prot · GF09123 · 1992-06-01 00:00:00 — Vi tycker emellertidatt såväl en sund konkurrens som valfrihet förkonsumenten måste garanteras när . Denna garanti skall staten stå för.För att visa hur man på ett sätt kan få en sundkonkurrens har vi skrivit en motion i ärendet,motion T807, vilken har studerats avkommunikationsdepartementet -- allt enligt dekontakter som deparatementet har haft med mig iärendet. Vi förutsätter därför att man, närregeringen återkommer i fråga om densamlade redovisningen av åtgärder och förslag införbolagiseringen, klart redogör för hur en sundkonkurrens skall ske påtelekommunikationsområdet.Liksom har skett i betänkandet om postväsendetredovisas regeringens syn klart i betänkandet omtelekommunikationerna. De sociala och regionalakonsekvenserna skall noggrant bevakas vid enbolagisering.Socialdemokraternas motion, där man visar är mot en bolagisering, är även i fråga om dettabetänkande delvis ideologisk. Men till största delenär den ett utspel för att tillfredsställa , inte för att tillfredsställa den bredaallmänheten.Herr talman! Det är också viktigt att vi i vårtmoderna samhälle utnyttjar tekniken inomteleområdet. Utvecklingen går snabbt -- alltförsnabbt för somliga. Man ser svårigheterna men intemöjligheterna.Den svenska modellen, nämligen att vi oftast intesjälva tar hand om våra gamla och handikappadeutan låter dem vistas ensamma i sina hus ochlägenheter, gör att de flesta av oss ständigt gåromkring med dåligt samvete. I fråga om denimponerande utvecklingen inomtelekommunikationsområdet kan vi låtaelektroniken göra en social insats.Även om teletjänster är relativt billiga ärtelefonräkningen en tung post för de mindrebemedlade -- ofta handlar det om t.ex. pensionärereller handikappade. Dessutom är det ju just deensamma, de gamla, de handikappade eller desjuka som har det största behovet av en telefon ochav de kontakter som telefonen kan ge.Vi nydemokrater vill därför att skall geregeringen till känna att det är angeläget att snarastlåta utreda om vi inte skulle kunna införa entaxedifferentiering för våra pensionärer ochhandikappade.Vi har skrivit två motioner i ärendet, nämligenmotionerna T804 och T808. I dessa motionerredogör vi för hur riksdag på ett högstpåtagligt sätt kan förbättra situationen för berördagrupper.Man kan tänka sig att det för både in- och utgåendesamtal över en pensionärs-/handikapptelefon införsen halverad taxa för samtal efter och framtill . Det finns många varianter att föreslå.Jag nöjer mig med ett förslag.Man kan inte begära att skall stå fördessa extrakostnader, utan dessa kostnader skalltäckas via statsbudgeten.Jag har talat om Gotlandstrafiken. Påett ''kick'' kan sparas in åtstaten med vårt förslag. De pengarna kan mananvända t.ex. för att täcka kostnaderna för enhuman telefoni.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna nr2 och 3 i betänkande TU20.Anf. 206 ():Herr talman! Det råder stor enighet om att etteffektivt och modernt telekommunikationssystemär mycket viktigt. Trots denna enighet tror jag attvi ibland underskattar den nyckelroll som välfungerande telekommunikationer har i ett samhälleför att detta skall fungera bra.De av oss som ägnar särskild uppmärksamhet åtmiljöoch energifrågor slås ofta av hur litet miljö-och energiproblem hänger ihop med justtelekommunikationerna.Om persontransporter i störreutsträckning kan ersättas av teleförbindelserkommer avsevärda tids-, energi- och miljövinsteratt kunna göras. Telefonsammanträden,videokonferenser och elektronisk kommunikationkan ersätta tåg- och flygresor. Det är exempel på enteknik som över huvud taget kan görapersontransporter onödiga. har viriksdagsledamöter förmånen att nyttja en del avdessa fördelar.I det kommersiella livet finns det tjänster somtelemarketing och teleguide som också kan göra attbehovet av resandet minskar.Vi i har uppfattningen atttelekommunikationerna bör vara en samhälleligangelägenhet. Även om det blir ett svensktmedlemskap i eller ett , förhindrasdärmed inte ett samhälleligt ägande avtelekommunikationsverksamheten. I ärdet t.o.m. inskrivet i grundlagen att det tyskateleverket skall vara statligt. I , dockinte i , finns det ett lagfäst monopolpå teletjänster, monopol på telenät och monopol,ja, t.o.m duopol, på mobiltelefonnät m.m.En gång i tiden köpte upp de olikaprivata telenäten i för att kunna skapa ettsammanhängande nationellt nät och för att kunnage en sammanhängande service i hela landet. Vianser att det vore att ta ett steg tillbaka att nuprivatisera och stycka upp . Det blirockså en orimlig situation om den svenskaöppenheten tillåter utländska teleföretag att ta övermer och mer av verksamheten i eller attköpa delar av , som televerkethindras att konkurrera i andra länder på grund avde bestämmelser som man där har. Den svenskaregeringen måste se upp, så att den inte i sinliberaliseringsiver i praktiken gynnar utländskaskyddade företag på det egna företagets bekostnad.Även avkastningen av kapital ärintressant för staten som en finansieringskälla.Också av detta skäl är ett statligt ägt televerkönskvärt. Men givetvis måste avkastningskravenvara rimliga.I samband med de gångna decenniernasuppbyggnad av telenätet har det aldrig varitsjälvklart i vilken ordning det här skulle ske. Vissaområden har ansetts vara förfördelade ocheftersatta. Det har förts, och det förs fortfarande,en politisk kamp för en utbyggnad och för enförbättring av telekommunikationerna. Någotformellt telemonopol har aldrig funnits i påvare sig telenät eller teletjänster, utan denmonopolliknande situation som har uppkommit ärresultatet av en naturlig strävan efter ensammanhängande och likvärdig service.När nu den här monopolsituationen alltmer brytsav den tekniska utvecklingen måste vi ställa fråganom det verkligen blir samhällsekonomiskteffektivare med t.ex. flera telenät och i principkanske också flera konkurrerande televerk.När de mest lönsamma bitarna i televerketsverksamhet tas över av andra operatörer minskarteleverkets möjligheter att självt finansiera sinaregionala och sociala åligganden. På ett eller annatsätt måste det bli fråga om köp eller garantier frånstaten, vilket i sin tur kan öka utgifterna förstatskassan.Utsatta verksamheter i glesbygd och socialt viktigverksamhet kommer inte längre att varasjälvklarheter om verksamheterna skall styras avmajoriteter som kanske har olika uppfattning omhur viktigt det är i olika landsändar medtelekommunikationer.Det är därför inte en tillfällighet att det i mångamotioner om telepolitiken uttrycks en oro för att demål beträffande en regional balans och socialahänsyn som ålagts att beakta inte kanuppnås . Det är ett minimikrav att denkommande telelagstiftningen utformas så, attmålen för den regionala balansen och den socialahänsynen kan upprätthållas och i praktikenuppnås -- oavsett hur associations- ochägarförhållandena utvecklas.Enligt det telepolitiska beslutet skalltelesystemet bl.a.--ge god tillgänglighet och service förgrundläggande telekommunikationer,--bidra till ett effektivt resursutnyttjande isamhället som helhet som telesystemet isig självt är effektivt samt--bidra till regional balans och möjliggöra socialahänsynstaganden.Telepolitikens nätutbyggnadsplaner skall förankraspå regional och lokal nivå, och kostnaderna förgrundläggande telekommunikationer skallbestridas solidariskt.I fjolårets tillväxtproposition konstateras det att ettgällande riksdagsbeslut om en kostnadsanpassningbygger på insikten att det inte går att subventioneraabonnemangsavgiften och samtalsavgiften förlokalsamtal med överskott från rikssamtal ochutlandssamtal. Företagen subventionerade, enligtpost- och teleutredningen, hushållen.Taxebesluten delegerades till -- dettagäller fr.o.m. -- med ett pristak förtelefonin på av nettoprisindex. Dessutomskärpte kraftigt de ekonomiska kravenpå . Förutom ökade skatter och krav påutdelning handlade det om krav från staten på 5miljarder i en engångsleverans. Vidare förföll ettlån på . Dessa inleveranserskulle medverka till nya satsningar på järnvägar ochvägar.I oktober beslutade om det nyataxesystemet, vilket väckte en kraftig opinion --särskilt bland pensionärer och handikappade. Enav fördelarna med det nya taxesystemt var, som jagser saken, att rikstaxan skulle sänkas.I december stoppades denna nya taxa, och uppskovmed taxeomläggningen genomfördes. Nya pristakskulle studeras. Någon sådan studie har vi dockännu inte sett till.Trots uppskovet med taxihöjningarna bibehölls dehårda ekonomiska kraven på inleveranser tillstatskassan och övriga målsättningar för televerket.Det är givet att denna kombination av beslut ställertill problem. Men en del av skulden för detta åvilarenligt min mening också , varsbeslutsunderlag och återrapportering har varitmycket begränsade. Vårt parti följer linjen att detnaturliga för staten borde ha varit att sänka kravenpå inleveranser av pengar, så att kundeha uppfyllt viktigare regionalpolitiska och socialamål.Televerksledningen gick emellertid ut med enannan linje. För att lösa motsättningen mellan deolika kraven ansåg televerkschefen attmoderniseringen utanför de större tätorternakunde skjutas , och de anställda kundepermitteras tidigare eller sägas upp. Detta kundetolkas som att televerksledningen mer månade ominvesteringar i vägar och järnvägar än i televerket.Chefen kunde också ha föreslagit att dessainvesteringar skall finansieras på annat sätt ängenom resurser från . får t.ex.barnverket pengar från staten för sinainvesteringar, som tjänarpengar på att lägga ut kabel till förmån förteleverkets konkurrenter.Vi får den situationen att investeringar i televerketsinfrastruktur försenas för att annan infrastrukturskall kunna skyndas på med medel som televerkethar tjänat ihop. Denna infrastrukturpolitikförefaller givetvis orimlig och är oerhört svår attförstå för glesbygdsbor och anställda inomteleverket.När en del sommargäster kanske från Stockholmdyker upp i glesbygden eller skärgården upptäckerde att det bara sticker upp en svart kabelstump pådet ställe där telefonkiosken stod. Den som har gottom pengar kanske bestämmer sig för att skaffa enmobiltelefon för . Om man far tillnärmaste tätort för att besöka telebutiken för attringa där, finner man kanske att denna har upphört.Man får upplysningen att om man skall ha någotreparerat, får man skicka det som postpaket tillnågot annat samhälle och sedan hämta ut denreparerade grejen på posten. Ortsbornas och deteleanställdas protester har inte hjälpt.På landsbygden oroas man för attåska, blåst och nedfallande träd skall slå uttelelinjen och att de uppsägningar som skett ochsom pågår gör att man inte klarar de garantier förreparationer som har ställt ut.Datorberoende tjänsteföretag oroar sig också förom de blir möjligt att flytta ut iglesbygden, därför att man känner hot om attinvesteringar i , digitalteknik ochfiberoptik kommer att skjutas . Närersättningar av gamla kablar och ledningar uteblir,försämras också överföringskapaciten i mindrebefolkade områden, där man inte avser att bygga utdigitalteknik.Oron för vad som kommer att ske medteleförsörjningen kan vara tillräcklig för att ettföretag väljer bort en ort som annars skulle ha varitintressant. Det är alldeles nödvändigt, omregeringen skall ha någon trovärdighet medparollen om att hela skall leva, att mangaranterar att förutsättningarna för telefoni ochgrundläggande datatjänster skall vara likvärdiga ihela landet. Som jag uppfattat det är det också enav EG:s principer, och det har vi markerat särskilti vår motion. Det är ju också en princip som harslagits fast i mål för telepolitiken. Denprincipen måste preciseras och gälla inte barateletjänster utan även grundläggande datatjänster.Av vad jag nu har sagt framgår att jag inte anser attde regionalpolitiska målen omfattas av någonstörre lidelse i . En förbättradrapportering från om hur de angivnamålen uppfyllts är absolut nödvändig. Detta harockså revisorer påpekat. Det måsteunderstrykas från riksdag och regering att ettminimikrav är att mål skall fullföljas.Man skulle gärna kunna sätta de regionalpolitiskamålen högre, och staten skulle inte fullt ut behövaanvända som en mjölkkossa. Då skullevi också kunna minska takten i uppsägning ochpermittering av personal. Att görateleverkets anställda arbetslösa innebär egentligeningen stor besparing i dagens läge, eftersom statenmåste försörja dessa arbetslösa viaarbetslöshetskassa eller kontantstöd. I denlågkonjunktur som råder borde statliga verkkunna föra en betydligt mjukare personalpolitik.Jag vill, herr talman, yrka bifall tillmeningsyttringen i mom. 2, som avser kraven pågrundläggande kommunikation i hela landet, och imom. 4, som avser personalpolitik.Anf. 207 TOM ():Herr talman! Socialdemokraterna har under desenaste åren gärna velat framstå som ett moderntoch framåtsyftande parti. De gamlaplanekonomiska målen har tonats ned, och detidigare så välkända kraven på statliga ochkommunala monopol anses inte längre ligga ''itiden''.När vi nu diskuterar framtid märks dockföga av denna ''nya'' form av socialdemokrati.Tvärtom har man nu reserverat sig till förmån förett bibehållande av just ett statligt monopol av dengamla klassiska modell som Statsanställdas förbundalltid har värnat om.Men förändringsviljan har dock, i varje fall delvis,funnits! Så sent som presenterade dendåvarande socialdemokratiska regeringen ettförslag om bolagisering av , ett förslagsom då godtogs av . Men man önskadeytterligare analyser, och när dessa nu är klara ochden arbetsgrupp som förrekommunikationsministern tillsatte drar slutsatsenatt en ombildning till aktiebolag bör ske, då backarSocialdemokraterna tillbaka igen och vill helstbehålla den gamla verksformen.Logiken är inte alldeles solklar.För att inte verka helt ur takt med tiden accepterarman en bolagsbildning under förutsättning att detblir ett helägt statligt bolag. Men detta, herrtalman, är den absolut sämsta lösningen. I ettstatligt monopolbolag har ingen insyn,inga krav ställs på bolaget från fondbörs ochbanker, och man bolaget kan i sort sett göra somman själv finner bäst, utan besvärande insyn. Vi harmånga exempel på detta, inte minst inom justteleverkets ansvarsområde.I den socialdemokratiska världen är det inte möjligtatt upprätthålla viktiga servicemål, om inteverksamheten ägs av stat eller kommun. HarSocialdemokraterna aldrig någonsin funderat övervarför vi har elektrisk ström i hela landet till lågapriser, trots att där inte finns något statligtmonopol? På elsidan har vi alla tänkbarakombinationer -- statliga, kommunala, kooperativaoch privata -- visserligen inte i full konkurrens, dethar inte tekniken medgett, men i en inbördeskonkurrens som har medfört en bra försörjningmed god teknik till låga taxor.Statliga monopol är sannerligen ingen bra garantiför verksamhet.Ett motiv för det statliga monopolet skulle vara attdet medger en korssubventionering mellan olikaabonnentgrupper. En sådan korssubventioneringär knappast önskvärd. Den innebär att taxan förrikstrafiken blir för hög. tappar dålönsam trafik, eftersom konkurrens inte längretekniskt kan förhindras. Samidigt riskerar telverketatt ensamt få betala höga kostnader för olönsammalokala nät.Under många år har kostnadsbilden förskjutits motallt lägre kostnader för långväga trafik och ökadekostnader för den lokala. Självfallet måste dettaåterspeglas i taxestrukturen, dvs. atthushållskunderna måste betala en större del avkostnaden för det lokala nätet.Detta är dock ingen regionalpolitisk nackdel.Genom de låga kostnaderna på långa förbindelserkan verksamheter lokaliseras var somhelst i landet -- det är bara vår egen fantasi somsätter gränserna. Det finns ingeninfrastrukturinvestering där så goda resultat kanåstadkommas till så låga kostnader som just påteleområdet.När flygbiljetter bokas i , tågbiljetter i Ångeoch taxibilar dirigeras från en ö i yttreskärgården, är det exempel på den nya typ avteleteknik som inte får motverkas genom högalångdistanskostnader och ett stelbentmonopoltänkande.Ny demokrati vill i sin resevation också bibehållanågon form av statliga verk som skall driva självatelenätet. Konstruktionen verkar inte vara heltgenomtänkt, möjligen är det någon motsvarighettill som man haft i tankarna.I och med att blir bolag kommer någonform av lagstiftning att erfordras, och i sambandmed detta kommer koncessionsfrågor och liknandeproblem att lösas. Därmed borde grundtanken i Nydemokratis reservation vara tillgodosedd.Ny demorkati vill också bedriva socialt inriktadtaxepolitik i . Partiet kom in i riksdagenmed den goda föresatsen att spara bort ungefärhalva statsbudgeten . Detta skulleinte vara någon konst, bara folk från verklighetenfick lägga fram förslag -- fick vi andra höra.Hitintills har nyd i stort sett stött alla förslag tillutgiftsökningar och nya regleringar. Jag väntar medspänning på den dag då de stora besparingarna skallkomma.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer ochmeningsyttringar.Anf. 208 () replik:Herr talman! Jag vet inte om Tom hördeinledningen av mitt anförande, för han kom in litetsenare. I det gjorde jag klart att vi står fast vid enbolagisering av , såvida vi kan behålla detelepolitiska mål som vi har lagt fast i riksdagen.Vad sedan gäller Socialdemokraterna som ettframåtsyftande parti har vi alltid tyckt att man skallstimulera den tekniska utvecklingen men samtidigtse till att denna utveckling kommer alla till del i helalandet. Det har vi också gjort genom att vi harett av världens bästa televerk med mycket lågakostnader i förhållande till övriga länder inomOECD-området.Vi verkar inte på något sätt för en bolagisering. Närvi fattade beslutet våras, gjorde vi redan frånbörjan klart att förutsättningarna för enbolagisering var att staten skulle äga televerket.Detta slår vi åter fast i årets motion.Anf. 209 TOM () replik:Herr talman! I så fall är ju reservationen onödig.Betänkandet innehåller ingenting annat än ettförslag om bolagsbildning. Det finns ingenting idetta betänkande som talar för en privatisering avbolaget. Trots detta säger man i reservationen accepterar en bolagsbildning under vissaförutsättningar. Det tolkar jag som en starkreservation för att man egentligen inte vill se enbolagsbildning, utan att det är något som man tillnöds accepterar.I betänkandet som sådant talas det inte om enprivatisering. Med den motivering som AnitaJönsson nu anför är hela reservationen egentligenonödig.Anf. 210 () replik:Herr talman! Vi har i utskottet behandlatregeringens proposition bil. I denna talarkommunikationsministern om att man skall belysaoch se vilka förutsättningar som finns för enprivatisering av . Med tanke på de förslagsom kommer från den borgerliga regeringen -- deär ofta dåligt belysta och innehåller varken någraanalyser eller konsekvensbeskrivningar -- är detviktigt att slå fast var vi socialdemokrater står närdet gäller en utförsäljning av televerket.Anf. 211 () replik:Herr talman! Tom talade om att televerketär ett statligt monopolföretag. kan manläsa -- och man får väl förutsätta att det är riktigt --redovisning en beskrivning av hursituationen är ute i . I , utom iStorbritannien, har man monopol eller duopol påmobiltelefoner. Man har lagfäst monopol påtelefontjänster, koncession på kabel-TV och manhar monopol på näten.Nätet i är ju öppet för en rad utländskabolag, som då har möjlighet att konkurrera. TV 2bygger nu upp ett alternativt fibernät. När dåteleverket förlorar marknad i , sägs detibland i den allmänna debatten att man skallförsöka återvinna den förlorade marknadsandelenutomlands. Om situationen i vår omvärld ser ut såhär, kan man naturligtvis inte kompensera siggenom att gå in i engagemang i andra länder. Hurtänker regeringens företrädare lösa det problemet?Anf. 212 TOM () replik:Herr talman! Det är självklart att ettkonkurrensutsatt televerk i måste verkaunder likvärdiga förhållanden i utlandet. Om manser sig runt i världen finner man att telepolitiken påmånga håll är föremål för en stor omvälvning. Degamla monopolen bryts upp, och det kommer nyaaktörer på marknaden. Som exempel kan nämnasUSA, där man bröt sönder hela Bellsystemet.Abonnenterna kan nu välja på ungefär fem olikaoperatörer på långdistansförbindelser. Dennautveckling kommer även i , och med dennya aktuella tekniken blir den mer och merpåtaglig. Självfallet är en förutsättning att desvenska operatörerna arbetar under sammaförhållanden som utländska företag gör i dettasammanhang. Det är den förutsättning som viarbetar med.Anf. 213 () replik:Herr talman! I denna årsredovisning sägs det att detär angeläget att också andra länders telemarknaderhar samma öppenhet för utländska bolag somSverige har. Ett exempel är att idagsläget inte har samma frihet på denliberaliserade brittiska telemarknaden, som ju sägsvara någon sorts föredöme för den borgerligaregeringen.Televerket får betala avsevärt mer för att viatransport i nationella nät i utnyttjatjänsterna där, jämfört med vad brittiska företag fårbetala för transport i näten i . Det är underdessa ogynnsamma villkor som tvingasatt konkurrera. Jag förutsätter att ni tänker tainitiativ till att verka för att se till att dennaomöjliga situation förändras.Anf. 214 TOM () replik:Her talman! Självfallet skall förutsättningarna varalikvärdiga för de olika operatörerna. Men jag kaninte leda in detta så långt som gör närhan redovisar olika teletaxor och olika samtalstidervid olika förvaltningar. Jag förutsätter att detta ärsådant som kommer att lösas genom förhandlingarpå verksnivå, på bolagsnivå och mellandepartementen. Men det är en självklarhet attkonkurrensen skall vara likvärdig för alla.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 215 (nyd)replik:Herr talman! Jag måste tyvärr göra Tom Heymanledsen genom att säga att det utskott som jag harhamnat i är ett typiskt sådant utskott som inte kanföreslå några stora nedskärningar, snarare tvärtom.Allmänheten kräver att det skall investeras massorav pengar i infrastrukturen.Jag får därför hänvisa till Ny demokratisrepresentanter i socialförsäkringsutskottet,socialutskottet och kanske även i finansutskottet,om Tom vill ta del av de storanedskärningar som vi vill göra.Vi vill göra en uppdelning av i två bolag,ett kabelbolag och ett ''ovan-jord-bolag'' just därföratt vi inte vill ha det som i . Där har mansålt ut ett statligt monopol till ett privat monopol.Det kan ju inte vara någon vits med det. Då kanman lika gärna ha det som vill ha det,dvs. ett statligt monopol, för ett sådant kanåtminstone styras från denna kammare. Så vill jagalltså inte att det skall vara.Jag har varit i kontakt medkommunikationsdepartementet, och jagförutsätter att man när man lägger fram enredogörelse över associationsproblematiken ocksåredogör för hur en sund konkurrens skallåstadkommas på den svenska telemarknaden.Anf. 216 TOM () replik:Herr talman! När det gäller besparingar har jagmed stor nyfikenhet och med stort intresse tagit delav de förslag som Ny demokrati har lagt fram iandra utskott, men jag har inte hittat någrabesparingar där heller.Anf. 217 (nyd):Herr talman! Jag kan villigt erkänna att det ännuinte har kommit så många förslag, men som TomHeyman kanske är medveten om har vi just nu enkraftig lågkonjunktur i . Samtliga ledamöteri denna kammare tycker att det är onödigt att kastaut människor i arbetslöshet och i stället ge demersättning via transfereringar, när de kanske kanvara kvar i systemet tills det återigen blir enhögkonjunktur. Det är kanske därför som TomHeyman ännu inte har sett så stora förändringar,men vänta , då vi kommer att presenteradet hela.Anf. 218 ():Herr talman! Jag har lyssnat till en stor del avdagens debatt, och jag har observerat att dettydligen hör till sladdebattörernas förpliktelse attge en ovation till den som försvarar utskottetsbetänkande.Tom har på ett förtjänstfullt sättrepresenterat oss alla i regeringskoalitionen.