prot · GF09105 · 1992-05-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:105Tisdagen den 5 majKl. 15.00--15.491 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 april.2 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1991/92:166, 178 och 179Till riksdagenTill mig har ställts interpellation (1991/92:166) avUlla om arbetslösa och barnomsorgen,interpellation (1991/92:178) av omfrivilligt samhällsarbete och interpellation(1991/92:179) av omhandikapphjälpmedel.Då första interpellationsdebatt, vid vilken bådeinterpellanterna och jag kan närvara, är den 22maj, får jag härmed anmäla att mina svar påinterpellationerna inte kan avges förrän dennatidpunkt. BengtWesterberg3 § Svar på fråga 1991/92:685 omlönegarantinAnf. 1 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat statsrådetLaurén vilka åtgärder hon avser att vidta för attförhindra att lönegarantin används på ett sätt sommedför att konkurrensen mellan företagensnedvrids.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Regeringen har gettinsolvensutredningen (Ju 1988:02) vissatilläggsdirektiv (dir. 1991:93).Utredningens huvuduppdrag är att utreda fråganom ett lagreglerat rekonstruktionsförfarande utomkonkurs.Genom tilläggsdirektiven har utredningen fått iuppdrag att även undersöka om företag som ärförsatta i konkurs och som under uppsägningstidendrivs vidare med utnyttjande av lönegarantinpåverkar andra företag i branschen negativt och omlönegarantin i sådana situationer leder till en osundkonkurrens mellan företagen.Utredningen kommer i det sammanhanget bl.a. inpå frågan om lönegarantin har kommit att användassom en form av företagsstöd vid rekonstruktion avkonkursföretag. I utredningens uppdrag liggeralltså att överväga åtgärder som förhindrarmissbruk av reglerna och som är ägnade attbegränsa statens kostnader för lönegarantin.Insolvensutredningens arbete förväntas varaslutfört under hösten 1992.Beroende på vad det fortsatta utredningsarbetetger till resultat är regeringen beredd att kommamed förslag till åtgärder som förhindrar attlönegarantin används på ett sätt som snedvriderkonkurrensen mellan företagen.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret på min fråga.Jag tar särskilt fasta på det som han sadeavslutningsvis. Jag tolkar det som att regeringenhar en bestämd vilja att agera i den riktningen.Betyder det att regeringen är beredd att vidta dessaåtgärder oberoende av vilket förslag utredningenkan tänkas lägga fram?Enligt min bestämda uppfattning skall den statligalönegarantin inte kunna användas somlönesubvention till företag som tar överkonkursbolag, där den nya ägaren kan betala lönerunder marknadsnivå men erhålla lönegarantier föratt fylla ut mellanskillnaden mellan tidigare ochnuvarande löner. Detta snedvrider konkurrensen.Om andra företag mister kunder därför att detföretag som är försatt i konkurs med hjälp avlönegarantin dumpar priserna, kan det leda till attandra företag blir tvingade att lägga ned sinverksamhet, och på det sättet ökar konkurserna.Jag har noterat en rad exempel i massmedia.Samtidigt har jag noterat att kostnaderna har ökatmycket kraftigt. Mot den bakgrunden vill jag höraom arbetsmarknadsministern kan bekräfta attregeringen tänker agera oavsett vad utredningensresultat blir?Anf. 3 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det är riktigt som sägeratt kostnaderna i samband med konkurser har ökatmycket kraftigt. Regeringen har lagt fram ettförslag till som skall behandlaföre sommaruppehållet. Enligt detta förslag tillåtervi att man skall kunna låna upp till 2 miljarderkronor för att klara av dessa kostnader underkommande budgetår. Vi har också föreslagit andraändringar, bl.a. har vi satt ett väsentligt lägre tak ändet som gäller för hur mycketpengar som kan utgå per anställd.Jag är lika oroad som över det somman så att säga hör på stan, dvs. att lönegarantin iflera fall används på ett felaktigt sätt.Jag förutsätter att utredningen mycket noga seröver det som händer i samband med konkurser dåverksamheten fortsätter att bedrivas med hjälp avdessa medel. Allmänt brukar det vara så att det inteär någon rök utan eld. Jag vill dock säga att dettillhör god sed att avvakta en utrednings resultatinnan statsrådet och regeringen slutligenbestämmer sig för vad de skall säga.Anf. 4 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för detta svar. Jagutläser av vad statsrådet sade att regeringen har enmycket bestämd vilja och önskar skicka ut en klarsignal om att man är beredd att rätta till dessamissförhållanden.Jag tror att det är viktigt för många småföretagareatt notera vad arbetsmarknadsministern här harsagt.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1991/92:700 om lånen efterfullföljd arbetsmarknadsutbildningAnf. 5 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att göra några förändringar av de räntefria lånsom deltagare i arbetsmarknadsutbildning fårbeviljas efter genomgången kurs. det lämpliga i att lån kan beviljas ävennär den berörde har sin försörjning ordnad, t.ex.genom arbetslöshetsersättning eller andraarbetsmarknadspolitiska medel.Enligt gällande regler får kursdeltagare närarbetsmarknadsutbildningen har genomförtsbeviljas lån med ett belopp som svarar mot högst70 % av dagpenningen under en månad, förnärvarande högst ca . Lån kan även beviljasden som genomgått utredning vidarbetsmarknadsinstitut eller vidgadarbetsprövning.Lånet skall betalas tillbaka senast efterutbetalningen. Om det finns särskilda skäl fårlånets löptid förlängas eller lånet helt eller delvisefterges.Möjligheten till lån efter avslutadarbetsmarknadsutbildning har funnits . Det finns nu anledning att se över dennalånemöjlighet. Jag har tillkallat enarbetsgrupp med uppgift att föreslå förenklingaroch förbättringar av det nuvarande systemet förutbildningsbidrag och den samordning som skermed andra förmåner. Arbetsgruppen kommer attbehandla den berörda frågan om lån. Gruppensarbete skall vara slutfört . Jagkommer därefter att ta ställning till gruppens olikaförslag.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag förstår attarbetsmarknadsministern inte kan ge någotbestämt besked eftersom arbetsgruppens arbetepågår. Jag tycker ändå att det är viktigt attkonstatera att alla de miljarder som vi nu satsar påolika typer av arbetsmarknadsåtgärder verkligenanvänds effektivt, och det är mycket osäkert omdetta fyller någon sådan funktion. Om jag harförstått saken rätt var det från början på det sättetatt man var tvungen att ha fått ett jobb för att få utdetta lån. Då var det väl meningen att de som redanhade fått jobb skulle ut ur systemet så snabbt ochenkelt som möjligt. Men kan man bara plocka utdessa pengar och ändå fortsätta att få pengar frånA-kassan eller något annat. Det är inte bra.Människor måste också känna att systemen ärrättvisa mellan människor oavsett varför de harhamnat i arbetslöshet och hur de går vidare. Dettamåste rimligtvis vara en grogrund till människorsirritation och t.o.m. fördomar om det svenskabidragssystemet.Jag tycker att det är speciellt viktigt att alla de ungamänniskor som är arbetslösa eller som går in iarbetslöshet inte får en negativ inställning tillsamhällets skyddsnät och bidragssystem. Jaghoppas verkligen att det här kommer att tas med ide förändringar gruppen skall föreslå.Anf. 7 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Dels söker vi olika förändringar, delsfinns det i rådande budgetläge all anledning attförsöka spara och använda pengar så effektivt sommöjligt.Jag säger, precis som jag sade till den förrefrågeställaren, att jag emellertid avvaktararbetsgruppens förslag.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1991/92:699 om programmetrörande hästavel m.m.Anf. 8 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att det samladeprogrammet för frågor rörande hästavel m.m. skallförverkligas.Bo Arvidsson avser med frågan det förslag till ettsammanhållet program för hästavel,hästuppfödning och hästsport samt utbildning ochforskning på området som lantbruksstyrelsen i april1991 på uppdrag av regeringen redovisade i sinrapport (lantbruksstyrelsensrapport 1991:4).Den socialdemokratiska regeringen behandladelantbruksstyrelsens rapport i ett beslut den 12september 1991. De flesta av lantbruksstyrelsensförslag i rapporten var av sådan karaktär som detinte ankommer på regeringen att ta ställning till. Ibeslutet konstaterade regeringen att bl.a. vissyrkesutbildning på hästområdet bör kunnautformas inom ramen för centralt och lokaltkursplanearbete. Vidare redovisades vad somgäller vid fördelningen av statsbidrag tillfolkhögskolor m.m. Regeringen anförde därföravslutningsvis att det i övrigt är en fråga förnäringsföreträdarna själva att ta ställning till deförslag som redovisats i rapporten och ta uppöverläggningar med berörda parter i fråga om deföreslagna åtgärderna.Jag är givetvis medveten om att hästhållningen iSverige är betydelsefull från både social ochekonomisk synpunkt. För människan fyller hästen en viktig social funktion, kanske främst genomdet stora ungdomsintresset för ridning somfritidsverksamhet. Det finns också ett stort intresseför trav- och galoppsport. Produktion av grovfoderoch bete till hästar är ett alternativ tillspannmålsproduktion på , ochhästhållning är ett positivt inslag frånlandskapsvårdssynpunkt.Den förra regeringen har visserligen redan fattatbeslut med anledning av lantbruksstyrelsensrapport. Berörda organisationer diskuterar nu ochplanerar att genomföra vissa av lantbruksstyrelsensförslag. Jag vill i det sammanhanget betona detansvar som här vilar på organisationerna.Samtidigt delar jag uppfattning attdet är viktigt att se över och analysera dekonsekvenser och de möjligheter ochen EG-anslutning innebär för svensk hästavel ochhästuppfödning. Jag kan försäkra attvi inom fortlöpande följeralla de frågor som berörs.Anf. 9 BO ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret på min fråga.Som antyddes i svaret är man medveten om attridsporten har en stor omfattning i vårt land. Detär den näst största ungdomsidrotten och den störstaflicksporten. Därmed har också skapats ettunderlag för en ökad uppfödning av hästar efterden stora avhästningen på 50- och början av 60-talen.Svensk hästuppfödning och avel är av höginternationell klass. Men det gäller också att kunnabibehålla och utveckla svenskt hästmaterial, inteminst med tanke på kommande och EG-medlemskap.När tillsattes 1990 fanns det storaförhoppningar om inom ridsporten och påuppfödarsidan att de förslag som utredningenskulle komma fram till skulle vara till gagn för helahästområdet. De förslag som lades framuppfattades också positivt. Men det som blevresultatet av den förra regeringens beslut tyckteman inom hästsporten var magert. Jag har ändåförhoppningen att jordbruksministern skall kunnapåverka frågorna litet bättre än sin företrädare.Jag skulle vilja ta upp ett par ytterligare saker.Främst gäller det utbildningen. Det är självklart attdet skall finnas goda kunskaper hos dem som skallsköta och föda upp hästar. Men det råder ett stortproblem med utbildningen . Visserligenkommer hästskötsel att tas med iutbildningsprogrammen, men hästutbildningen påFlyinge har stora problem med finansieringen.Kommunerna är inte villiga att betala. Det är alltsåstora oreda i det hela.Jag hoppas att jordbruksministern, kansketillsammans med , skullekunna se över problemet. Ingen skugga skall fallapå vare sig jordbruksministern eller påutbildningsdepartementet. Men här finns ettproblem som inte har uppmärksammats tillräckligtmed tanke på det beslut ompåbyggnadsutbildningar som fattade ijuni i fjol.Är jordbruksministern beredd att tillsammans medutbildningsdepartementet se över problemet?Anf. 10 Jordbruksminister ():Fru talman! När det gäller utbildningen ladeutredningen fram ganska långtgående förslag, bl.a.ett nationellt hippologisktyrkesutbildningsprogram, som också skulleinnebära vissa omfördelningar av resurser mellande platser där det finns utbildning . Det är enganska komplicerad materia att ta tag i.I huvudsak är det i och för sig som den tidigareregeringen hävdade, nämligen att mycket av dettakan hanteras på lägre nivå.Jag är emellertid positiv till den synpunkt som BoArvidson framför, nämligen att vi bör diskuterafrågan vidare mellan jordbruks- ochutbildningsdepartementen. Det är möjligt att vissasignaler behöver gå fram från central nivå.Det är viktigt att peka på att håller på att utarbeta en hästskötar-och ridlärarexamen. Ridfrämjandet har, enligtegen uppgift, omarbetat ridlärar- ochhästskötarutbildningen på i syfte attbl.a. skapa attraktiva, längre och mersammanhållna utbildningar och inrikta dem mot deexamina som håller på att utarbetas. Jag hoppas attdet skall bli möjligt att bygga vidare på det somredan är gjort och att vi kan stimulera dettaytterligare.Anf. 11 BO ():Fru talman! Jag tackar för det svar somjordbruksministern här lämnat. Det är mycketpositivt.Jag vill ta upp en annan sak. Det gäller uppfödning.Det är viktigt att de som föder upp djur också harkunskaper -- vi har talat om utbildningen tidigare.Men det är inte alltid som det fungerar. Det ärockså viktigt att det finns ett ordentligt djurskyddmed tillsyn och att djuren sköts på rätt sätt. Det ärviktigt att det finns veterinärresurser och att olikadelar av landet behandlas på samma sätt när detgäller t.ex. tillgång till jour dygnet runt pådjursjukhus. är illa behandlat i detsammanhanget. Hästsporten och uppfödarnamåste få möjlighet att anpassa sig till de regler somskall gälla i EG. De uppgifter som jag har fått frånen hästavelsorganisation är att man är osäker påvad anpassningen till EG kommer att innebära. Detkan då bli svårigheter att åstadkomma en snabbanpassning.Är jordbruksministern beredd att göra något på detområdet?Anf. 12 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi ligger ganska väl till i när detgäller djurskyddslagstiftning och djurskyddsregler.Regeringen kommer att lägga framförslag till om vissa ändringar idjurskyddslagstiftningen, med en intention om attlägga in tävlingshästar under samma paragraf somde s.k. bruksdjuren som särskild hänsyn skall tas tilli samband med djurskydd. Det kommer ytterligareatt tillgodose kraven.Bo Arvidson känner väl till att regeringen låterutreda veterinärväsendet. När utredningen är klarfår vi diskutera de frågorna vidare.I den här frågan, precis som i alla andra, är detviktigt att vi noga följer vad som händer i EG ochpå vilket sätt vi kan anpassa oss till . Jag villpeka på att utredningen har föreslagit att ettnationellt ridsportförbund borde tillskapas. Härhar organisationerna själva utarbetat ett förslag omen sammanslagning av de existerande förbunden,vilket bör vara bra med tanke på en anpassning tillomvärlden och en större enhetlighet i det svenskaarbetet.Anf. 13 TALMANNEN:Jag får erinra om de tidsregler som gäller för fråga.Anf. 14 BO ():Fru talman! Jag tackar än en gång för det somjordbruksministern här har utlovat. Det är viktigtatt vi tillsammans kan arbeta för att hästsport ochhästavel även i fortsättningen kan få ha en framtidi . Det är också viktigt att man inomhästavelsområdet så snabbt som möjligt kan fåklara uppgifter.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:703 om klasstorlekeni grundskolanAnf. 15 (m):Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser att vidta för att motverka alltstörre klasser i grundskolan.Kommunerna har, till följd av beslut fattade avriksdagen, getts ansvaret för att organiseraskolverksamheten så att de, av riksdag och regeringfastställda, nationella målen uppnås. Staten hargenom en organisation för att följa uppoch utvärdera detta. Regering och riksdag kommeratt få regelbundet återkommande rapporter om ivilken utsträckning kommunerna fullgör sittuppdrag.Det kommunala ansvaret för skolverksamheteninnebär att vi kommer att få se en lång rad olikaorganisatoriska lösningar. Regeringens förslagbeträffande bidrag till fristående skolor innebär attytterligare alternativ stimuleras. Jag tycker att detär positivt att olika lösningar prövas. Genom denökade valfrihet som blir följden av regeringenspolitik ges elever och föräldrar också möjlighet attpåverka utvecklingen genom sina val.Självfallet är det nödvändigt att noga följautvecklingen för att försäkra sig om att målen förverksamheten uppnås. Jag ser dock inte nu någonanledning att föreslå några särskilda åtgärder.Anf. 16 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Huddinge, , , ,och är kommuner från vilka jagunder har fått signaler omhot om besparingar som innebär att elevmedeltaleti väsentligt måste ökas. Siffran 35elever per klass, och t.o.m. högre siffror, harnämnts. Självfallet protesterar såväl föräldrar ochpersonal som elever mot dylika besparingar. Iblandhar det t.o.m. förekommit hot mot arbetsgivaren,kommunen, om att vidta.Kombinationen av dessa besparingsåtgärder medbesparingar av extra resurser förspecialundervisning och annat stöd till elever somhar litet större behov av sådant stöd --handikappade eller med inlärningssvårigheter --gör att många har skäl att oroa sig mycket. Detinnebär att svaga elever får ännu svårare att hängamed i skolarbetet och att alla andra elever fårmindre av lärarnas tid. Risken är också att det blirstökigare i skolan på grund av färre vuxna är där.Nu några månder efter valet ställer man sigonekligen frågan om det var detta som menadesmed ''Färre elever i klasserna'', ett ett slagord somjag såg i många moderata valbroschyrer. Manställer sig också onekligen frågan om det här är vadregeringen menar med uttrycket: att skapa Europasbästa skola.Anf. 17 (m):Fru talman! Inledningsvis vill jag säga att orsakentill de problem som kommunerna har faktiskt är detstatsbidragssystem som den socialdemokratiskaregeringen införde och de avtal som träffades underden period som Socialdemokraterna satt vid rodret.Regeringen har inte sparat på anslagen tillgrundskolan.Under de senaste åren har lärartätheten i skolanbåde i och i gymnasiet ökat mycket.Om vi exkluderar hemspråkslärare, svenska 2-lärare och speciallärare ur statistiken, kommer viför /90 fram till siffran 13,4 elever perlärare i . Vad jag med dessa siffror villsäga är inte att det ser ut på det här sättet i ettklassrum.Jag vill bara konstatera, fru talman, att problemensom tar upp är lokala. Skälet till får en väldigt hög klasstorlek i en särskild skolaeller kommundel är ofta på att man i denkommundelen har haft så snabbaelevantalsförändringar att organisationen inte harhunnit anpassas. Det är väldigt svårt att lägga nedskolor eller att ändra organisationen i takt med attelevantalet ändras. Variationen är mycket stor.Förhållandena är inte sådana att vi generellt äruppe i 30 till 35 elever i varje klass i våra skolor --och tur är väl det.Jag delar uppfattningen, som även hargett uttryck för, att vi inte skall ha hur stora klassersom helst. Stora klasser ger inte någon braundervisningssituation. tror jag att detär väsentligt att den lokala pedagogiska friheten fårfinnas. Det finns nämligen skolor där manönskar en undervisningsmodell som inte innebärklasser i traditionell mening. Man ser i stället till enåldergrupp som helhet och varierar gruppernautifrån vilka arbetsuppgifter som för tillfället äraktuella.Jag tycker att det mest riktiga nu är att följa vadsom händer i kommunerna och att faktisktuppmuntra kommunerna till konstruktivaorganisatoriska lösningar i stället för att enbart låsafast sig vid enskilda tal.Anf. 18 ():Fru talman! Politik är att vilja, var det en personsom sade. Det är viktigt att vi som politiker talar omvad vi vill och att vi därefter verkar i den riktningen.Visst handlar som om lokala problem, somskolministern säger. Det är problem för de eleversom råkar gå i en skola där klasserna blir väldigtstora, kanske på över 35 elever. Speciellt blir detproblem för en större undervisningsgrupp -- somjag i och för sig håller med om att man mycket välkan arbeta med -- om den personal som behövsrycks undan av samma besparingsnit.Regeringens förslag har faktiskt inneburit attkommunerna nu ser sig tvingade till att framöverkraftigt dra ned på kostnaderna. I min kommunräknar man i varje fall med att omkompletteringsspropositionen antas, så ökarsparkravet ytterligare.Anf. 19 (m):Fru talman! Politik är att vilja, det stämmer. Jagvill, och regeringen vill, att skolorna lokalt skall fåta ett stort ansvar för sin budget och deprioriteringar som skall göras. Vi vill attkommunerna utifrån lokala behov skall hantera såmycket som möjligt av pengarna inom ramarfrastställda av riksdagen.Jag vill också att lärarna utifrån sin pedagogiskaerfarenhet och kompetens skall få bestämma omorganisationen och delta i arbetet med deprioriteringar som alltid måste göras i en budget.Det är därför jag pekar på, när denna fråga, att vi inte ett jätteproblemgenerellt sett, utan att det i vissa kommuner, i vissaskolor, finns ett praktiskt organisatorisktbekymmer.Jag vill även gärna påpeka att det inte är så att ettlogiskt samband mellan få elever och goda resultatalltid finns. Det som är avgörande för ompedagogiken skall bli bra är vad som skall utföras.Om man har körsång under en lektion, kan manfaktiskt ha t.o.m. 40--50 elever och åtstadkommaett bra resultat, men om man har lästräning medelever som är ordblinda kan två tre elever varaalldeles tillräckligt. Hur den här typen avbedömning skall göras måste faktiskt lärarna fåavgöra.Anf. 20 ():Fru talman! Jag delar helt uppfattningen att manlokalt skall få ta ansvar för sin budget. Det måsteemellertid finnas ett antal kronor att ta någotansvar för. Jag vet inte om jag skall göra dentolkningen att det är av fri vilja som moderatakommunalråd lägger besparingskrav på skolornamed den påföljden att man får klasser med fler än30 elever. Jag talar nu inte om körsång. Detkommer att bli på det här sättet under både körsångoch läsinlärning. Det är det som är allvarligt.Det är ett allvarligt hot mot de elever som behöverextra stöd och hjälp, vilket de inte kommer attkunna få på grund av att resuser har dragits undan.Jag trodde att detta oroade en skolminister som ivarje fall på sitt program har haft att det skall varafärre elever i varje klass, därför att elever ärindivider och behöver individuellt stöd.Anf. 21 (m):Fru talman! Jag vill gärna påpeka att på mittprogram har det alltid stått att det är lärarna somavgör den pedagogiska arbetsformen, vilket jaganser vara viktigt.I dag är antalet elever på lågstadiet i genomsnitt 19stycken, på mellanstadiet 22 och på högstadiet 25.Vi har inte så astronomiska siffror som det görgällande.Varför lägger då kommunalråden fram sådana härförslag som tar upp? Man gör detdärför att varken rektorer, kommunalråd,regeringsledamöter eller ens sitter på ensedelpress.Vi har en ekonomisk situation i landet som gör attvi har ont om pengar. Detta tvingar framprioriteringar. Men när det gäller skolan är detinget land som satsar så mycket på skolan som justSverige. Vårt problem är att förändringsarbetet tartid. Vi har på tok för höga lokalkostnader i skolani förhållande till medlen för undervisning,läroböcker och mycket annat. Det är småprocenttal av medlen som går till läroböcker, ochdet är ett problem.Samtidigt vet vi att skolmiljöerna är risiga och att vimåste satsa mer pengar där. Det tar tid med dessaförändringar, men ingen skall hävda att det äromöjligt att klara av en bra pedagogiskarbetsmodell i världens dyraste skola. Jag tror attdet går.Anf. 22 ():Fru talman! är det omtvistat hur ont ompengar vi har, men att vi ständigt måste göraprioriteringr är vi vana vid. Det är vår uppgift sompolitiker att göra det.Jag kan bara konstatera att för är inteskolan längre något särskilt högt prioriteratområde. Här är man beredd att göra neddragningarav statsbidragen till kommunerna som drabbarockså skolan. Av de prioriteringsdiskussioner somnu förs ute i de kommuner som jag har mestkontakt med i framgår att enmycket stor del av besparingarna kommer attdrabba just skolan. Det här tycker jag rimmarväldigt illa med vad gick till val på.Någon betydelse borde det ha.Anf. 23 (m):Fru talman!