prot · GF09100 · 1992-04-24 00:00:00 — I dettasammanhang har det alltså handlat om storareformlöften från vissa partier, t.ex. från Centernoch . väljer samma partier att iregeringsställning göra stora nedskärningar i dendel av studifinansieringssystemet som gäller vuxnaskortare studier och den uppsökande verksamheten.Förutom att detta är fördelningspolitisktoacceptabelt, är det mycket märkligt eftersomdenna del är avgiftsfinansierad fullt ut. Man taralltså pengarna till något annat. Även i övrigt tycksintresset vara svalt. är det inte längre såbråttom, utan man kan invänta sådana utredningarsom vi har hänvisat till.En annan märklig sak är att man frånregeringspartiernas sida velat varken ta eller geargument under frågans tidigare behandling.Därför hoppas jag väldigt mycket på dagens debatt.Här bör nu alla frågetecken kunna rätas ut, och härbör vi få de verkliga motiven till handlandet.Det är också ganska märkligt att ansvarigt statsrådinte är närvarande när årets endastudiestödsärende behandlas, nämligen budgeten,och när det dessutom sker en mycket storförändring av administrationen via en särskildproposition. Jag minns liknande debatter tidigare,och jag kan tänka mig hur tonläget skulle ha varitom en socialdemokratisk utbildningsminister hadehandlat på detta sätt.Vi har fått en mängd brev, uttalanden, listor mednamnunderskrifter, telefonsamtal, osv. som gällerdessa frågor. Från komvuxelever och lärare har ialla fall jag fått 74 brev som gäller enbarttimersättningen. Jag har fått listor med protestermot nedskärningarna, vilka är underskrivna av ca1 000 personer. Jag vet också att det frånVästerbottens har lämnats in listormed 4 500 namn till utbildningsministern. Hanskulle ha fått dem vid en konferens i förförtroendevalda i personal- ochvuxenutbildningsnämnderna för sedan, menhan kom aldrig dit. Jag kan här visa den bunt medbrev och listor som har kommit till mig frånenskilda och från organisationer.Genomgående beskriver man hur viktigvuxenutbildningen är för att människor skall fåökad kompetens och ökat självförtroende. Det ärsärskilt viktigt att använda detta instrument i enlågkonjunktur för att vara närhögkonjunkturen kommer.CSN påpekade redan i förra åretsanslagsframställan att det är viktigt att satsa påvuxenutbildning så att utbildningsklyftorna inteökar ytterligare. Man hänvisade tillungdomskullarnas storlek framöver och den storasatsning som sker på ungdomsutbildning. För attutbildningsklyftorna inte skall öka ansåg man attdet var viktigt att satsningen på vuxenutbildningsattes i gång med detsamma.Utöver alla dessa meningsyttringar ordnadeutskottet en utfrågning i detta ämne. Det varfaktiskt kö dit. Många hörde av sig spontant ochville komma. Vi lyssnade då på representanter frånutbildningsdepartementet, CSN, LO, TCO,, tre studerandeorganisationer, flerahandikapporganisationer, PRO, Skrivknuten samtkomvuxrektorer.Normalt sett skulle detta ha inneburit att manåtminstone hade gjort ett försök till en förändring.Men så har inte skett. Utskottsmajoritetens förslaginnebär alltså att nedskärningarna fullföljs, vilketmotsvarar en ökning av arbetslösheten med 8 000--10 000 personer och ökadeutbildningsklyftor. Det innebär också att denuppsökande verksamheten tynar bort, den som juär själva kärnan i hela systemet. Man skall dåkomma ihåg att det fortfarande finns 800 000 vuxnai arbetsför ålder som har kortare utbildning än vadsom motsvarar grundskolan.Ett stort problem som har kommitupp till ytan är att väldigt många människor har läs-och skrivsvårigheter. Man har funnit dem ochkunnat rekrytera dem till grundläggande studierjust på arbetsplatserna.Inom detta anslag finns också internatbidragen.Men eftersom anslaget krymper från 226 milj.kr.till 76 milj.kr., som det finns ett överdragpå 30 milj.kr. som beloppet skallminskas med och då nya grupper skall konkurreraom samma pengar, nämligen de som tidigare kundefå timersättning, har handikapporganisationernamed fog uttalat sin oro för vad som skall hända. Deär nämligen mycket beroende av de korta kursernaför att tillgodose sina medlemmars behov.Genom att även studieförbund och folkhögskolorhar fått vidkännas stora nedskärningar istatsbidragen, ökar naturligtvis svårigheterna att geett bra utbildningsutbud till dessa grupper. Dethjälper inte att man skriver vackert iutskottsbetänkandet. Så länge man avstår från attgöra ett tillkännagivande i en fråga eller från attfatta ett direkt beslut i en annan riktning så är dettill intet förpliktande.Man går också in och ändrar en del regler. Bl.a.skall det inte längre vara möjligt att göragemensamma ansökningar om korttidsstudiestöd.Tänk att det skall vara så fult att en fackligorganisation eller en handikapporganisation gör engemensam ansökan för en del av sina medlemmar.Är det inte bra att organisationerna gör jobbet? Nublir det i stället CSN:s personal som får ge råd ochhjälp och göra det jobb som organisationerna gör.Också rätten att välja ämnen för studiernaavgränsas. Man skall i fortsättningen få läsa endastsvenska, engelska, matematik ochsamhällskunskap om man har korttidsstudiestöd.Om man behöver komplettera i något annat ämne,måste man ta studielån, och för att få studielånmåste man läsa på minst halvtid. Detta blir dyrareför både samhället och den enskilde. Min fråga blirnaturligtvis: Varför skall man inte själv få avgöravilka ämnen som man behöver av dem som finns igrundskolan och i gymnasieskolan?Här vädjar jag verkligen till regeringen -- till dennytta det nu kan vara, eftersom det inte finns någonrepresentant för regeringen här, men möjligen kannågot slags signal gå fram -- att i sin förordning haen generösare inställning till de studerande. Det äralltså inte , utan ämnesvalet regleras iförordningen.Vad är det för fel på att läsa tyska? Vad är det förfel på att lära sig mer om EG? Det är ju sådant mangör i den vanliga skolan.En annan regelförändring gäller införandet av enövre åldersgräns. Det innebär ett allvarligt hot motverksamheten vid PRO:s folkhögskola i ,vilket vi också fick reda på vid den utfrågning somutskottet hade.Regeringen föreslår också en klarare avgränsningmellan studiestöden för kortare och längre kurser,säger man. Korttidsstudiestöd skall endast beviljasför heltidskurser som omfattar högst två veckor.Vad man glömt är att korttidsstudiestöd fortfarandekan beviljas för långa kurser som är på halvtid ochupp till av heltid. Så här går det när mansnabbt skall hasta fram förslag och när man plockarur några delförslag ur den paketlösning som liggerpå regeringens bord.Man går från försöksverksamhet med friresursanvändning, som har blivit en succé, till ettgenomreglerat, centralstyrt system. Hur var det numed valfrihet för enskilda människor och sådant? tid när man startar nordiska projekt meduppsökande verksamhet på arbetsplatserna både iFinland och på , efter svensk modell, väljerregeringen att avskaffa dennarekryteringsmöjlighet här hemma.Nu kommer jag till det mest inkonsekventa ochgrymma i regeringens samlade förslag. Elever igrundläggande vuxenutbildning upp t.o.m.mellanstadienivå tvingas nu ut på lånemarknaden.Tidigare har denna grupp fått en garanteradtimersättning. I samband med förändringar inomkomvux anser nu regeringen att alla bör behandlaslika, trots att ett utredningsförslag ligger påregeringens bord som skulle ge garanterat stöd utanlåneinslag till denna grupp.Några kan söka korttidsstudiestöd, men detanslaget är redan minskat med 66 . Dessutomsker en neddragning med 30 milj.kr., sommotsvarar vad man använt för mycket året innan.Några kan söka vuxenstudiestöd, men då skall mansöka långt i förväg och uppfylla villkoren.Vi har ett enkelt system som fungerar bra ochsom ger stöd omgående, vilket underlättar denkontinuerliga intagningen. Det är viktigt att ta fatti dessa människor när man fått dem inspirerade tillatt börja studera. Det är inte så enkelt att planeraett halvår i förväg.När man nu öppnar för möjligheten att sökakorttidsstudiestöd, vuxenstudiestöd ochstudiemedel finns en uppenbar risk för att de som får socialbidrag till dessa studier blir utan detta.Säg mig vilken kommun som frivilligt tar kostnadersom den inte behöver ta, och då blir det lån. Detandra är för krångligt och otillräckligt.I denna fråga förslog vi socialdemokrater attutskottet skulle ta ett initiativ och göra enomfördelning inom anslaget som en tillfällig lösningi avvaktan på ställningstagande till detutredningsförslag som jag tidigare nämnde. Detgällde alltså inga nya pengar utan en renomfördelning. Inte ens detta kunde man sträcka sigtill.Det finns tydligen många som har glömt sinatidigare uttalanden om det glömda och hurviktigt det är att stödja utsatta grupper. Vilka är dethär fråga om? Jo, människor som behövergrundläggande utbildning på mellanstadienivå.Fru talman! Vi socialdemokrater föreslårytterligare medel på dessa viktiga områden. Pengarfinns avsatta från arbetsmarknadens parter. De böranvändas för sitt ändamål. Här bör man kanskepåminna något om vuxenutbildningsreformensmål. Vuxenutbildningen skulle finansieras genomen vuxenutbildningsavgift. Den avgiften skullesuccessivt höjas för att också göra det möjligt förvuxna att fortsätta på högskolan medvuxenstudiestöd. avslås hälften avansökningarna redan på gymnasienivå, och skallman alltså ut och låna för att läsa in mellanstadiet.De föreslagna regeländringarna bör enligt vårmening avslås i avvaktan på att man tar ställning tillvuxenutbildningen i sin helhet. Det finnsutredningsförslag om detta, men de har inte ensskickats ut på remiss. När det sedan gäller de andradelarna av studiestödsområdet är det märkvärdigttyst. Jag påminde förut om den debatt som harföregått under senare år.När det gäller studiehjälpen, dvs. stödet tillungdomarna i gymnasieskolan, har det skett enutvärdering i CSN:s regi. Man har lagt fram ett välgenomarbetat förslag som innehåller enpaketlösning där det ges får ett renodlat studiestödoch där de familjepolitiska inslagen förs över tillbostadsbidragssystemet. Man vill avskaffalånemöjligheten för ungdomar, vilket är riktigt,osv. Det finns flera olika delar i paketet.Här väljer man också att ta ur några delar. I och försig har vi socialdemokrater inte motsatt oss att manavskaffar lånemöjligheten för dessa ungdomar,men vi har i en motion särskilt påpekat hur viktigtdet är att dessa ungdomar får hjälp på annat sätt.De skall inte behöva skuldsätta sig redan igymnasieskolan, i det fallet är vi överens. Men detär viktigt att se till att de får stöd på annat sätt.Denna motion har behandlats iutbildningsutskottet.Det sker ytterligare en förändring påstudiehjälpsområdet, och det är att ansvaret förinackorderingstilläggen förs över till kommunerna.Det är också en riktig åtgärd som har diskuteratsunder en följd av år. Men också här är det viktigtmed uppföljning. Det har vi väckt en motion om,som också har behandlats i utbildningsutskottet.Det är viktigt att man ser till att kommunerna intetar detta till intäkt för att begränsa elevernas val avutbildning. Sedan man överförde ansvaret förresorna till kommunerna har vi sett hurkommunerna började begränsaelevernas möjlighet att resa genom att öka detavstånd som krävs innan man kan få fria resor osv.Det är alltså mycket viktigt att man följer uppdetta.Vi har diskuterat möjligheten att fåstudiehjälp vid studier utomlands, t.ex. somutbytesstudent. Det har avgetts många borgerligareservationer , och man har menatatt detta borde kunna lösas omgående. finns ettfärdigt förslag från CSN på regeringens bord, mennu väljer regeringen att hänvisa till en annanutredning, nämligen den om internationalisering avskolan. Den har vi socialdemokrater hänvisat tilltidigare, men då var det inte så populärt.När det gäller studiemedlen hade jag väntat migrejäla förändringar eller åtminstone en utredningvärd namnet just med tanke på de tidigare debattervi haft. Jag har ju följt dem under idenna kammare. Men här hänvisar man till deutvärderingar som pågår hos CSN, något som vigjorde tidigare. Jag tycker i och för sig att detta ärbra. Jag hoppas att vi för framtiden skall kunna lösadenna fråga i enighet. Men jag undrar om man pånågot sätt har tappat målföret hos t.ex. ,som har gjort ett stort nummer av att vi harett omöjligt system som borde reformeras frångrunden, och detta skulle ske omedelbart.Reserabatterna är en annan del av vårtstudiefinansieringssystem. De är ett mycket brainslag i studiestödssystemet. Vi socialdemokrateranser att dessa borde permanentas som en del avstudiestödssystemet med tanke på den debatt somförts och den osäkerhet som råttom huruvida vi skulle bibehålla reserabatterna.Riksdagen har ju tidigare uttalat att detta är mycketviktigt för de studerande. Det är viktigt även urandra aspekter -- trafiksäkerhet, miljö osv. Jag kantillägga att det är det enda indirekta studiestöd vihar och som vi numera kan erbjuda utländskastuderande. Våra studenter som reser utomlandsfår ofta del av indirekta stöd, eftersom det är denvanligaste studiestödsformen i andra länder. Mendet enda vi kan erbjuda är reserabatterna. Det ärdärför mycket viktigt att rabatterna permanentasoch finns kvar för framtiden.Fru talman! Det har kommit ytterligare enproposition i detta ämne som handlar omadministration och organisation. Där föreslårregeringen utan att blinka attvuxenutbildningsnämnderna ochstudiemedelsnämnderna skall avskaffas. Detinnebär att ungeför skallfördelas utan något som helst demokratisktinflytande och utan möjlighet att överklaga. Denhär frågan har man handlagt utan att fundera överkonsekvenserna och utan att vi fått byta några endaord om detta i utskottet.Jag ställde en fråga i utskottet utan att fåsvar. Den gällde vilka motiv man har för attavskaffa studiemedelsnämnderna. Jag hoppas attjag får ett svar . Det vore rimligt att få detinnan vi går till beslut i den här frågan.Att avskaffa dem innebär att man tycker att 240förtroendevalda är onödiga. 20 000--25 000 svåraärenden förs nu över till tjänstemän. Det kommerinte att finnas möjlighet att överklaga dem. Kandetta vara en rimlig utveckling? Skall vi inte enskunna få diskutera frågan?I regeringens förslag ingår också attkansliorganisationen skall inordnas i CSN. Det harvi socialdemokrater accepterat. Vi tycker att det ären rimlig utveckling. Men vi tycker att det ärorimligt att avskaffa det demokratiska inflytandetöver fördelningen av dessa pengar. Vi kräver att detskall finnas ett demokratiskt inflytande också ifortsättningen.Den här frågan har utretts . hur nämderna skall se ut, men ingen harkommit på tanken att de skall avskaffas. Man kandäremot diskutera sammansättningen av dem medtanke på vilka arbetsuppgifter en nämnd har.Finvuxutredningen har i och för sig föreslagit kan avveckla vuxenutbildningsnämnderna,men då är det kopplat till ett förslag om garanti förolika stöd till vissa grupper. Det medför att någoturval inte blir aktuellt, och då behövs naturligtvisinte någon som skall sitta och göra urvalet. Jag tycker att vi borde få resonera merom den här frågan.När det gäller studiemedelsnämnderna finns detöver huvud taget inget motiv iutskottsbetänkandet. Jag kräver att få ett svar idenna kammare. Man kan inte hantera frågor pådet här sättet utan att ange något litet motiv. Detkan inte vara rimligt att en utskottsmajoritet, somannars menar att vi skall ha ett bra beslutsunderlagoch veta vad vi beslutar om, gör så.Som jag nämnde innebär det att ungefär tiomiljarder kronor kommer att hanteras enbart avtjänstemän utan någon demokratisk insyn och utanatt det finns någon möjlighet att överklaga. Enligtvår uppfattning är det oansvarigt.Man tar också totalt bort studerandeinflytandet.Jag förstår inte varför det inte har väckt meruppseende, men det har väl funnits så mycket annatatt diskutera på det här området att man inte harhunnit dit.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna nr 1och nr 3 rörande mom. 9. När det gäller reservation3 rörande mom. 11 måste jag av formella skälframställa ett särskilt yrkande, som finnsutdelat. Jag yrkar bifall till detta. Skälet är attriksdagen på förslag avkulturutskottet i betänkande 12 har tillåtit attpengar förs över från vuxenutbildningsavgiften tillandra ändamål.Anf. 48 ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma i vadLena har tagit upp här. Vi har motionersom ser ungefär likadana ut. Det kommer att dröjalänge innan jag kan formulera dessa krav lika brasom har gjort här . Hon är jumycket insatt i dessa krångliga frågor.Jag tänkte berätta litet om att jag själv har arbetatsom studieorganisatör och bedrivit uppsökandeverksamhet. Det var inom barnomsorgen. fanns det många förskollärare som inte hadeutbildning. Därmed var de helt bundna till en visstjänst. Det gällde att få dem att förstå att de måstevidareutbilda sig för att stå sig bättre närkonkurrensen på marknaden blev en annan.Samarbetet med arbetsgivarna var också mycketbra. Jag undersökte och sammanställde behovet avfortbildning bland personalen. tycker jag attnödvändigheten av uppsökande verksamhet måstevara ännu större än vad den var då. Det gäller ävenmöjligheten till kortkurser. De är ju enförutsättning för att våga och för att kunna sechanserna och möjligheterna till en ny studieperiodoch kanske ett nytt yrke när man hamnar iarbetslöshet. Det är ju så många som hamnar där idag.Det är i dessa tider, när alla vägar och allamöjligheter till studier måste hållas öppna, somregering och riksdag stänger en väg för väldigtmånga.Om vi gör en jämförelse mellan de summor som detprivata näringslivet använder för kursverksamhet --summor som företagen också kan göra avdrag förskattemässigt -- och de summor som gäller här, kanvi konstatera att skillnaden i kronor och ören ärmycket stor. Den skillnaden blir ännu större omman slår ut det på antalet personer som kommer iåtnjutande av resp. kursverksamhet.Sedan har vi en motion och ett yrkande angåendeatt man nu tar bort utbildningsarvodet förstuderande på högskollärarlinjen. Alla måste välvara medvetna om att det innebär att den linjenförmodligen kommer att läggas ner.Folkhögskolorna är speciella. De fyller ett specielltbehov. Den här åtgärden innebär enunderskattning av folkhögskolornas betydelse.Man tycks på något sätt inte anse att den härspeciella skolformen finns längre.Till slut några ord om pensionärerna som förlorarsina möjligheter till internatbidrag. När jag satt ochfunderade runt detta, tittade jag efter vad deegentligen sysslar med på sina kurser. Mycket avvad de gör gäller att förvalta ett kulturarv. Dedokumenterar gamla hantverk och andra viktigaoch värdefulla kulturskatter.Sedan vill jag ställa en fråga också: Skallpensionärerna få rösta i EG-frågan? De kanskeockså behöver gå på kurs för att ta reda på vad EGinnebär just för dem. Det här internatbidraget tillpensionärerna rör ju inte några stora summor. Detär en njugghet som är litet genant.Det är och människor vill hem.Fru talman! Vi kommer att rösta förreservationerna 1, 2, 3 och 4. I meningsyttringenglömde jag att få med att vi också ställer oss bakomdet särskilda yttrandet nr 2 till det här betänkandet.Anf. 49 HANS ():Fru talman! Jag skall ta de här sakerna i denordning som vi har dem i betänkandet. LenaÖhrsvik valde att i slutet av sitt anförande tala omdet som står först i betänkandet.När det gäller vuxenutbildningsnämnderna ochstudiemedelsnämnderna gör man enorganisationsförändring, som innebär attkanslierna läggs ned och ett trettiotal självständigamyndigheter försvinner; de förs in under . Detta är ju en väsentlig besparing,rationalisering och effektivisering. Man kan få enmer flexibel resursanvändning och bättremöjligheter till en helhetslösning. Jag tycker att enganska självklar följd av detta är att man tar bort depolitiskt representerade nämnderna. Detinflytande som skall komma från organisationeroch politiker kommer då genom ,som ju har det högsta ansvaret för den härverksamheten.I fråga om studiehjälpen delar jag att vi bör ha ögonen på och övervakaföljderna av det beslut som vi redan för något årsedan fattade om att inackorderingstilläggen skallöverföras till kommunerna; det får inte innebära attmöjligheterna till inackorderingstillägg försämras iframför allt de stora glesbygdsområden som vi harlitet varstans i Sverige.I övrigt är vi ju i utskottet överens om studiehjälpenoch dess finansiering. Det finns inga reservationerpå den punkten.Beträffande studiemedlen får jag liksom LenaÖhrsvik konstatera att studiemedlen har varit detstora diskussionsämnet . Det harframför allt berott på att vi från den dåvarandeoppositionen framhöll att systemet var -- om jagskall citera -- om inte omöjligt så ialla fall ett system som behöver rejäla förändringar.Både jag och företrädare för andra dåvarandeoppositionspartier krävde ju att det skulle göras enöversyn av reglerna. Till min glädje kan jagkonstatera att utbildningsministern nu har förordatatt en särskild sakkunnig iutbildningsdepartementet skall göra enförutsättningslös översyn, både med hänsyn till deförslag som har väckts om studielön och medhänsyn till andra möjligheter att komma till rättamed de problem som uppenbarligen finns inomstudiemedelssystemet -- inte minst den livslångaskuldsättningen och frågan om fribeloppen. Jag sermed stort intresse fram mot det resultat av densakkunniges arbete som har utlovats i november.Kan han hålla den tidsplanen, så har viförutsättningar att få diskutera förslagsom han har lagt fram. Jag hoppas att de då skallleda till att vi löser dessa frågor, kanske inte en gångför alla men i varje fall så att vi får en mycket bättretingens ordning än vi har . Om jag inte förstodLena alldeles fel, börjar kanske även honinse att det inte är bra som det är; det har vi väl ialla fall erkänt tidigare.Det som har tagit den största uppmärksamheteni anspråk både i utskottet och hos utomstående ärvuxenstudiestödet. Den stora förändringen ärneddragningarna av korttidsstudiestödet. Jag kantill min tillfredsställelse konstatera att det t.o.m. påkronan när är exakt det förslag som jag hade lagtfram i min reservation vid fjolårets behandling avden här frågan -- att vi skulle minskakorttidsstudiestödet med 150 milj.kr. till 75milj.kr., och att vi skulle ta bort den uppsökandeverksamheten.Anledningen är ju helt enkelt att jag och mångamed mig -- och mitt parti -- har ansett att de härpengarna inte har använts så som varit avsett.Korttidsstudiestödet har inte gått till de gruppersom det i första hand skulle gå till. Det har i ställeti stor utsträckning gått till facklig information ochfackliga kurser, vilket inte alls var meningen frånbörjan. Även om det till någon del har rättats tillunder , har det inte alls blivittillfredsställande.Lena berättade om alla dessa brev och omdenna utfrågning som hon var så imponerad av. Vi iregeringspartierna konstaterade efter utfrågningenatt vår uppfattning stärktes sedan vi hade hört defackliga representanterna -- att det här är en riktigåtgärd. Det kan inte få fortsätta så som det harvarit. Därför tillstyrker vi regeringens förslag i denhär frågan.Sedan säger att det här är vackra ord.Men vi har i alla fall från majoritetens sida -- ochdet har även ni från oppositionen ställt upp på --gjort en kraftig skrivning med hänsyn till vadhandikapporganisationerna anförde vidutfrågningen. Vi har på alla sätt försökt markera attvi delar deras uppfattning att åtgärden inte får gå utöver dem. Det har vi tyckt oss få fullständig enighetom -- och det tror jag också att jag skall kunnavidarebefordra till regeringen, som , så att man i förordningen om användandet avde här pengarna tar hänsyn till detta.Jag hajade till litet när sade att delågutbildade skulle få läsa svenska, engelska,matematik och samhällskunskap. Hon frågade vaddet var för fel på tyska och andra ämnen. Det varkanske en berättigad fråga. Jag hann titta ipropositionen medan talade. Somjag uppfattar propositionen är det fråga omexempel på vad dessa människor skall få läsa. Detstår nämligen att de ''bör kunna'' läsa dessa ämnen.Då är det helt klart att man har tagit upp engelskasom ett exempel, som ett av språken.