prot · GG0944 · 1992-12-14 00:00:00 — Det är viktigare för mig att vetaatt omsorgen finns där och att den är bra, än att jaghar fem eller femton att välja på, då de kanske ärdåliga allihop.Var finns kvalitetskontrollen? Hur, IngerDavidson, skall vi se till att det inte skiljer 1 000 kri månaden för barnomsorgen mellan olikakommuner? Hur skall vi se till att äldreomsorgenkan komma alla till godo som behöver den utan attplånboken avgör?Det är dessa frågor jag vill ha svar på. Hur skallman motarbeta den segregation som blir en följd aven hämningslös privatisering? Detta är nämligenkonkurrensens villkor. Det är inbyggt i systemet.Det är därför jag inte tycker att det systemet passarnär det gäller vård av människor.Anf. 109 Civilminister ():Herr talman! Det är mer berättigat att ställa frågantill : Hur skall vi klara av denverksamhet vi har utan förändringar när pengarnafaktiskt är slut? Då måste vi hitta nya vägar för atteffektivisera verksamheten, om den inte skallförsvinna helt.Ökad konkurrens är ett sätt att ge människor detsom de efterfrågar, nämligen fortsatt verksamhetinom olika områden med god kvalitet.Nej, vill inte ha valfrihet. Detvisste jag förut. Där finns en djup ideologiskskillnad mellan kristdemokrater ochvänsterpartister -- det kan vi bara konstatera.Det går mycket väl att upprätthållakvalitetskontrollen. Det blir nämligen också ifortsättningen den politiska nämndens ansvar att setill att kvaliteten är god också inom deverksamheter som man lägger ut på entreprenad.Andre vice talmannen anmälde att GudrunSchyman anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 110 BO ():Herr talman! Jag skall begränsa mig till att ställa tvåprincipfrågor till civilministern.Jag tycker att det var bra att statsrådet ocksåmotiverade principiellt hur regeringen resoneratnär man kommit till med dennaproposition.Min första principfråga gäller varför regeringenlägger fram en proposition när frågeställningen omrättssäkerheten och myndighetsutövningen inte ärklarlagd.Den andra frågan är om civilministern tänkeråterkomma till med en proposition omett obligatoriskt anbudsförfarande för kommuneroch landsting, vilket nu diskuteras.Jag skall kort motivera dessa två frågor.Sedan regeringen publicerade sin propositiontycker jag att det har blivit tydligt att den gör varesig till eller från för att räta ut rättsläget. Jag tyckerjag har fått rätt i den uppfattningen i JO:sbedömning. JO erkänner indirekt att rättsläget ochmyndighetsutövningen inte är klar, men utgår ifrånatt kommer att räta ut dessa frågetecken,bl.a. genom att behandla dagens proposition. Jagmenar att den behandlingen inte rätar ut någrafrågetecken.Det andra belägget för att myndighetsutövningenär oklar och borde ses över mera seriöst änregeringen gör hämtar jag från ett utredningsarbetesom regeringen själv beställt om alternativaverksamheter inom vård och omsorg och som liggerpå bord. Där står att tolkningenav begreppet myndighetsutövning omfattas av osäkerhet, särskilt i samband med deförändringar som sker i och med att driften avverksamheter som traditionellt sett varit i offentligregi överförs i privat regi. Dagens lagstiftning är idetta avseende inte anpassad till de förändringarsom åtminstone den sociala sektorn genomgår förnärvarande.Utredningen konstaterar att vi har en delvis nysituation, då man medvetet drivit fram ettentreprenadförfarande.Jag tycker att regeringen egentligen bekräftarSocialdemokraternas ståndpunkt att dennaproposition varken gör till eller ifrån när det gälleratt räta ut frågetecknen om vare sigmyndighetsutövning eller rättsläge. Det sker närman hänvisar till kommande LSS-lagstiftning ochtill det arbete som pågår iLokaldemokratikommittén.Jag konstaterar också att statrådet lutar sigmot kommande förslag.Från Socialdemokraternas sida frågar vi: Varförskall regeringen ställa inför ettprincipbeslut att ge grönt ljus att fortsätta närfrågetecknen inte är uträtade?Vi tycker att inte skall ge felaktigasignaler. Därför vill vi från socialdemokratin intevara med.Varför vill regeringen i en sådan här besvärlig frågaensam ta på sig ett ansvar och ge klarsignal tillkommuner och landsting att köra framentreprenader inom barntillsyn och äldreomsorg,när vi som har våra äldre på institutioner som skalllämnas ut på entreprenad inte kan fågrundläggande värden om rättssäkerhet klarlagda?Min andra fråga gäller om regeringen tänkeråterkomma till med en proposition omett obligatoriskt anbudsförfarande i kommuner ochlandsting. Det skulle vara ett väldigt ingrepp motden kommunala självstyrelsen att fullfölja detta.Jag har sett att jurister ocksåhar sagt att ett sådant förslag inte skulle stämmamed den kommunala självstyrelsen och inte hellermed den Europakonvention som harbundit sig vid.Jag tycker att det skulle vara anmärkningsvärt omdetta realiserades. Det påminner om Thatcherspolitik i att gå in och trampa sönder viktigadelar i den kommunala självstyrelsen. Det harfunnits politisk enighet om att vi skall bära upp den.Man kan gräla om politikens innehåll, men vi harvarit ense om att hävda den kommunalasjälvstyrelsen som princip. Jag har uppfattat attCivildepartementet har haft uppgiften att hävdaden kommunala självstyrelsen.Min fråga till civilministern är om hon kommer attfalla undan för folk ochskriva fram en proposition som innebärobligatoriskt krav på upphandling i kommuner ochlandsting.Anf. 111 Civilminister ():Herr talman! Jag fick två frågor av Bo Holmberg.Den första frågan löd: Varför lägger regeringenfram den här propositionen? Svaret är attverksamheten redan pågår runt om i kommuneroch landsting. Man lägger ut olika verksamheter påentreprenad och man vill ha den här utvecklingen.Samtidigt finns det en stor oklarhet om vad somgäller. Då anser vi att det är bättre att klargöra vadsom gäller, nämligen att det är möjligt att lägga utall verksamhet på entreprenad med deinskränkningar som tas upp i den härpropositionen.Den andra frågan löd: Tänker civilministernåterkomma med förslag till ett obligatorisktanbudsförfarande? Svaret är nej, eftersom det inteligger på mitt bord. Däremot har eninterdepartemental arbetsgrupp utarbetat ettförslag inom område. Detförslaget är nu ute på remiss. När remissomgångenär färdig får vi se om det blir något regeringsförslag.Anf. 112 BO ():Herr talman! Jag tycker att vi med hänvisning tillregeringens eget utredningsarbete och JO harsakskäl för att hävda att man med dennaproposition inte på ett tillfredsställande sätt klargörrättsläget och inte heller reglerna vidmyndighetsutövning.Regeringen gör en annan bedömning änSocialdemokraterna på den här punkten. Jagtycker att det är bekymmersamt att man gerklarsignal till entreprenader och privatisering, närman inte har rett ut så viktiga frågor somrättssäkerheten gentemot den enskilde. IngerDavidson och jag har skilda bedömningar på denpunkten.Om det nu är som skallutarbeta en proposition om obligatoriskt krav påanbudsupphandling, kommer då civilministern atti regeringen hävda den kommunala självstyrelsensprincip och på så vis sätta sig till motvärn mot attregeringen och driver framen utveckling som inte överensstämmer medEuropakonventionen om självstyrelse?Därmed bryts en mångårig tradition som depolitiska partierna har varit överens om i ,nämligen principen om den kommunalasjälvstyrelsen. Civilministern bör väl ändå kunnaha en principiell uppfattning i denna mycket viktigafråga.Anf. 113 Civilminister ():Herr talman! Både och jag har gångpå gång i den här debatten konstaterat att det finnsvissa saker som ytterligare behöver klarläggas, mendet finns inget skäl att också vänta på detta och låtaalla sväva i osäkerhet om allting som råder på dettaområde. Vi tar därför ett steg . Sedan är detuppgjort steg för steg hur de andra frågorna skalllösas inom och inomLokaldemokratikommittén. Lagrådet har gettklartecken för att vi skall kunna gå vidare utan attinvänta något ytterligare klarläggande. Det råderalltså inga oklarheter i det avseendet.Den obligatoriska anbudsupphandlingen skalldiskuteras inom regeringen innan jag är beredd attgå ut och tala om vilka ställningstaganden jagtänker göra.Anf. 114 BO ():Herr talman! konstaterar jag att regeringenväljer att prioritera att snabbt lägga fram förslag omentreprenad och privatiseringar på bekostnad avrättssäkerheten för den enskilde, för barnen och deäldre.Civilministern har inte någon principielluppfattning om hur hon skall hävda viktiga värdeni den kommunala självstyrelsen. Jag kan barahoppas att tiden fram till propositionen kan främjaatt civilministern ''kaxar upp sig'' på den punkten,så att hon kan hävda viktiga självstyrelsevärden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Ändrat huvudmannaskap för vissainstitutioner inom ungdomsvård ochmissbrukarvårdFöredrogssocialutskottets betänkande1992/93:SoU10 Ändrat huvudmannaskap för vissainstitutioner inom ungdomsvård ochmissbrukarvård (prop. 1992/93:61).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )12 § Organisationen av riksfärdtjänstenFöredrogstrafikutskottets betänkande1992/93:TU8 Organisationen av riksfärdtjänsten(prop. 1992/93:84).Anf. 115 BO ():Herr talman! I proposition 84 föreslås att styrelsenför Riksfärdtjänst skall vara kvar ytterligare ett åroch vara central myndighet för riksfärdtjänstenfram till nästa årsskifte. Vi socialdemokratertillstyrker propositionens förslag i denna del.När det sedan gäller att kommunaliseraverksamheten , är åtminstone jag orolig.Riksfärdtjänsten får inte bli en socialpolitisk frågadär den enskildes resande blir beroende avkommunal biståndsprövning. Den är i stället en delav de trafikpolitiska insatserna i vårt land och syftartill att göra det möjligt för människor medfunktionsnedsättningar att resa på samma villkorsom vi övriga medborgare.Oberoende av om man på grund avfunktionsnedsättningen måste resa med ett dyrarefärdmedel, bör man som enskild resenär betalaungefär samma kostnad som gäller för en andraklass-järnvägsbiljett.Min oro gäller att det vid en kommunalisering kanbli stora kommunala skillnader. Möjligheten för enhandikappad att resa utanför kommungränsen fårinte bli beroende av om man bor på rätt sida om enkommungräns.Riksfärdtjänsten har stor betydelse för att decentrala handikappspolitiska målen om jämlikhetoch delaktighet skall kunna uppnås.Nu är det emellertid så, att vid fleratillfällen tidigare uttalat att riksfärdtjänsten skallkommunaliseras. Eftersom jag har stor respekt förriksdagens beslut, får man som jag i stället arbetaför det som kan anses vara det näst bästa.Jag konstaterar med viss tillfredsställelse attutskottet bl.a. skriver: Utskottet förutsätter attregeringen i en kommande proposition bibehållernuvarande standard -- Varför inte minst nuvarandestandard, ? -- på riksfärdtjänsten samtatt den utlovade lagen om riksfärdtjänstbl.a. tillgodoser de handikappades krav pålikartade villkor för riksfärdtjänsten, oavsett ivilken kommun man bor.Utskottet förutsätter vidare att regler införs om attkommunerna skall bevilja resor med specialfordoni de fall då resenären inte kan resa med allmännakommunikationer samt att man som enskild personkan överklaga kommunala riksfärdtjänstbeslut.Utskottet anser vidare att regeringen och riksdagensäkerställer att svårt handikappade ävenfortsättningsvis kan göra längre resor inom landettill normala kostnader. Och redan i propositionenstår det skrivet att det belopp som skall överförastill kommunerna för riksfärdtjänsten bör motsvaravad som skulle ha behövts om verksamhetenfortfarande vore en statlig uppgift efter den 1januari 1994.Herr talman! Det här verkar trots allt kunnafungera något så när, men för att stilla min oro helt,vill jag fråga den borgerliga representanten : Kan här och lova attregeringen lever upp till utskottets, trots allt,hyggliga skrivning? Om kan det, lovarjag att jag tillsammans med handikapprörelsenskall bevaka texten i den aviserade lagen omkommunal riksfärdtjänst och om det behövskomma med förslag till eventuellt ytterligareförbättringar för att säkra en god riksfärdtjänstockså i framtiden.Herr talman! Efter detta inlägg yrkar jag med visstvekan bifall till hemställan i trafikutskottetsbetänkande nr 8 om organisationen avriksfärdtjänsten.Anf. 116 ():Herr talman! Jag vill först säga att ingen skugga måfalla över i samband medriksfärdtjänstfrågans hantering. Det är lätt ochfrestande att försöka popularisera och ta hempoänger i den här typen av frågor. Men som jagkänner är hans känsla äkta och ärlig, närhan bevakar de handikappades rättigheter.Trafikutskottets betänkande nr 8 handlar om enomorganisation av riksfärdtjänsten när det gällerhuvudmannaskapet fram till årsskiftet 1993-1994.Syftet med riksfärdtjänsten är att ge svårthandikappade möjlighet att göra längre resor ilandet till normala kostnader. Berättigade tillriksfärdtjänst är personer som på grund av sitthandikapp och brist på tillgängliga färdmedel måsteresa dyrare än normalt.När 1979 beslutade att införa enriksfärdtjänst var avsikten att ekonomiskt stödjalängre resor. Det har visat sig att en stor del avresandet -- ungefär en tredjedel -- utgörs av relativtkorta resor, alltså resor , vilket visar attsambandet med den kommunala färdtjänsten harblivit allt tydligare.Redan 1984 uttalades det från regeringen attförutsättningarna för att samla kostnadsansvar ochbeslutsfattande borde övervägas ytterligare. Därförhar ställt sig bakomutgångspunkten att riksfärdtjänsten börkommunaliseras.Våren 1991 uttalade trafikutskottet att ett systemfelkännetecknar ordningen som innebär attkommunerna beslutar om riksfärdtjänstresornamedan staten betalar.Bo Nilsson har citerat ur betänkandet, men jag kanbara säga att utskottet inte har någon erinran motatt riktpunkten för genomförandet av det aviseradeförslaget om en kommunalisering senareläggs /94. Detta görs för atthuvudmannaskapet skall beredas med omsorg. har också yrkat bifall till hemställan ibetänkandet.Det ställdes några frågor om varför det skall varaminst nuvarande nivå. Jag kan kommentera detredan nu. Först och främst sägerkommunikationsministern följande ipropositionen:Jag vill redan nu förutskicka att det belopp som böröverföras bör motsvara vad som skulle behövas omverksamheten fortfarande vore en statlig uppgiftefter den 1 januari 1994.Det betyder alltså att det inte skall bli någonförsämring jämfört med om det låg kvar hos statenoch skickades över till kommunerna.Utskottet säger också att man förutsätter attregeringen i den kommande propositionenbibehåller nuvarande standard.Däremot är det svårt att garantera attriksfärdtjänsten inte skall undergå några sparkravnu när alla andra trygghetssystem sätts under storpress. Då är frågan hur man skall få det hela att gåihop. Men, som det sägs, med en samordnadupphandling och med en bättre och effektivarefärdtjänstordning är frågan om huruvida det blirnågra sparkrav inte detsamma som att möjlighetenatt leva upp till riksfärdtjänstens syften skulleäventyras.Anf. 117 BO ():Herr talman! Jag ställde ytterligare en fråga, LarsSvensk. Den handlade om att utskottet nu harskrivit en hygglig text. Då är frågan: Tar man dettapå allvar, och kommer det att läggas fram enproposition som innebär att man leverupp till vad utskottet har skrivit? Jag vill gärna haen bekräftelse på den punkten, eftersom jag tror attdet är viktigt för de handikappade.Jag kan berätta att jag har fått ett brev från , där man understryker justde punkter som vi har lyckats få in i utskottstexten.Jag vill gärna höra om ni tänker leva upp till dettanu. I så fall skulle jag för dagen vara nöjd.Anf. 118 ():Herr talman! Det är ingen som är ute efterriksfärdtjänsten. Syftet med riksfärdtjänsten skallfinnas kvar, även om den förs över i regi.Jag tror att man med de förändringar som sker ochmed den effektivisering som blir följden, bl.a. får en bättre upphandling, tror jag inte att detskall vara några större problem att klara demålsättningar som har satts upp.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattas . )13 § betänkande1992/93:TU10 (prop.1992/93:102).Anf. 119 ():Herr talman! Enligt det regeringsförslag som liggertill grund för det betänkande som vi nu behandlar,vill regeringen avskaffa fritidsbåtsregistret. Det ärdetta register som tillkom 1988 efter flerautredningar.När beslutet om båtregistret fattades fanns detkritiska röster. Många befarade att en storbyråkrati skulle byggas upp samt att registret skulleinnebära stora extrakostnader för båtägarna, utanatt registreringen skulle vara till någon nytta.Det var då det, dvs. har verklighetenhunnit i kapp kritikerna. har börjatfungera, och de kritiska rösterna har efter handtystnat. Nästan alla remissinstanser vill ha kvarregistret. Av de 290 000 beräknade registrerbarabåtarna är nu 270 000 registrerade.Med den omfattande registreringen avfritidsbåtarna fyller registret nu sin funktion, delsför att man skall främja sjösäkerheten ochbekämpa brottslig verksamhet, dels, och inteminst, för att man skall upprätthålla en god ordningi trafiken till sjöss.Varför kommer då detta förslag , i då alltfler länder upprättar liknande register? Vilka motivhar kommunikationsministern och regeringen?I förslaget säger : Den nytta somfritidsbåtsregistret kan göra står inte i rimligproportion till det integritetsintrång som mångaanser följer med registret.Vad menar de borgerliga och dess talesman här idebatten? Är det ett integritetsintrång att sätta ettreistreringsnummer på båten?Allt fler länder inrättar ju båtregister, och de inserden stora samhällsnyttan med ett sådant register.Då skrotar de borgerliga partierna det svenskaregistret.Varför lyssnar ni inte på de tunga remissinstansernasom polisen, tullen, ochförsäkringsbolagen? De vill alla behålla registret.Kustbevakningen menar att registret har varit tillstor hjälp, mest för eftersökning och sjöräddningoch när det gäller brott motsjötrafikbestämmelserna.Sjöpolisen anser att det inte finns tillräckligasakskäl att avskaffa registret. Det är den bästamöjligheten att kontrollera stulna båtar och atthitta ägaren. Även vid sjöräddning är registret tillstor hjälp.Genom registret försvåras försäkringsbedrägerier,vilka tenderar att öka i omfattning. Omsättning ochförsäljning av stulna båtar kan minskas genom atten köpare via registret kan kontrollera att denperson som säljer båten är registrerad ägare. Dåman köper en begagnad bil kontrollerar manmed bilregistret att säljaren är registrerad ägare ochatt bilen är till fullo betald, för att man skall kunnahävda s.k. godtrosförvärv om det t.ex. senareskulle visa sig att bilen är stulen e.d. Den som i dagköper en stulen fritidsbåt av en privatperson kanknappast hävda att han har köpt båten i god tro, omhan inte har kontrollerat att säljaren är registreradägare enligt fritidsbåtsregistret. Dessa möjligheterförsvinner om båtregistret skrotas.Registreringsplikt för fritidsbåtar finns i bl.a.Frankrike, , , och Norge.Även i införs nu ett sådant. Dessutom finnsfritidsbåtsregister i , , ochUSA.Det är bara i som regeringen går emot deninternationella utvecklingen och under flummigaformuleringar om känsla av integritetskränkningavser att skrota registret.Jag måste fråga den borgerligautskottsmajoritetens talesman: detta början påen allmän skrotning av register? Kommer ni efterdetta att skrota även bilregistret?Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillden socialdemokratiska reservationen.Anf. 120 ():Herr talman! har väl motiv lyst med sinfrånvaro som när det gäller detta regeringsförslag.Jag tycker att ett löjets skimmer omger förslaget attavskaffa detta register. Man skulle kunna skratta åtbåde regeringen och förslaget om det inte fanns ettallvarligt inslag i det hela.De flesta, och mycket tunga remissinstanser, harmed starka argument motsatt sig avskaffandet avdetta register. Här har man kunnat visa vilken nyttaman har haft av registret. Ändå framhärdarregeringen, och förmodligen även , attnyttan inte står i rimlig proportion till detintegritetsintrång som man anser följer avregistreringen.Hur kan man påstå att det här registret skulle varaen integritetsfråga av en sådan storlek att registretmåste avskaffas? Det finns ju andra områden attjämföra med. lades ansvaret för de förstafjorton dagarnas sjukskrivning på arbetsgivarna,vilket naturligt nog innebär att de måste få sediagnoser och läkarintyg. 1991 fick de ocksåansvaret för rehabiliteringen av de anställda, ävennär upphovet till problemet ligger på icke arbetstid,dvs. i hemmet och på fritiden.En mängd olika kontroll- och uppgiftssystem skullekunna räknas upp, där den anställde ellermedborgaren nagelfars och registreras. Dettagodtas och initieras av den borgerliga regeringen.Men när det gäller båtregistret tycker man att detgår för långt! Mina vänner, detta är helt otroligt.Intresserade hänvisar jag till en artikel iAftonbladet med rubriken:Total kontroll -- snart vet kapitalet allt om dig.Också från en annan synpunkt är avskaffandet avfritidsbåtsregistret anmärkningsvärt. I norr har viväl i en del avseenden en motsvarighet tillfritidsbåtarna. Jag tänker då på snöskotrarna.Under en mycket har det förekommit enregistrering av dessa fordon, fastän de inte fårframföras på vägar. är avgiften160 kr. Det är en avsevärd skillnad i förhållande tillbåtavgiften, som är 30 kr.Därtill aviseras nu genom en utredning attregistreringsnumret skall anbringas på drivmattan.Enligt utredningen skall det kosta , en summasom av branschen bedöms vara i underkanttilltagen. Här måste jag också framhålla attsnöskotrarna i mycket stor utsträckning används inyttotrafik, något som väl inte kan sägas omfritidsbåtarna.Jag måste fråga utskottets talesman: Vad ärorsaken till denna skillnad i behandling när detgäller en fritidsbåt resp. en snöskoter? Finns detinte något i fråga om och Norrlandsinland som heter integritet? Här har man en avgiftför närvarande på . Om avgiften för båtar intetäcker kostnaderna, kan ju avgiften för skotrarnavara ett riktmärke även för båtarna. Man kan juockså vända på det hela: När nu avgiften för båtaravskaffas, bör väl i rättvisans namn även avgiftenför skotrar försvinna. Kan man alltså förvänta sigett förslag i den riktningen från regeringen?Jag och min medmotionär yrkar inte enbart avslagpå propositionen. Vi vill också att denna byggs utmed en skatt på båtar. Det finns en ganska storlyxkonsumtion inom avdelningen fritidsbåtar. Detfinns därför flera skäl att också införa skatteplikt. Idessa krisens tider, när man letar med ljus och lyktaefter både besparingar och inkomster för attförbättra statsfinanserna, finns här jungfrulig markatt beträda. Vi vill alltså att regeringen återkommertill med förslag om en båtskatt.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till denreservation och den meningsyttring som är fogadetill betänkandet.Anf. 121 TOM ():Herr talman! tillkom genom beslut häri kammaren 1987. Märkligt nog kom förslaget frånjordbruksministern. Förslaget lades fram i stridmot den samlade båtbranschens och motSjöfartsverkets önskemål.Skälen till förslaget var huvudsakligen fiskala. Menför att dölja detta fördes dessutom fram olika idéerom behovet av och statlig planering avbåtlivet.Även miljön har utnyttjats när det gällt att bidragamed argument. Bland de märkligare argumentenåterfanns argumentet att skullekomma att bli fylld av övergivna plastskrov sominte kunde destrueras, eftersom ägarna inte kundeidentifieras -- ett alldeles osedvanligt osakligtargument.Själva idén -- om uttrycket tillåtes -- var att manskulle utnyttja ledig kapacitet i detöverdimensionerade bilregistret. Av vissa skäl fickbilregistret ändå inte vara huvudman förbåtregistret.Följdenligt var det i huvudsak fiskala organ,nämligen , Rikspolisstyrelsenoch , som var varma förespråkareav registret vid dess tillkomst. Samma myndighetervill se registret bevarat.Samtliga branschorganisationer och Sjöfartsverketdäremot motsatte sig registret när detta kom till ochvill se det avskaffat.Som en kuriositet kan nämnas att iJämtlands län, vilket ju inte utmärks av någonsärskilt lång kuststräcka, varmt förespråkaderegistret då, och gör det även .