prot · GF0997 · 1992-04-21 00:00:00 — Även om enhyresgäst och en hyresvärd kommer överens om enhög hyra, kan hyresgästen sedan få den hyranprövad i hyresnämnden och få den nedsatt. Detförefaller egentligen ganska meningslöst för enhyresvärd att teckna kontrakt med denbostadssökande som erbjuder sig att betala mest ihyra.Anf. 73 ():Fru talman! Om jag förstår detta rätt råder detinget tvivel om att statsrådet och regeringen är heltpå det klara med att man skall bevarabruksvärdessystemet. Då delar jag statsrådetsuppfattning. Jag förstår inte riktigt poängen medatt man skall införa möjlighet att individuelltförhandla om hyran. Poängen är litet svår att förstå,i alla fall i fastighetsägarens perspektiv.För att detta skall bli riktigt glasklart vill jag återgåtill radiointervjun. Statsrådet fick nämligendessutom frågan om bruksvärdessystemet. Den lödså här: Men, är det inte säkert attbruksvärdessystemet blir kvar som det är nu hellerdå? -- Jag kan inte svara på det . Men svaret skallalltså vara: Bruksvärdessystemet skall vara kvar.Möjligheten till individuell förhandling innebär i såfall möjlighet att inom ramen förbruksvärdessystemet förhandla individuellt.Anf. 74 Statsrådet (-):Fru talman! är det på det sättet.Men som vet håller statens institutför byggnadsforskning nu på att utvärderabruksvärdessystemet. Det uppdraget skall manredovisa . Resultatet av utvärderingenkan naturligtvis föranleda överväganden om en vissändring av systemet. Det är för tidigt attdiskutera vilka eventuella förändringar som det kanbli fråga om.För närvarande tror jag ändå attbruksvärdessystemet inte kommer att avskaffas.Anf. 75 ():Fru talman! Jag trodde att vi skulle skiljas i bredenighet och samförstånd och att jag skulle ha blivitlugnad. Men börjar jag plötsligt bli osäker.Magknipet ökar. är det inte längre alldelesglasklart att bruksvärdessystemet skall vara kvar.Därför måste jag återvända till den ursprungligafrågan.Vi rör oss med begreppen marknadshyror ochbruksvärdessystem. För de allra flesta är dettagrekiska. Vad det i grunden handlar om är just denfråga som reportern ställde i radion och som mångaställde i valrörelsen: Skall den som har pengarkunna skaffa sig en lägenhet, och skall denenskildes betalningsvilja kunna sätta priset pålägenheten?Om statsrådet lovar att ett sådant system eller ettsådant tänkesätt aldrig kommer att införas blir jaglugn. Kan jag få ett klart svar på den frågan?Anf. 76 Statsrådet (-):Fru talman! har sällat sig till demsom menar att en vidgad förhandlingsrätt förhyresgästen skulle försvaga hyresgästens ställning idetta sammanhang. Jag tycker att det är en felsyn.Jag tycker att det snarare är tvärtom.En enskild hyresgäst kommer naturligtvis att väljadet förhandlingssätt som passar honom eller hennebäst. Han kan låta sig företrädas av en organisation,han kan sammansluta sig med andra hyresgästereller han kan förhandla för sig själv. På det viset harhan i många fall möjlighet att se till att få ned sinhyra, vilket är väl så viktigt som den synpunkt somLars tar fram.Anf. 77 ():Fru talman! Ett system med marknadshyror ökarnaturligtvis friheten för dem som har pengar och enstark position. Men skälet till att jag är så angelägenom att vi även i fortsättningen skall sätta hyrornaefter deras faktiska bruksvärde och dessutom hakollektiv hyressättning är att jag också vill slå vaktom deras intresse som inte har särskilt mycketpengar.Jag noterar att jag på min mycket konkreta frågainte får något rakt svar. Det tycker jag äranmärkningsvärt. Jag upprepar min fråga iförhoppningen om att kunna få ett klart svar: Skallden som har pengar kunna bestämma hyran på enlägenhet?Anf. 78 Statsrådet (-):Fru talman! 79 ():Fru talman! ''inombruksvärdessystemets ram.'' Det innebär alltså attden oro som många kände i valrörelsen för att delöften och de garantier som gavs om att man inteskulle införa marknadsanpassade hyror åter ärbefogad. Garantierna höll inte längre än knappt ettår. har löftet förvandlats till någonting mycketvagt, mycket oklart.Dem som grävde ner stridsyxorna och dem somkände sig lugnade av beskeden i valrörelsen måstejag tyvärr ge beskedet att det bara gällde ett knapptår, det är dags att starta kampanjen motmarknadshyror igen om man vill vara säker.Anf. 80 Statsrådet (-):Fru talman! Jag kan inte här utlova att det inteblir några som helst förändringar ibruksvärdessystemet. Det vore väldigt förhastatmed tanke på den utvärdering som SIB skall göra.En utvärdering har föga mening om man inte tänktsig att se på den och dra slutsatser av den.Anf. 81 ():Fru talman! Ursäkta att jag drar ut på debatten,men jag är övertygad om att statsrådet har störreambitioner än vad hon vill ge intryck av. Hon fårdet att låta som om det här är något slags akademiskdiskussion om hur man skall utföra diverseutredningar.Frågan är -- det är vad jag har efterlyst -- vadstatsrådet vill. Vad tycker statsrådet i denna fråga?Det måste gå att svara konkret ja eller nej påfrågan: Är det önskvärt att man skall haett hyressättningssystem där den enskildesbetalningsvilja skall bestämma priset pålägenheten, dvs. att om man har mycket pengarskall man kunna gå före i kön, köpa sig en lägenhetoch utestänga dem som inte har så mycket pengar?Är ett sådant system önskvärt eller inte? Man kaninte bara hänvisa till någon utredning. Det måste gåatt svara entydigt ja eller nej på frågan.Anf. 82 Statsrådet (-):Fru talman! Jag tycker att den fråga som vidiskuterar är alldeles för tidigt väckt av LarsStjernkvist. Den enda fråga som jag egentligen togupp när jag aviserade regeringens planer var att gehyresgästen en ökad frihet inom ramen förbruksvärdessystemet. Någonting mer än så har jagfaktiskt inte sagt och menade inte heller i nuläget.Jag tycker att det här är någonting som är mycketbra för hyresgästerna. Den som är mest berörd avförhandlingen, nämligen hyresgästen själv, fårbestämma i fortsättningen, fortfarande inom ramenför bruksvärdessystemet, ger medborgarna förtroendet att t.ex. köpabilar, bostadsrättslägenheter eller någonting annatutan att någon utomstående lägger sig i det. Attpåstå att folk inte skulle kunna vara med ochbestämma sin egen hyra är närmast attomyndigförklara hyresgästerna. Mitt förslag går utpå att man inom bruksvärdessystemetsram skall ge hyresgästen den rätten.Jag vill understryka...Anf. 83 TALMANNEN:Taletiden har gått ut.Anf. 84 ():Fru talman! Det kanske är bäst att vi slutar snart,för vi hamnar faktiskt allt längre från varandra isak. I det avseendet har den här lilla debatten varitnyttig.Nu noterar jag att den fråga som från början baravar en lös fundering, som skulle utredas och somvar alldeles för tidigt väckt, argumentar nustatsrådet för.Men statsrådet argumenterar här för ett systemmed individuell hyressättning, där den enskildesbetalningsvilja skall bestämma nivån på hyran. Vikan naturligtvis ha olika uppfattningar om huruvidadet är bra eller dåligt. Vad jag konstaterar är att detsystem som samtliga partier i valrörelsen togavstånd från står nu statsrådet, knappt ett årefteråt, och försvarar.Vi återkommer till sakfrågan. För dagen nöjer jagmig med att konstatera att regeringen här håller påatt byta uppfattning.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1991/92:660 om statensbostadsfinansieringsaktiebolagAnf. 85 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig när jagavser att vidta åtgärder för att genomföra enavveckling av statens engagemang i SBAB.SBAB:s monopolställning har upphört i och medomläggningen av bostagsfinansieringssystemet.SBAB:s toppbelåning av bostäder är inte längre enförutsättning för att få räntesubventioner. Denstatliga kreditgarantin gör det numera möjligt församtliga institut att delta i den del av finansieringensom tidigare endast erbjöds av . fick isamband med detta rätt att konkurrera med övrigainstitut om hela bostadsfinansieringen, dvs. ävenom bottenfinansieringen, en möjlighet man tidigareinte hade.Dessa åtgärder har bidragit till att främja mångfaldoch konkurrens påbostadsfinansieringsmarknaden, som ju är enmarknad som kännetecknas av få aktörer ochbegränsad konkurrens. Att utvecklas motatt bli en konkurrenskraftig aktör är mot dennabakgrund positivt och står därför inte i konflikt medregeringens ambitioner.En privatisering av är varkenaktuell eller önskvärd. Skälen för detta är framförallt följande:Stora kreditförluster och kapitaltäckningsproblembegränsar långivarnas möjligheteratt erbjuda allmänheten finansiering. Rådandeosäkerhet om den framtida utvecklingen begränsardessutom institutens möjligheter att förstärkakapitalbasen genom t.ex. nyemissioner påriskkapitalmarknaden. Att nu inleda enprivatisering av är mot den bakgrunden,enligt min mening, mindre lämpligt. Enprivatisering riskerar att försvåra övriga institutsmöjligheter att förstärka kapitalbasen och därmedmöjligheten att förbättra allmänhetenskapitalförsörjning.Vissa villkor i obligationslån, varav en stordel är utgivna på utländska kapitalmarknader,påverkar möjligheterna för staten att nu privatiserabolaget. Om en ändring av ägarförhållandena bliraktuell får detta inte medföra någonförsämring för innehavarna av redan utgivnaobligationer. Jag vill också erinra om att bolaget påuppdrag av staten förvaltar ett antal statslån förbostadsändamål. Även denna fråga påverkar enprivatisering av bolaget. Frågan om den framtidaförvaltningen av den anslagsfinansieradelånestocken m.m. prövas inomregeringskansliet.En privatisering av är således för närvarandevarken aktuell eller önskvärd. På ärdock en utförsäljning av bolaget på intet sättutesluten. En förutsättning för en privatisering äratt de frågor som jag berört får en för bolaget ochdess fordringsägare lämplig lösning och attprivatiseringen är affärsmässigt fördelaktig förstaten.Anf. 86 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret påmin fråga.Jag tycker att svaret uppvisar stor variation. Det äri början alldeles kategoriskt, att en privatiseringeller avveckling av statens engagemang i ärvarken lämplig eller önskvärd -- men på längre siktkan en privatisering vara lämplig och önskvärd.Detaljerna, rörande obligationslån t.ex.och förvaltningsuppdraget beträffande statslånen,är ju tekniska problem som går att lösa. I förslagetom bolagisering av har manexempelvis funnit lösningar vad gäller tillräckligagarantier för obligationshavarna.Det i svaret som jag tycker är värt att diskutera ärförst och främst följande: Är det att skapa ökadkonkurrens och mångfald om man på en marknadsom har svårigheter, framför allt mot bakgrund avutvecklingen när det gäller fastigheter, släpper lossen aktör som har konkurrensfördelar från denutgångspunkten att man med sin statligaanknytning torde ha förmåner framför allt pårefinansieringsområdet? Det gäller dels rating,vilket påverkar räntevillkor och annat, dels detallmänt stabila intryck som statsanknytningenfaktiskt ger och som kan få effekter i form avmöjligheter till volymexpansion, baserad på eneffektivare räntehantering, vilket blir följden.Jag vill också fråga gäller om finansministern intetror att ett statligt anknutet SPAB, just därför attdet är stadigt, faktiskt gör det svårare för de andrainstituten att klara breddningen av sinakapitalbaser och att upprätthålla enkonkurrenskraftig utlåning visavi låntagarna.Anf. 87 Finansminister ():Fru talman! Vad beträffar finansieringen av det härbolaget, vilket var den fråga som , tycker jag att jag har avgivit ett ganska klartoch tydligt svar. På är en utförsäljning påintet sätt utesluten. Jag utgår från att BengtWittbom vet att jag och den övriga regeringen principiella inställningen att staten inte bör ägaföretag av det här slaget. Det är däremot varkenaktuellt eller önskvärt med en utförsäljning förnärvarande.På den övriga marknaden finns det 35 bolag somregeringen har fått bemyndigande attsälja. Av den anledningen finns det inte hellernågot som helst skäl att gå tidigt fram med det härbolaget. Därtill kommer att det för SPAB:s räkningfinns ganska tydliga skäl för att inte genomföra enprivatisering . Jag har också räknat upp dem i detsvar som jag har avgivit. Svaret på frågan ärprecis det jag har givit. Det är varken lämpligt,aktuellt eller önskvärt med en privatisering nu.Därmed inte sagt att det är för evig tid uteslutet.Det är det inte.Anf. 88 ():Fru talman! Jag är beredd att acceptera svaret attdet inte är lämpligt . Det är då baserat framförallt på de delar i svaret som konstaterar att det finnsvissa grundläggande saker som först måste klarasut, t.ex. obligationslån och hantering ochförvaltning av statslånen.Vad jag vänder mig emot litet grand i svaret ärkonstaterandet att SPAB i sin nuvarande skepnadoch med nuvarande ägarskap skapar ökadmångfald och konkurrens. Jag anser att man börtitta på om detta inte är skadligt. SPAB haruppenbara fördelar av att vara statligt anknutet.Det gör det svårare för de övriga, som inte har denanknytningen, att konkurrera. De är illa ute i dag.Dessutom kan man tänka sig att detta gör detsvårare för dem att klara sin kapitalbasbreddning.De skall ju där också konkurrera om kapitalet medett statligt bolag som i det här fallet harkonkurrensfördelar och som anses stabilare ochsäkrare. Detta är ett problem. Jag skulle vilja frågavad finansministern menar med ''på längre sikt''.Anf. 89 Finansminister ():Fru talman! Vad man menar med på kanantagligen växla. För egen del menar jag nog ettganska stort antal år i det här fallet.Anf. 90 ():Fru talman! Det innebär alltså att övriga aktörer påden här marknaden under ett stort antal årframöver kommer att få finna sig i att konkurreramed ett expanderande SPAB, som kan expanderaframför allt beroende på de fördelar som SPAB harpå grund av den statliga anknytningen.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1991/92:671 ompensionsåldernAnf. 91 Finansminister ():Fru talman! har frågat statsrådetKönberg vilka åtgärder han är beredd att vidta föratt ge statsanställda reella möjligheter att kvarstå itjänst efter fyllda 65 år.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Enligt det nya statliga pensionsavtalet, som träddei kraft , är arbetstagaren skyldigatt avgå vid pensionsåldern. Den generellapensionsåldern är 65 år.I bestämmelsen om pensionsålder sägs attarbetsgivaren kan medge att arbetstagaren fårkvarstå i anställningen. Till bestämmelsen finns enanteckning av följande lydelse: ''Parternaförutsätter att arbetsgivaren har en positiv syn påden anställdes intresse att kvarstå i anställningen. ''ändrades 33 § i lagen omanställningsskydd (LAS) så att anställningsskyddetför den anställde förstärktes och gäller tillspersonen i fråga uppnår . Det skallsåledes finnas saklig grund för uppsägning av enarbetstagare som inte har fyllt . Regeln gjordesdock dispositiv bl.a. med tanke på de skiftandeförhållanden som råder på olika arbetsplatser ocharbetsmarknadssektorer. Även i fortsättningenkommer alltså parterna att ha möjlighet att träffaavtal om skyldighet att avgå från anställningen före67 års ålder.I det statliga pensionsavtalet finns möjligheten attlåta arbetstagaren stå kvar i tjänst ålder.Den praktiska tillämpningen av bestämmelsenligger emellertid hos den lokale arbetsgivaren, somskall se positivt på den anställdes önskemål, menockså måste väga in verksamhetens krav. Någonåtgärd från regeringens sida anser jag därför intebehövs.Anf. 92 ():Fru talman! Tack för svaret. Det visar påinkonsekvenser i dagens politiska diskussion ompensionsåldern. Jag tycker mig ha hört attfinansministern har pläderat för en höjning avpensionsåldern. Vi är väl bägge positiva till enrörlig pensionsålder.Man kan kanske tycka att det är inopportunt att jagtar upp den här frågan i dagensarbetsmarknadsläge, men det är just vi bördiskutera den. Efter en lågkonjunktur kommer enhögkonjunktur. Vi måste uppmuntra folk att arbetalängre. Vi har för låg pensionsålder. Vi kommer attslå i taket så fort vi kommer upp i en högkonjunkturigen.Det finns många människor som vill stanna kvar påarbetet. Jag har blivit nerringd av lärare som harvarit mycket olyckliga över kommunernas 65-årsregel. Många har också ringt och sagt att viverkligen inte skall ha som pensionsålder.Folk vill alltså ha frihet här. Jag hade hoppats attjag skulle få ett frihetligt svar.Den andra punkten jag vill trycka på gällerstrukturomställning. Den går faktiskt enklast omde unga går till de nya, expansiva, dynamiskaområdena, medan de äldre stannar kvar i demogna, krympande branscherna. Det var så vigjorde inom jordbruket och handeln . Nog var det fråga om enstrukturrationalisering den gången.Nu är det kommunernas och den offentligasektorns tur. Det är därför som jag tycker att det ärfel att de är så benhårda med denna regel. Det ärdelikat, det medger jag, att klampa in påavtalsområdet. Regeringen har ettsamarbetsorgan, Oasen, där jag tycker attfinansministerns medhjälpare -- det är väl enstatssekreterare -- borde ta upp den här frågan ochi alla fall försöka ändra attityderna. Jag hoppas attjag får ett positivt svar på det.Anf. 93 Finansminister ():Fru talman! Då kan jag glädja medatt upprepa det jag har sagt tidigare,nämligen att jag är mycket positiv till att ha enrörlig pensionsålder. Det är någonting som vi iFolkpartiet liberalerna har verkat för under mångaår.Den här förändringen i lagen om anställningsskyddsom genomfördes från den 1 januari 1991beslutades ju också i betydande enighet i riksdagen.Skälet till att den gjordes dispositiv var att det fannsbetydande anledning att ta hänsyn till attförhållandena är olika på olika arbetsplatser. Närman genomför förändringar kan det finnas skäl attgå försiktigt fram. har den här regeln bara gälltsedan 1991, dvs. något mindre än ett och ett halvtår. Det har också varit ett mycket bekymmersamtarbetsmarknadsläge . Jag kanmycket väl tänka mig att det finns anledning att seöver detta , men som detursprungliga svaret beskrev, är jag inte beredd attgöra detta nu.När det gäller den allmänna inställningen tillpensionsåldern är det just möjligheten till en rörligpensionsålder där enskilda människor själva fåravgöra vad som är lämpligt och vad som kännsviktigt och riktigt för dem, snarare än att ensidigthöja eller sänka den, som är viktig. Där har ettviktigt steg tagits genom förändringen i lagen omanställningsskydd, och dessutom genom denförändring av procentsatsen för förändringar i frågaom uttag av folkpension som gjordes. Där blev detnågot mindre ofördelaktigt att vänta med uttag till66--. Det finns anledning att gå vidaremed ett sådant arbete.Anf. 94 ():Fru talman! I princip är vi mycket positiva till rörligpensionsålder. Men som reglerna ser ut nu och somde tillämpas i praktiken -- det är ju praktiken somgäller -- är den dess värre rörlig neråt. Denoffentliga sektorn borde verkligen verka positivthär. Vi måste ändra attityderna här. Vi har tyvärren benhård inställning. Den är gammal inom t.ex.den kommunala sektorn. Jag har suttit med iförhandlingar i ett tiotal år. Man vill inte göra avkallpå 65-årsåldern. Jag tycker att ett uttalande om attdetta är fel vore mycket bra. Vi kan då göra enpolitisk avstamp och visa att vi kommer att följaden här frågan mycket noggrant. Vi bör inte hadenna idiotgräns. Sedan är ju förhållandena alltidolika. Man måste lösa de enskilda problemenlokalt, men det är mycket viktigt att vi säger vad vitycker.Anf. 95 Finansminister ():Fru talman! Jag tycker nog att uttalanden tillförmån för en rörlig pensionsålder mycket klart ochtydligt visar att jag också tycker att det är angelägetatt enskilda människor har möjlighet att kvarstå iarbete efter det att de uppnått . Annarsvore ju rörligheten bara en lek med ord. Detfaktum att jag uttalar mig positivt om en rörligpensionsålder innebär en rörlighet både neråt ochuppåt.Anf. 96 ():Fru talman! Det var precis det jag sade. Jag sade attdet faktiskt är en idiotgräns uppåt, åtminstone oftainom den offentliga sektorn. Ändringarna i LAS fårinte vara fråga om hyckleri. Det var faktisktmeningen att vi skulle ha en rörlig pensionsålderuppåt också. Jag tror att vi är helt ense om hurfrågan bör lösas. Jag kan förstå att finansministernär mer rädd att göra uttalanden än jag, men jaghoppas verkligen att de som har hand om de härfrågorna ute i kommuner och landsting lyssnar. Omdet inte händer någonting här, kommer vi bara attfå se lägre och lägre pensionsåldrar, och vi kanglömma detta med rörlig pensionsålder. Det inte ha för närvarande.Anf. 97 Finansminister ():Fru talman! Jag tror inte att vi kommer att röra ossmot en allt lägre pensionsålder, utan sannolikhetentalar mycket mera för att vi rör oss mot en högregenomsnittlig faktisk pensionsålder. Den är ju i årungefär , om jag inte är alldelesfelunderrättad. En möjlighet att få den något litethögre, till en faktisk pensionsålder som närmareanknyter till den formella, är ju regeringens förslagatt avskaffa delpensionen.Detta har rimligen ett samband med intresset att gåi pension över huvud taget. Jag är fullt beredd attdiskutera andra förändringar som också innebärstörre möjligheter för individer att kvarstå i arbeteefter uppnådda . Det tycker jag är en viktigindividuell rättighet, inte minst nu när människorblir friskare och har större intresse av att delta iarbetslivet även efter jämfört med för20--sedan.Anf. 98 ():Fru talman! Detta med attityder och idéer osv.betyder ju väldigt mycket för hur folk reagerar. Omvi inte är liberala uppåt också, kommerfinansministern dess värre aldrig att kunna höja dengemomsnittliga pensionsåldern från upp till 65år som vi har fastställt. Jag tyckte att detta var litetgrand som att höra om en vändpunkt. Vad jag harsett av siffrorna om förtidspensionering har dengenomsnittliga pensionsåldern dess värre barablivit lägre och lägre. Vi får väl hoppas att detändrar sig. Delpensionen har bara varit en liten saki det hela.Jag tror faktiskt att pensionsåldern måste vararörlig över hela skalan och inte bara röra sig åt etthåll om man menar någonting med att tala om enrörlig pensionsålder.Anf. 99 Finansminister ():Fru talman! Att vi är helt överens om att det är bramed en rörlig pensionsålder har vi nu uttalat påömse sidor ett par , så det kan ju inteföreligga någon oenighet på den punkten. I dettaingår självfallet att den är rörlig också uppåt ochinte bara neråt.Det är enligt min uppfattning viktigt att man intebehåller ett system som innebär att den faktiskagenomsnittliga pensionsåldern i liggerpå . Jag tror att det minskar våra möjligheteratt åstadkomma en bra tillväxt och en brastandardutveckling för en mängd människor ilandet. Det är därför en angelägen ambition att setill att rehabiliteringssystem och motsvarandeförändringar inom arbetsskadeförsäkring,förtidspensionering och sjukförsäkring samverkartill att få bort den påtvingade tidiga pensioneringsom är orsaken till att ett stort antal personer i daghar förtidspension. Det är en viktig del.En annan viktig del i förändringen avpensionsåldern ligger i att också möjliggöra enrörlighet uppåt.Anf. 100 ():Fru talman! Får jag vara så förmäten att gefinansministern ett råd? Diskutera ändå med errepresentant i Oasen, så att vi får en liberalare ochlitet mer anpassad hantering av den rörligapensionsåldern uppåt inom statens och inte minstkommunernas och landstingens verksamhet. Detvar ju det det handlade om. Tyvärr är de vackraorden om flexibilitet i avtalen inte lika vackra närman kommer ut i verkligheten. Jag tror därför borde försöka bedriva en vissattitydpåverkande verksamhet, och Oasen är ettalldeles utmärkt organ för det.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1991/92:615 omfastighetsskattenAnf. 101 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen tänker ta bort fastighetsskatten. IanWachtmeisters fråga synes i första hand syfta påfastighetsskatten på hyreshus.Frågan är ställd mot bakgrund av den oro som förnärvarande råder på kreditmarknaden medbetydande prisfall på fastigheter och som en följddärav omfattande kreditförluster för banker ochkreditföretag. Det är framför allt hyreshus med s.k.kommersiella lokaler som drabbats.