prot · GG0926 · 1992-11-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:26Onsdagen den 18 novemberKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 november.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /93:KU3och betänkanden /93:JuU4--betänkanden /93:LU3 och betänkanden /93:UbU1OCH UbU23 § Europeiska ekonomiskasamarbetsområdetFöredrogsEES-utskottets betänkande1992/93:EU1 Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (prop. 1991/92:170).Anf. 1 ():Herr talman! Vi debatterar ett av de mestbetydande ekonomiska samarbetsavtalen i moderntid genom den gemensamma marknad som skall bliverklighet i hela och öppna möjligheterför handel, sysselsättning, ekonomiskt samarbete,miljösamarbete och samarbetet på många andraområden. Frihandel på industrivaror har vi redan,men många är de byråkratiska och andrahandelshinder som ändå hämmar en starkekonomisk utveckling. Ett av de mestexpanderande områdena inom handeln -- handelnmed tjänster -- öppnas nu för första gången.Medborgarna i blir betydligt friare attflytta till varandras länder, att utbilda sig, ta jobboch få social trygghet hos grannen.Inte minst viktigt för svensk industri är att enmångmiljardmarknad, som i stort sett helt har varitstängd, nu öppnas. Jag talar om EG:s offentligaupphandling. Den motsvarar avbruttonationalprodukten i . Denpassar också som hand i handske med svenskindustri, som ju ofta har utvecklats i ett samspelmellan vår offentliga sektor och det privatanäringslivets initiativ.EES-avtalet bör ge en välgörande och nödvändigstimulans till sysselsättning och ekonomiskutveckling inte minst i det mycket dystra läge meddjup lågkonjunktur som råder i många länder.Men avtalet kommer också att leda tillstrukturförändringar som kommer att skapaproblem för enskilda människor och regioner. Hurde frågorna skall lösas är precis lika viktigt.Det är ett väsentligt avtal, och därför har det ocksåförberetts särskilt noggrant. Ganska fantastiskt ärdärför påståendena om att beslutar dettamed särskild brådska och t.o.m under stress. har avtalet förhandlats, och ochsamtliga partier har kontinuerligt informerats.Riksdagsbehandlingen av själva avtalet har tagitungefär . Samtliga utskott --utom ett -- har under den tiden avgett yttranden tilldet särskilda . harhållit två stora offentliga utfrågningar kring avtalet,ett tillsammans med omkonstitutionella frågor och en stor utfrågning omandra viktiga frågor. Under detta halvårs tid harEES-utskottet vävt samman synpunkter, och detbetänkande vi debatterar har varit offentligt iungefär en månad. Jag tror faktiskt inte, herrtalman, att det finns någon annan fråga i densvenska i modern tid som har behandlatsså länge och så utförligt av så många utskott somjust EES-avtalet.Och det är av goda skäl som vi har haft dennamycket noggranna och långa behandling. Det nyaekonomiska samarbetet i mellan EGoch EFTA, som började diskuteras en disigaprilmorgon i , ärgenomgripande och kommer att ha betydelse förEuropas framtid.Varför då denna kampanj, med uppenbartvilseledande påståenden om en onödig brådska iriksdagens behandling?Jag tror faktiskt att det är så att en del kritiker inseratt deras argument mot är oerhörtsvaga -- inte minst nu när och medstor majoritet beslutat ansluta sig till EES. Det blirallt för magstarkt att argumentera för ett Sverigesom skulle bli helt isolerat i Norden.Då väljer en del kritiker som varken gillar EESeller EG att gömma sig bakom procedurargument istället, argument som dock är lika ihåliga.EES-avtalet betyder inte att EG-regler tar översvensk grundlag eller svensk lag över huvud taget.Det betyder inte att framtida EG-reglerautomatiskt får rättsverkan i , och detbetyder inte att den svenskatryckfrihetsförordningen behöver ändras till följdav EES-bestämmelser.Bedömningar av den ekonomiska effekten av i siffror är naturligtvis vanskliga att göra iförväg. De studier som har gjorts pekar dock allaåt samma håll. Genomförandet av börleda till en ökning av vår bruttonationalproduktmed i storleksordningen 5--utöver vad somannars vore möjligt, och det gäller då detengångslyft som själva den harmoniserademarknaden innebär. I en mera dynamisk analys börman räkna med ytterligare några procents ökningav vår bruttonationalprodukt.Sannolikt innebär den här typen av analyserunderskattningar av verkligheten. Skulle vinämligen stå utanför och isolerat när nu Finlandoch , som jag tidigare sade, beslutat med stormajoritet att gå in i EES-samarbetet, kunde vi intebibehålla den ekonomiska utveckling vi varitvana vid. Vi skulle naturligtvis halka tillbaka och fåen sämre ekonomisk utveckling. Säger vi nej tillEES kan vi inte traska på här hemma som omingenting hade hänt. Då får vi finna oss i kännbaraekonomiska försämringar och ökad arbetslöshet.Det nya ekonomiska samarbetet skaparmöjligheter -- men det finns ingen automatik i attdessa också tas till vara. Det hänger på aktörerna inäringsliv och samhälle att också utnyttjamöjligheterna. Strukturförändringar bör vi räknamed som en effekt av harmoniseringen. Därför ärdet också viktigt att vi kan fortsätta att utveckla vårregionalpolitik och att man också inom EES-samarbetet ger tyngd åt arbetslivets villkor, den s.k.sociala dimensionen. När producenterna får störrefrihet måste också löntagarna få sin ställning stärkt.Och här är det viktigt att hela slår fast --som i enighet nu konstaterar -- attdet s.k. sociala protokollet är ett gott stöd för densvenska arbetsrätten och det gemensammanordiska intresset. Ett enigt utskott utgår från attregeringen, med utnyttjande av alla de formella ochinformella vägar som erbjuder,kommer att driva kollektivavtalslinjen.Det är också bra att utskottet blivit ense om andrasocialdemokratiska krav från vår EES-motion. Jagtänker på miljöfågorna, där det är viktigt attutnyttja de möjligheter som de nya internationellaorganen inom EES-ramen kommer att ge, för attlyfta nivån på miljöskyddet i Europa.Självfallet kommer möjligheterna till framtidaförbättringar av avtalet i detta avseende att hagränser, men det är viktigt att vi från första stundaktivt utnyttjar avtalet, för att tillsammans medandra driva kraven på starkare miljöregler inomEES-området. Utskottet utgår enigt från att ensådan miljöstrategi, som vi efterlyser i densocialdemokratiska motionen, redovisas avregeringen till möjligt, senastunder våren 1993.Vi socialdemokrater menar att regeringen är förpassiv på ett viktigt område som berör EES-avtaletskärna, och det gäller konsumentpolitiken. När nudenna unikt stora och harmoniserade marknadkommer att bli verklighet, med 380 miljonerkonsumenter, är det självklart attkonsumentpolitiken med konsumentinformationoch konsumentskydd -- möjligheten att ta del avoch välja på den stora marknaden -- måste stärkas.Konsumentpolitiken i hela måste lyftas tyngre dimension . Och skall maninte som regeringen nu gör i onödan försvaga densvenska konsumentinformationen med hänvisningtill gamla regler i EG-systemet.Inom miljöpolitikens ram har vi fått respekt för attbehålla våra starkare miljökrav på de områden därvi har strängare regler än EG i avvaktan på EG:sförväntade stärkning av sina regler, och sedan skalli framtiden ske en avstämning av detta.På motsvarande sätt skall man betraktakonsumentpolitiken, och då behöver man inte nu tabort sådan konsumentinformation somursprungsmärkning av kläder, bakdatum som angerfärskhet för matbröd osv. Matbröd är faktiskt överhuvud taget inte en vara som är föremål för s.k. fricirkulation enligt EES-avtalet.Vi säger i vår reservation att en anpassning till EG:shittillsvarande regler inom t.ex. livsmedelsområdetär av den arten att man inte med säkerhet kan sägaatt samtliga av de nuvarande bestämmelsernamåste ändras. Starka konsumentskyddsintressenoch intresset att skydda allmän hälsa bär ofta uppdessa bestämmelser, och det bör då vara möjligt att,i vart fall tills vidare, behålla dem. Därför börregeringen göra en noggrann genomgång av vilkabestämmelser som oundgängligen bör ändras.De exempel jag har givit visar att man inte fullt uttar till vara de möjligheter den svenskakonsumentpolitiken har inom ram.Därför bör regeringen snabbt sätta i gång det arbetesom vi reservanter kräver.Det gäller också att utnyttja de vägar som finns ikontakt med andra regeringar när nukonsumentpolitiken förändras inom EG- ochEFTA-länderna så att aktivt engagerar sigför att påverka behandlingen av de frågor som nubereds inom EG och inom EES-ramen. Det gällerbåde arbetet med de bestrålade livsmedlen ochlivsmedelstillsatser som är viktiga förlivsmedelskvaliteten.Jag är övertygad om att konsumentpolitiken blir enav 90-talets stora frågor, där bör gå ispetsen, i stället för att vi alltför okritiskt skallanpassa oss till regler, som i många fall har fleradecennier på nacken, och där vi bör förvänta oss endynamisk utveckling i framtiden.Herr talman! När våra beslut har fattats, när avtaletförhoppningsvis har ratificerats i alla andra länder,så är det verkligen viktigt att alla aktörer tar varapå de möjligheter som avtalet ger. Den norskastatsministern sadenyligen att också är det störstanordiska samarbetsavtal som träffats på mångadecennier. Och när handeln blir fri i helaVästeuropa, då kanske man oftast tänker på delångväga avstånden till eller ,och det är väl bra. Men det är ju faktiskt så, att närhinder rivs, kan de nya möjligheterna kanske allrabäst och enklast utnyttjas av nära grannar.Möjligheterna kommer att finnas där, ta väl vara pådem! Det måste vara budskap till densvenska samhällslivet och näringslivet.Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna och i övrigt till utskottetshemställan.Anf. 2 (nyd):Herr talman! Jag vill inledningsvis komplimenterautskottets ordförande för ett mycketkompetent och rationell behandling av ärendet. jagtycker också att kansliet har skrivet ettutomordentligt klart och lättläst betänkande.Avsnitt tre, som ger en överblick av avtaletsomfattning, är så bra att det borde kunna användassom allmän information till allmänheten. Under dedebatter om EG och som jag hardeltagit i , har jag kunnatkonstatera att det finns ett skriande behov av enkortfattad och allsidig information. Ett särtryck avdenna del, med viss klipp från de andra avsnittensom en grund för utskick till hushållen kanske voreen bra idé.Vi i Ny demokrati anser generellt att EES-avtaletär ett naturligt steg till ett närmare samarbete medEG. Vi anser att är en naturlig del avEuropa, såväl geografiskt som historiskt ochkulturellt. , som till sin form är ettfrihandelsavtal, är enligt vår mening intetillräckligt, utan bör följas av ett medlemskap iEuropeiska gemenskapen eller Europeiskaunionen. Först då får vi den fulla integration som vieftersträvar.Herr talman! Vi i Ny demokrati är positiva tillpropositionen och ställer oss bakom betänkandet iallt väsentligt. Dock finns det ett antal detaljer därjag vill göra förtydliganden av vår ståndpunkt.Vi anser att det generellt är bra att människor fårbetydligt större möjligheter att flytta till ett annatland. Det gäller även pensionärer. I vår motionuttrycker vi farhågor för att vårt solidariska ochfördelningspolitiska socialförsäkringssystem löperen uppenbar risk för utspädning med de nyagränslösa förhållandena. Vid en internationelljämförelse framstår t.ex. det svenskafolkpensionssystemet som mycket förmånligt. Menskrivningarna i betänkandet är sådana att dettydligt framgår att det finns en majoritet förförändringar som ligger i linje med motionen. Vihälsar detta med tillfredsställelse.Av 391 000 företag är småföretagmed EG:s mått mätt, dvs. de har mindre än 500anställda. av alla anställda arbetar i sådanaföretag. Det är de små och medelstora företagensom påverkas av EG. De stora företagen är juredan internationella och har bättre förutsättningaratt klara sig i EG. Efter vad jag vet , kommerAktiebolagskommitténs förslag att innehålla nyabolagsformer i som är särskilt anpassade tillde mindre företagens villkor. Jag delar utskottetsuppfattning att motionens syfte därmed troligentillgodoses. Det är emellertid av mycket stor viktför de svenska företagen att någonting verkligengörs. Vi kommer därför att noga bevakautvecklingen på området.Beträffande Vin & Sprits samt Systembolagetsmöjligheter att fortsätta sin verksamhet på sammasätt som , delar vi inte utskottets uppfattning. Vikan inte heller dela uppfattningen i propositionenatt alkoholmonopolen inte skulle varadiskriminerande i mening. Vi anserdet tvärtom uppenbart att diskrimineringföreligger, eftersom konkurrerande grossister,importörer och detaljister inte tillåts verka fritt påmarknaden.Vi anser inte heller att alkoholmonopolens existenskan försvaras med det ursprungliga syftet förmonopolen, nämligen det i och för sig ädla motivetatt värna om befolkningens hälsa. Vi anser attmoderna människor i ett civiliserat samhälle skallkunna fatta egna beslut utan onödigt förmynderi.Sverige bör i detta sammanhang kunna ha reglersom är jämförbara med vad man har ute i Europa.Herr talman! Jag vill i detta sammanhang påpekaatt det finns ett tryckfel i betänkandet. I minreservation på s. 184 i del I har tryckeriet tryckt feltext. Efter vad jag har blivit informerad omkommer ett tilläggsmeddelande att delas ut förevoteringen.Herr talman! Jag yrkar bifall till vår reservationunder mom. 7 och mom. 17 samt i övrigt bifall tillpropositionen enligt hemställan i betänkandet.Bengt Dalström kommer att redovisa vår syn medanledning av vår reservation under mom. 17beträffande småföretag och bolagsbildning.Anf. 3 ():Herr talman! Jag vill börja med att tala om att vi iVänsterpartiet är för frihandel. Vi är för ettinternationellt samarbete på alla plan. Vi är för ettutökat samarbete med EG:s medlemsländer närdet gäller handel, utbildning, forskning osv. Vi ärför ett alleuropeiskt samarbete. Vi är för ett globaltsamarbete och internationell och global frihandel.Jag vill säga detta eftersom en del andra i debattenibland vill få att framstå som att vi äremot frihandel, internationellt samarbete och att vipå något sätt vill stänga landets gränser. Detta äralltså helt fel.Vi är naturligtvis för ett utökat samarbete medEG:s länder. Vi tycker att det är mycket positivtmed de delar i avtalet som handlar om fri rörlighetför arbetskraft och de delar i avtalet som gör detlättare för människor att resa, bosätta sig, ta arbete,gå på varandras utbildningsanstalter osv. Det vidiskuterar och kritiserar är villkoren för den ökaderörligheten och villkoren för den ökade frihandeln,inte samarbetet i sig. Vi är absolut av denuppfattningen att är en del av Europa.Efter detta vill jag övergå till att tala omhanteringen av detta ärende. sadeatt han tycker att det är konstigt att det är så mångasom har reagerat och kritiserat hanteringen. Mansäger att det har gått för fort när vi i själva verkethar sysslat med den här frågan här iriksdagen. Det är ju riktigt. Detta är enintegrationsprocess och ett politiskt arbete som harpågått . Men det har ju haftsvårigheter. Eftersom det har pågått förhandlingarhar det inte varit möjligt att föra enoffentlig debatt om vilka frågor som har diskuteratsoch på vilket sätt samt hur läget har varit vid olikatidpunkter.Vi är ett antal parlamentariker som har fått merinformation än andra, men vi har inte fått allinformation. Vi har framför allt inte haft möjlighetatt föra ut den till offentlig debatt med hänvisningtill att förhandlingar pågår. Det gjorde att närförhandlingsresultatet väl blev färdigt -- och det ärju inte så länge sedan -- var tiden knapp om manskulle hålla sig till den tidtabell som var uppsatt föratt bli färdig med förhandlingarna ochgodkännandet av avtalen.Det gjorde, tillsammans med en del förvecklingar iEG-parlamentet och , att när avtaletväl var färdigt och kunde gå ut på remiss här iSverige var tiden mycket knapp. Remisstiden varextremt kort, vilket också en mängd tunga juridiskaremissinstanser påpekade. Några uttryckte sigt.o.m. så träffande att de sade att de inte hademöjlighet att göra någon bedömning av avtalet ochdess konsekvenser. De kunde bara ge spriddafunderingar. Det är ett för stort och omfattandeavtal för att man skall kunna sätta sig in i detaljer.Remisstiden var alltså extremt kort.Sedan fick vi en proposition till sombestod av en massa delar, alla var inte ens översattanär de kom. Den hade en normal motionstid, dvs.14 dagar. Detta är inte en normal politisk fråga.Dessutom var det så i praktiken tror jag detrörde sig då partierna skulle formulerasina ståndpunkter i förhållande till detfärdigförhandlade avtalet. Man skulle sätta sig in iavtalets konsekvenser för på en mängdolika politiska områden. Det var ju en omöjlighet.Men partierna skrev sina motioner och gjorde sinaställningstaganden. Alla var positiva utomVänsterpartiet. Vi skrev en motion där vi begärdeklargöranden på en mängd sakområden. Vibegärde konsekvensanalyser som skulle göras,läsas och begrundas innan vi fattar beslut. Vibegärde miljökonsekvensanalyser i stil med densom EG själv har gjort. Vi begärde analyser när detgäller arbetsmarknadspolitiken, arbetsrätten,arbetsmiljöfrågor, trafikpolitik, regionalpolitik ochinte minst förhållande till vår egengrundlag. Det var alltså konstitutionellafrågeställningar som vi reste i vår motion.Vi skrev att detta måste göras först, innanriksdagen går till beslut. Därför sade vi att det ärrimligt att den här frågan inte avgörs , utanåterförvisas för vidare beredning. Då har vi allamöjlighet att få se dessa konsekvenser innan vi gårtill beslut. Dessa krav har tillbakavisats avmajoriteten i utskottet. Man har sagt att vi får göradessa analyser, t.ex. på miljösidan, efterhandvartefter frågeställningarna kommer. Vi tyckernaturligtvis att det är bätte att göra dem innan.Andra konstitutionella frågeställningar som vi iVänsterpartiet har rest anser majoriteten iutskottet har besvarats i samband med de hearingarsom har genomförts och de synpunkter som harkommit fram där. Vi anser inte att detta ärtillräckligt. kom frågan upp omtryckfrihetsförordningens förhållande till . Det är något som inte alls har diskuterats iEES-utskottet, eftersom den frågan inte har restsav någon -- inte heller av EES-utskottet.Det här visar med all önskvärd tydlighet att detfinns en hel del frågetecken av konstitutionell artsom inte har diskuterats och analyserats tillräckligt.Vi i har begärt en mängdklarlägganden som vi vill skall föreläggasriksdagen, och därmed offentligheten ochallmänheten, innan går till beslut. Vitycker att det är rimligt att göra så, när det är frågaom en så stor politisk fråga som kommer att få såstora konsekvenser för alla och envar i det härlandet. Vi tycker inte att det är rimligt att säga: ''Ja,ja, vi får väl se under resans gång vad som kommeratt hända. Om det händer något får vi väl hitta pånågot annat. ''Det är ett problem att så många känner sig så litetinformerade i den här frågan. Jag tycker att det ärlättvindigt av utskottsmajoriteten att ta så lätt pådetta faktum. Även om frågan har föregåtts av ettlångvarigt arbete i , eller rättare sagt iolika utskott och arbetsgrupper, är det intedetsamma som att människor i allmänhet har haftmöjlighet att informera sig och att ta del av dennaprocess. Det här är ett demokratiskt problem, ochdet här visar på den klyfta som håller på att skapasi mellan folk och folkvalda. Blandmänniskor utanför finns det en bristpå förtroende för riksdagsarbetet. Det grundar sigi att de inte har haft möjlighet att få informationeller att få diskutera innan beslut fattas.En del säger att de krav som kommer från enväxande opinion utanför huset är senkomna. Jagtycker att det är bra att det ställs krav påoffentlighet och att vi i skall skjuta påställningstagandet så att människor skall fåmöjlighet att diskutera innan beslut fattas. Vi kantycka vad som helst om att dessa krav kommer sent,men situationen är ett faktum. Det finns allanledning att skjuta upp beslutet.Vårt ansvar i den här situationen kan inte stå iförhållande till en tidtabell uppsatt av EG. Vårtansvar måste stå i förhållande till våra väljare iSverige och att inte förvärra den demokratiska krissom förekommer i landet.Eftersom folkomröstningsresultatet i Schweizförmodligen kommer att leda till att ikraftträdandetav avtalet skjuts upp , har vi dessutom tidpå oss att använda för den offentliga, öppna ochdemokratiska processen som bör föregå ett så stortpolitiskt beslut som godkännande av avtalet utgör.Det finns en tradition i att frågor stöts ochblöts innan beslut fattas. En offentlighet harmöjlighet att ta del av information -- politiskapartier och folkrörelser har möjlighet att säga sitt --och kanalisera sina åsikter till de politiska partiernaför att det skall vara möjligt att uppnå denrepresentativa demokrati som vi vill ha. Det är enviktig tradition att slå vakt om. Den bör ocksåanvändas i en så stor politisk fråga som vara eller icke-vara för del.Vänsterpartiets huvudyrkande är en återförvisningav ärendet till utskottet för vidare beredning. Dåkan vi i få svar på alla de frågor som i dagställs av allt fler människor, t.ex. konsekvensernaav avtalet för del.Tyvärr kommer det inte att bli en majoritet fördetta yrkande vid den omröstning som såsmåningom skall genomföras här i kammaren.Vänsterpartiet har därför ett andrahandsyrkande,vilket är ett yrkande om bifall till denmeningsyttring har lagt fram. I dentar vi upp en del sakfrågor som andra frånVänsterpartiet kommer att tala om senare, t.ex.arbetsmarknadspolitik, arbetsrätt, regionalpolitikoch ekonomiska diskussioner. Den grundläggandefråga vi pekar på är den konstitutionella frågan --demokratifrågan. Att säga ja till avtalet i dessnuvarande skick, innebär att en mängd av depolitiska beslut som fattas i , eller ifullmäktigeförsamlingar runt om i landet, flyttasfrån de folkvalda församlingarna till EG:sMinisterråd eller till EES-organ av olika slag. Detslutliga avgörandet kommer inte att fattas iriksdagen utan i stället vid tvistelösningar i EG:sdomstolar.Jag skall ge ett konkret exempel. Jag vet att dettaförvånade åtminstone en del av EES-utskottetsledamöter när det blev klarlagt att så var fallet. Jagskall ta exemplet med alkoholmonopolen, somföregående talare var inne på och där vi har olikauppfattningar i sakfrågan.Den principiella frågan är följande. Den politiksom den svenska har beslutatom -- som går ut på att det finns en stor majoritetför att ha kvar alkoholmonopol, att Systembolagetskall ha ett försäljningsmonopol och att detta skallutgöra ett verktyg för att hålla neretotalkonsumtionen och på så sätt minskamissbruket -- går det inte längre att fatta beslut om.Vi kan i och för sig fatta beslut. Men om detbeslutet får bli giltigt i verkligheten eller intekommer hädanefter att avgöras i EG:s domstolareller av EES-domstolen.Det blir en fråga för jurister att svara på om depolitiska beslut som fattas av denna församling ståri överensstämmelse med EG:s konkurrensregler.Är det inte så, kommer de politiska besluten attupphävas. Det jag sagt gäller frågan ommonopolen, men det gäller också en mängd andrafrågor. Vi i är förhindrade att fattapolitiska beslut som strider mot EG:skonkurrensregler eller meningen i avtalet i övrigt.Endast sådana politiska beslut som står iöverensstämmelse med kan fattas i defolkvalda församlingarna.Vi i kan inte fatta beslut som inskränkerpå de fyra s.k. friheternas företräden med hänsyntill miljö, hälsa, säkerhet eller regionalpolitik, omde strider mot . Avgörandet kommer attfällas i domstolar. Det här innebär en rättsordningdär juridiken tar över politiken. Det är inte denrättsordning som vi är vana vid i . Skall denrättsordningen ändras, bör vi fatta de beslut sombehövs först. Framför allt bör vi först ha endiskussion om det är verkligen det vi vill, om vitycker att det är det som skall vara villkoret för denfrihandel och det samarbete som vi vill uppnå medEG:s medlemsländer.Vänsterpartiets uppfattning är att de villkoren inteär rimliga. Vi vill ha ett utvecklat samarbete med devillkoren att har kvar sin egenbestämmelserätt, dvs.