prot · GF09100 · 1992-04-24 00:00:00 — har genom sininterpellation lyft fram den särskilda aspekten attlönegarantin kan användas på ett sätt som medförrisk för att konkurrensen mellan företagensnedvrids.Regeringen har gettinsolvensutredningen (Ju 1988:02), vissatilläggsdirektiv (dir. 1991:93).Utredningens huvuduppdrag är att utreda fråganom ett lagreglerat rekonstruktionsförfarande utomkonkurs.Genom tilläggsdirektiven har utredningen fått iuppdrag att även undersöka om företag som ärförsatta i konkurs och som under uppsägningstidendrivs vidare med utnyttjande av lönegarantimedelpåverkar andra företag i branschen negativt och omlönegarantin i sådana situationer leder till en osundkonkurrens mellan företagen.Utredningen kommer i det sammanhanget bl.a. inpå frågan, om lönegarantin har kommit attanvändas som en form av företagsstöd vidrekonstruktion av konkursföretag. I utredningensuppdrag ligger alltså att överväga åtgärder somförhindrar missbruk av reglerna och som är ägnadeatt begränsa statens konstnader för lönegarantin.Insolvensutredningens arbete förväntas varaslutfört hösten 1992.Den kraftiga ökning av utbetalningar frånlönegarantifonden som har skett under det senasteåret motiverar enligt min mening att regelsystemetdessutom ses över i syfte att effektiviseragranskningen av att lönegarantin används på detsätt som var avsikten.Jag vill i detta sammanhang särskilt stryka under attdet enligt min mening är utomordentligt viktigt attdet finns en tillförlitlig kontroll av att de regler somtillkommit för att skydda de svaga i samhället intemissbrukas. De olika former av socialt skydd somvi har i vårt samhälle är, som vi alla känner till, dyraatt finansiera. Enligt min mening har medborgarnarätt att kräva att det finns ordentligakontrollmekanismer som säkrar att pengarnakommer dem till godo som de är avsedda för.Det är viktigt att det finns ett skyddsnät förlöntagarna när ett företag går i konkurs. Det ärockså viktigt, inte minst mot bakgrund av dennuvarande arbetslösheten, att de verksamhetersom är tillräckligt friska för att rekonstrueras levervidare. Jag håller däremot helt med att detta inte bör ske till priset av att den sundakonkurrensen mellan företagen snedvrids genomexempelvis ett felaktigt användande av medel somär tänkta att skydda löntagarna.Jag hoppas att de åtgärder som jag här harredovisat, nämligen--de tilläggsdirektiv insolvensutredningen har fått,--regeringens förslag i den proposition omlönegaranti som har lämnats till samt--den ytterligare utredning som jag anser ärnödvändig,visar att jag är väl medveten omproblemet och att regeringen alltså har vidtagitåtgärder för att förhindra att lönegarantin användspå ett icke avsett sätt.Beroende på vad det fortsatta utredningsarbetetger till resultat är jag också beredd att komma medförslag till ytterligare åtgärder som förhindrar attlönegarantin medför icke önskvärda effekter förföretagandet.Anf. 61 ():Herr talman! Jag vill tacka för ett uttömmande ochbra svar. Jag tycker att det är uppenbart attstatsrådet tar frågan på allvar och att regeringenhyser samma farhågor som jag gjorde när jag skrevmin interpellation.Men grundfrågan är ju: Vad är den statligalönegarantin till för, egentligen? Svaret är ganskaenkelt: Den är till för att det när alla andra resurserär uttömda, när företaget helt saknar egnatillgångar, trots allt skall finnas pengar till deanställdas löner under en rimlig övergångsperiod.Däremot är den inte till för att ägare tillkonkursdrabbade företag skall kunna smita undandet ansvar man har som ägare. Det är bara i sistahand som lönegarantin skall kunna användas överhuvud taget.De trygghetssystem vi har, den statligalönegarantin, får inte missbrukas om respekten fördem skall upprätthållas. Om de urholkas genom missbrukar dem så drabbar det i förlängningenmänniskor som är helt oskyldiga. De som bästbehöver den hjälp systemen är till för kommer attdrabbas om andra missbrukar systemen.Det kanske tydligaste och mest flagranta exempletpå senare tid på sådant missbruk är händelserna isamband med A-pressens mycket planlagdakonkurs för sedan. Detta gällde främsttidningen , där det hände ganskahäpnadsväckande saker. Uppenbart är att A-pressen utnyttjade den statliga lönegarantin på ettganska ojust sätt. Ägarna -- dvs.Socialdemokraterna tog ju inte sitt ansvar som mankan begära att ägare skall göra. De tömde företagetoch lät skattebetalarna ta notan, dvs. de kostnaderkonkursen medförde.Frågan är: Vem kommer att drabbas av just denkonkursen och just det sättet att missbrukalönegarantin?Moraliskt tycker jag att Socialdemokraterna nu äransvariga för att oskyldiga människor kommer attdrabbas , när de inte får ut sinfullvärdiga ersättning vid andra konkurser.Dessutom precis som statsrådet påpekade --snedvrids konkurrensen mellan de tidningar sombetalar för sig själva och de tidningar som körsvidare på statens, dvs. skattebetalarnas, bekostnad.Jag vill sluta med en fråga för tydlighetens skull: Ärdet statsrådets och regeringens avsikt att denna typav otillbörligt utnyttjande skall vara tillåtet även iframtiden när lagarna har ändrats?Anf. 62 (nyd):Herr talman! Jag har i en motion föreslagit attlönegarantin skall ändras.Anf. 63 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag hemställer att talaren ställer sig upp.Anf. 64 (nyd):Herr talman! Jag har alltså i enmotion föreslagit att lönegarantin skall ändras ochhade förväntat mig kraftigare åtgärder än de somaviserats. Att gå ned till . räcker inte närlandet har en så dålig ekonomisk situation.Det skall inte vara bättre för den som harlönegaranti än för den som har ersättning avarbetsmarknadsskäl. Det får inte vara bättre villkori det fallet.Dessutom bör man ha i åtanke att dessa pengardelvis används till semesterersättning, gamlapensionsavtal, mobiltelefoner. Ofta har man i ensådan här lönegaranti erhållit en ganska storlönehöjning.Jag förutsätter att man ytterligare förändrar detförslag regeringen har framlagt, så att det närmarsig vad folk ute i samhället önskar sig.När man åker taxi får man höra hårresandeberättelser om hur taxinäringen bedrivs iStockholm. När man kontaktar fårman höra att vi snart får en våg av planeradekonkurser igen.Det får inte fortsätta på detta vis. Jag hoppasarbetsmarknadsministern tar ytterligare tag i dennafråga, så att förändringen inte fördröjs. Det är justnu explosionen kommer. Utbetalningarna är snarten halv miljard . Det kan inte fortsättaså. var det 402 miljoner, om jag inteminns fel. Det blir 5 miljarder om detskulle fortsätta. Vi måste hjälpas åt att få den härfrågan klar en gång för alla. Det får inte löna sigbättre med lönegaranti än med andra former avtrygghet.Låt oss slippa uppleva att taxinäringen utnyttjardetta fler gånger. 3 700 utbetalningar lär det ha varitjust inom taxinäringen i Stockholm.Jag hoppas alltså på ytterligare åtgärder i det paketsom kommer när det gäller lönegarantin, så att detblir skärpningar.Anf. 65 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag har i mitt vardagliga liv också hörtom en hel del, skall vi säga, hårresande fall. Det ärjust därför jag tagit denna fråga på så stort allvar.Det är sällan rök utan eld.Det förslag som ligger på mitt bord, att sänkaden maximala ersättningen från . per anställd, har förelagts riksdagen.Det är en åtgärd. I övrigt innehåller förslagetlagtekniska delar, utredande och beslutandemoment.Jag vill omtala att det kommit en del kritik över attsänkningen skulle vara för stor. När jag skullebestämma nivån i förslaget jämförde jag med deövriga nordiska länderna, eftersom vi har engemensam arbetsmarknad. Jag har lagt mig på iprincip den normala nordiska nivån.Till båda mina meddebattörer vill jag säga att jaginte kan diskutera enskilda fall. Däremot vill jagsäga att inriktningen i detta sociala skyddssystem,liksom i andra, måste vara att missbruk inte fårförekomma.Det som återstår ligger påjustitiedepartementets ansvarsområde.Justitieministern och jag har haft mycket tätasamråd i denna fråga för att vi tillsammans skall fåfram ett hållbart och bra system.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1991/92:138 omarbetslösheten i länAnf. 66 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig-- om varför regeringen dröjer med besked ominstatser för att mildra arbetslösheten i Malmöhuslän,-- om jag avser att föreslå tidigareläggning avplanerade statliga investeringar i ,samt-- om regeringen avser att ge enlikartad bedömning vad gäller statliga insatser somövriga landet.Arbetsmarknadsläget är allvarligt i helalandet. För att bekämpa arbetslösheten harregeringen därför vidtagit en radåtgärder. Satsningarna har inneburit att ytterligaremedel har tillförts AMS. Vägar, järnvägar ochstatliga byggen har tidigarelagts. Vidare har medeltillförts inom det reguljära utbildningsväsendet.Olle nämner i sin interpellation att Skåneinte begär mer av statliga insatser än andra delar avlandet. Däremot begärs en mer rimlig fördelning.Fördelningen av insatserna som har gjorts har skettutifrån vissa uppsatta kriterier. Låt oss därförnärmare titta på fördelningen av de gjordasatsningarna utifrån synvinkel.När det gäller resurserna till dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna är det AMSuppgift att utifrån behovet i olika län fördelamedlen. har enligt AMS fått avde totala resurserna för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder /92. Detta skall jämförasmed att befolkning mellan 16 och 64år utgör av totala befolkning i sammaåldersklass. Arbetslösheten i länet låg dessutomunder riksgenomsnittet i mars.Finansieringen av de infrastrukturinvesteringarsom gjorts har skett med de särskilda medel somriksdagen fattade beslut om . Iriksdagens beslut ingår att dessa medel skallanvändas för större samanhållna investeringar avnationell betydelse som gagnar tillväxten ochmiljön. Detta har inneburit att det till en börjanendast varit möjligt att välja ut objekt på de störreEuropavägarna och inom järnvägens stomnät.Andra kriterier för urvalet har varit att objektensnabbt skall kunna startas samt regional- ochsysselsättningsaspekter.Som har konstaterat fick inte tadel av infrastruktursatsningen som regeringen togbeslut om . De objekt i somredovisades för snar igångsättning uppfyllde inte dekrav som ställt för användningen avinfrastrukturmedlen. har dock i tidigarebeslut om infrastruktursatsningar erhållit medel tillvägar och järnvägar. Sett ur ett totalt perspektiv harSkåne fått drygt 1 300 milj.kr., vilket är en ansenligdel av den totala volym som anslagits.Vidare utökades antalet högskoleplatser undervåren med ytterligare 2 000 platser. Lundsuniversitet tilldelades 100 platser av dessa, vilketvar samma tilldelning som t.ex. universiteten iUppsala och fick. I åretsbudgetpropositionen tilldelades iLund ytterligare 185 nybörjarplatser. Dessutom harbyggnadsstyrelsen bl.a. fått i uppdrag att startabygget med Ekonomicentrum etapp 2 och kvarteretParadis etapp 4 vid . Dessa tvåobjekt ingick för övrigt i den skrivelse somlänsarbetsnämnden tillsammans med länsstyrelsenskickade till regeringen före jul.Redovisningen visar att har fått en likartadbedömning vad gäller statliga instaser som övrigalandet.Regeringen föreslår ytterligare satsningar för attmotverka arbetslöshet och stimulerasysselsättningen i kompletteringspropositionen,som presenteras . Bl.a. föreslås satsningar påmindre vägobjekt, underhållsarbete, statligabygginvesteringar och beredskapsarbeten. Vidareföreslås anslag för samlingslokaler ochtrossamfund. Det öppnas också möjligheter förkommunerna att inrätta ett tredje gymnasieår föralla ungdomar som genomgått tvåårigagymnasielinjer. Även fler utbildningsplatser förslåsinrättas inom högskolan.Det är för tidigt att tala om den slutligafördelningen av dessa satsningar till olika delar avlandet. Men de redovisade åtgärderna ikompletteringspropositionen visar att regeringenär beredd att vidta åtgärder för att bekämpaarbetslösheten.Anf. 67 ():Herr talman! Först vill jag tacka statsrådet försvaret. Jag vill inledningsvis framhålla attarbetsmarknadsministern och jag givetvis är heltöverens om den övergripande politiska strategi sombehövs för att förbättra ekonomiskasituation och skapa riktiga nya jobb i hela vårt land.Det gäller givetvis också . Dethandlar om att ge framför allt de små ochmedelstora företagen möjlighet att växa och stärkasvensk industris konkurrenskraft gentemotomvärlden. Det handlar också om att satsa påframtidsinvesteringar i vägar, järnvägar ochtelekommunikationer, dvs. infrastruktur, samt omatt förbättra utbildningen.Vi vet alla att ekonomin är mycket ansträngd ochbudgetunderskottet stort. Det kräver en stramfinanspolitik för att förtroendet för svensk ekonomiskall kunna bibehållas. Det är en tuff och arbetsamprocess. Jag har full respekt för svårigheten iarbetsmarknadsministerns uppgifter. Den ökandearbetslösheten är ett stort problem i hela vårt land.Herr talman! När detta är sagt vill jag mera precistgå in på mina frågor om mitt eget hemlän,, som ju frågan gällde. Här ärarbetsmarknadsministern och jag tyvärr inte likaöverens.Jag tycker inte att jag får svar på mina tre frågor.Jag hade räknat med mer konkreta och positivabesked.I dag är situationen i mitt hemlän ytterst prekär.Närmare 58 000 personer var månad anmälda som arbetssökande hosarbetsförmedlingarna. Den öppna arbetslöshetenhar minskat något, dock är den fortfarande myckethög. Över 16 000 personer är öppet arbetslösa.Samtidigt har antalet personer inomarbetsmarknadspolitiska insatser ökat. Det handlarom närmare 23 000 personer. De långtidsarbetslösablir fler. utbetalas 5 milj.kr. Det blir 110 milj.kr. i månaden.Länets två största städer, och ,ligger högt över både länets och riketsgenomsnittssiffror. Faktiskt har man en högrearbetslöshet än i flera av skoglänen. Antalet varselär mycket stort, vilket gör att situationen införhösten ter sig än mer bekymmersam.Av den gamla konfektionsindustristaden nu efter Strumpans nedläggning inte mycketkvar. Andra städer som är hårt drabbade av varselär och Landskrona.Herr talman! Så ser alltså situationen ut i mitthemlän. undrar jag faktiskt om denna bildträngt igenom här uppe i . länoch är inte längre välmågans rågade bord.Så några mer precisa kommentarer påarbetsmarknadsministerns synpunkter i svaret.Malmöhus län är en tättbefolkad region med bådestomjärnvägar och Europavägar. Det saknassåledes inte lämpliga väg- och järnvägsprojekt somkan komma i gång omgående. Länsarbetsnämndenoch har också redovisat sådanaprojekt, vad gäller både järnvägar och vägar.Regeringen hade alltså möjlighet att ge Malmöhuslän del av de 4 miljarder som fördelades den 12mars och som arbetsmarknadsministern nämner isitt svar. Jag beklagar att inte så skedde.De jämförelser som jag har kunnat göra under mintid här i , alltså , visar att länetfått betydligt mindre än andra delar av vårt land. Idet avseendet har vi olika syn på saken,arbetsmarknadsministern och jag. I detpressmeddelande som gick ut frånkommunikationsdepartementet finns38 projekt upptagna, inte ett enda i Skåne.Däremot fick -- som en jämförelse -- mellanUmeå i söder och i norr sig tilldelat 13projekt på 461 milj.kr. gav regeringenockså extra medel till infrastruktursatsningar.Också av dessa fick betydligt mindre än bådeden västra och den norra regionen. Av vad jaghastigt har kunnat läsa mig till i dagenskompletteringsproposition finns det en markeradNorrlandsprofil på infrastruktursatsningarna ocksådär.Herr talman! Inte heller när det gäller satsningarnapå universitet och högskolor, somarbetsmarknadsministern också berör i svaret, ärSkåne gynnat -- tvärtom. Det är riktigt att Lundsuniversitet har fått del av de utökadestudieplatserna -- man fick 100 platser liksomGöteborg och . Men då skall betänkas attLunds universitet, med sina 27 000 studenter,faktiskt inte bara är största universitetutan också största. universitethar t.ex. 18 000 studenter. Den jämförelse somarbetsmarknadsministern gör haltar sålundabetänkligt. Enligt bör en tiondelav de statliga insatserna gå till om man räknarproportionellt. säger jag inte att man hårdhänti alla stycken skall göra det, men 100 platser tillLund av de totalt 2 000 är alltså inte tillräckligt omman skall ha en rättvis fördelning över landet.När det gäller investeringar i byggnader är detriktigt att Ekonomicentrum etapp 2 har kommit igång, men det beror inte speciellt mycket på statensgoda vilja. Den absoluta huvuddelen, hela 35milj.kr., av de närmare 50 milj.kr. detta projektkostar är donationsmedel från den . Dessutom har ett mindre projekt kommiti gång, som ger tre årsarbetskrafter.Herr talman! har dragits medstora strukturella problem. De är decenniegamla.Traditionell industriverksamhet har slagits ut. Detmest slående exemplet är givetvis varven.Jordbrukssektorn är ett annat problemområde. detta läge satsa på en mer framtidsinriktadnäringsverksamhet är desto viktigare. Det är i detsammanhanget har sin storabetydelse. Tidigare års jämförelser visar hurpåtagligt svårt har haft att konkurrera medt.ex. och om statligasatsningar på detta område.Herr talman! Jag vill inte verka gnällig och alltförprovinsiell. Jag har genom den här interpellationenvelat lyfta fram behovet av en mer rimlig fördelningav de statliga regionala insatserna. Jag tycker attdet är min skyldighet som företrädare för minaväljare. Jag tror dessutom,arbetsmarknadsministern, att det är viktigt attregeringen uppmärksammar de här problemen.Det finns i en klar misstro mot de centralabeslutsfattarna i . Jag vill verkligen inte,arbetsmarknadsministern, att denna regering skallbegå samma misstag som den tidigaresocialdemokratiska, att mer eller mindre glömmabort och problem. Det gick sombekant, arbetsmarknadsministern, illa för denregeringen. Jag tror att regeringen ocharbetsmarknadsministern i fortsättningen börfundera över det.Anf. 68 (nyd):Herr talman! När det gällerarbetsmarknadspolitiken tillhör också jagMalmöhus län. I egenskap av representant för detlänet vill jag framföra att vi är mycket besvikna närdet gäller södra , där vi har en port utmot det nya . Det gäller Ystadbanan. Vi harinte sett några av de tankarna genomföras. Enbörjan till att få i gång ett näringsliv måste vara attinfrastrukturen fungerar. En elektrifiering är intepåtänkt i de handlingar jag har fått tag i. På andrasidan ser man däremot till att det händersaker. Jag hoppas därför attarbetsmarknadsministern arbetar för att också viskall få hjälp när det gäller de kompletteringar avinfrastrukturen som behövs i län.Detta i sig ger inte så mycket sysselsättning, meneffekterna av en fungerande infrastruktur lederindirekt till sysselsättning genom att företagenvågar satsa. undrar det hur de är och om demåste flytta. De kan ju inte använda ett järnvägsnätsom inte fungerar. De har en stor möjlighet på dennya Europamarknaden mot öster. Vi måste ta varapå detta.Anf. 69 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! AMS har , har jag läst itidningarna, fördelat preliminärt -- skallinom kort besluta om beloppet -- drygt 19 miljardertill arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det har alltsåskett en grov fördelning av pengarna till länen.AMS kallar in sina länsarbetsnämndsdirektörer,och de diskuterar de kriterier som man skall fördelaefter, och sedan fördelar man medämbetsmannaansvar och såvitt jag förstår ocksågenom styrelsebeslut. Jag tycker att det i och för sigskulle vara väldigt trevligt att få ta över den härfördelningen, men jag tror ändå inte riktigt att detär rätt väg att gå.Jag har i denna kammare svarat på interpellationeroch en mängd frågor från representanter för alla läni , och genomgående har man accepteratden bruttosumma skall låta AMSfördela, men i nästan varje enskilt fall vill man fördet egna länets del ha mer ur bruttosumman. Varoch en är alltså litet missnöjd ur det egna länetssynpunkt. Skall man se det positivt kan man välsäga att AMS lyckas rätt hyggligt i sin fördelning.I den proposition som är överlämnad tillriksdagen anslås en ny miljard till statligt byggande,och den är inte fördelad på något sätt, utan nukommer olika departement att gå in tillfinansdepartementet, och sedan sker en fördelning.Detta anslag gäller inte minst högskolor, det gällerfängelser, det gäller polishus, och det gäller försvar.Inte heller den summa som finns anslagen för småvägar är fördelad, utankommunikationsdepartementet kommer sedan attfördela den på åtta regioner.När det gäller de stora objekten var jag med ochdiskuterade fördelningen över landet. När jagföreslog en fördelning över hela landet kom detgång på gång fram att detta inte är prospekterat påett sätt som gör att det kan gå i gång 1992. Det ärbara vissa Europavägar och vissa större järnvägarsom enligt tidigare beslut skulle få varamed den gången. Det gjordes ett par undantag såtill vida att ett par objekt startar först under detförsta kvartalet 1993.Jag upplever inte att dagens paket, som OlleSchmidt säger, skulle ha någon speciellNorrlandsprofil. Efter vad jag kan komma ihåg äringenting speciellt utpekat, utan det är fråga omrambelopp som står till förfogande för olika delar.När det gäller storvägarna sker en stor del avsatsningarna i den här gången. Det gällerE 6, och Hallandsåsen.Arbetsmarknaden för byggverksamhet där kan iprincip betraktas som gemensam medSkåneområdet. Jag lade märke till att ihop de objekt som fördelats tillVästerbotten och , och de omfattar trefyra gånger så långa avstånd som i Halland.Anf. 70 ():Herr talman! Jag har förståelse för att det är AMSsom fördelar medlen med ämbetsmannaansvar,men det sätt på vilket medlen har fördelats, ochäven det sätt på vilket riksdag och regering harfördelat medlen, har missgynnat . Det harvarit min poäng, och det är en allmän uppfattning.Det kan jag visa med tabeller och siffror, men jagskall inte trötta arbetsmarknadsministern med detnu -- han kan få se dem vid ett annat tillfälle.Dessutom är det givetvis svårt att göra sådanaberäkningar.Den första av mina tre frågor handlade om varförregeringen dröjer med besked om insatser för attmildra arbetslösheten. ochlänsstyrelsen i båda länen har skickat skrivelser,såväl som , och egentligen haringenting hänt i det fallet. Där är beskedet mycketluddigt.Min andra fråga var om regeringen avser att föreslånågra tidigarelägganden av planerade statligainvesteringar i länet. Jag kan inte uppfatta det pånågot annat sätt än att svaret är nej, vilket jagbeklagar.Den tredje frågan var: Är detta en rimligfördelning? Betyder detta att hela skallleva, som det stod i regeringsförklaringen? Minbedömning är att så inte har varit fallet . Manhänvisar till anslaget Delfinen. Jag har läst bådepropositionen och betänkandet, och vad som stårdär ger helt klart utrymme för genomförande av deprojekt som har föreslagits frånlänsarbetsnämnden. Enligt mina kanaler och källorvar också en del av de projekten med i slutändan,men de kom av olika skäl inte med i de fyramiljarderna. Det är viktigt att säga det.En initierad person som hade lästkompletteringspropositionen gjorde bedömningenatt denna hade en Norrlandsinriktning. Jag har intekunnat läsa hela propositionen, men jag har lästnågra sidor, både om arbetsmarknadsministernsområde och om kommunikationsministernsområde, och det är möjligt att den kan uppfattas pådet sättet. Det gläder mig attarbetsmarknadsministern säger att det inte finnsnågon Norrlandsprägel, utan att förslagen kanbedömas utifrån andra regionala och geografiskabehov. Det är i så fall mycket bra. Jag vill återigenpåminna arbetsmarknadsministern om att det harvarit så, både och det senastehalvåret, att och den södra landsändan intehar fått så mycket.Det talas om att den nya bron kommer och att detnya öppnar sig, men ärfortfarande på planeringsstadiet och vi vet inte närbyggstarten kommer att ske. Det är sagt att deteventuellt blir 1993 eller 1994, men det finns teckensom tyder på att bron tyvärr blir försenad. Det ärnu som de här investeringarna behövs,arbetsmarknadsministern.Anf. 71 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Då kan vi vara eniga om en sak, ochdet är att AMS fördelar medlen efter bästaförmåga.