjänstgjort som ett filter gentemotstatsmakterna? Det är precis tvärtom göra. Jag tycker att klåfingriga politiker, för atttala i allmänna ordalag, skall hålla tassarna borta.Av den proposition som skrevs och somriksdagen också godtog framgår faktiskt ganska välsynpunkterna på moderbolaget, på ägandet och påavtalsperiodens längd. Inget av det som sker ärmarginella förändringar.Anf. 95 Kulturminister ():Herr talman! vill tydligen fortsättaatt i oordnade former styra programföretagenpolitiskt, genom att politiker dels skall sitta istyrelserna, nominerade av de politiska partierna,dels genom olika uttalanden ha synpunkter påverksamheten. Jag tycker att det är intressant attnotera.Det låter naturligtvis ganska slående attmoderbolagen skulle vara ett filter emellanregering och riksdag och programföretagen. Isjälva verket har ju olika konflikter mellanföretagen och moderbolaget förts in i riksdag ochregering på grund av att man inte har kunnat lösakonflikterna. Man har sprungit iriksdagskorridorerna för att föra fram sina olikabekymmer. Min uppfattning är att det filter mantror att moderbolaget utgör i själva verket haråstadkommit fler konflikter, som sedan har förtsupp i olika politiska instanser, och i detsammanhanget har naturligtvis inte minst depolitiska ledamöterna i de olika bolagen spelat enväsentlig roll.Det har varit viktigt för mig att få fram att vi påolika sätt bör minska det politiska inflytandet, ochborttagandet av moderbolaget är då ett sätt.Anf. 96 (nyd)replik:Herr talman! Kulturministernkarakteriserade våra funderingar kringmoderbolagets vara eller icke vara i samband medutförsäljning som kvalificerat nonsens. Det ärbeklagligt att kulturministern inte kan avstå från attge Ny demokrati en spark, och det är beklagligt attdet sker just när det handlar om moderbolagetsvara eller icke vara.Vi har gjort den bedömningen att det finnsfunktioner som är gemensamma förprogramföretagen och som man naturligtvis fårlägga ut på företagen, så att de kvarvarandeföretagen blir mer renodlade och självgående. Vimenar att det skulle vara gynnsamt vid enförsäljning. Om det inte har någon betydelse förutförsäljningen om moderbolaget finns kvar ellerinte kan vi naturligtvis ta frågan om moderbolagetsvara eller icke vara under omprövning. Vi har juännu inte voterat i frågan. Vi kanske gör ettställningstagande till förmån för bevarande avmoderbolaget, och då kan ju kulturministern gåhem och börja skriva på en ny proposition.Anf. 97 Kulturminister ():Herr talman! Jag ber naturligtvis HarrietColliander om ursäkt om hon känner mitt yttrandesom en spark på smalbenen. De olika symbolerman lägger in i moderbolagets vara eller inte varahar enligt min uppfattning getts alldeles för storbetydelse i diskussionen. Man hävdar t.ex. frånvisst håll att det inte går att sälja ut om man behållermoderbolaget, medan andra säger att det blirenklare att sälja ut om man tar bort moderbolaget.Jag vill påstå att det är viljan i denna riksdag när detgäller uppläggningen av Radiosverksamhet som kommer att avgöra, inte huruvidadet finns ett moderbolag eller inte.Harriet har på ett alldeles utmärkt sättföreträtt sitt parti och lagt upp en strategi och ettsystem för hur Ny demokrati vill förändra publicservice-verksamheten i landet. Detta är eninställning som jag tror att Ny demokrati är ganskaensamt om. Men det som var mycket sammanhängande, och detsystem hon redovisade var ganska tydligt. Det villjag ge henne en eloge för.Anf. 98 () replik:Herr talman! Kulturministern harmycket bestämda åsikter om att vi skall ha tvåskilda nyhetsredaktioner. Hon anför som motiv attdet är viktigt att urvalet i det stora nyhetsflödet görsav två oberoende redaktioner och säger att detta ärsynnerligen viktigt, eftersom ännu inte harnått alla mottagare. Det skulle man kanske kunnahålla med om.Kulturministern säger däremot ingenting om attTV 1:s och Rapports rapportering är till förvillelselika. Det är tydligen möjligt för två av varandra heltoberoende redaktioner att göra urval som är tillförvillelse lika. Jag vet faktiskt inte vad detta kanbero på, om det handlar om ett begränsatnyhetsflöde, om journalisterna har gått i sammaskolor och därför väljer på liknande sätt eller omdirektiven är så oklara att det blir på det här viset.Helt säkert är ändå att nyhetsrapporteringen i bådakanalerna är mycket mycketStockholmsdominerad. Visserligen är StockholmSveriges huvudstad och maktcentrum, men sjuåttondelar av det här landets befolkning lever ochverkar faktiskt utanför huvudstaden. Jag tycker attdet är angeläget att också deras nyheter kommerfram.Jag är mycket väl medveten om att detta ocksåhandlar om pengar och resurser. Den internationellanyhetsrapporteringen hör väl kanske dit.Det vore ändå intressant att höra omkulturministern har några åsikter om hur en icke-Stockholmsdominerad nyhetsrapportering skullekunna bli mer framträdande i Rapport. Är detmöjligt att åstadkomma utan att man flyttar ut delarav redaktionen, eller hur skall man kunna nå detmålet?Anf. 99 ():Herr talman!