prot · GF0966 · 1992-02-19 00:00:00 — Vi i Ny Demokrati är emot statsstyrdamonopol över huvud taget, och när det gäller anser vi attdet statsstyrda monopolet är ett hot mot yttrandefriheten,informationsfriheten och opinionsbildningen.Jag har i motion när det gäller och påpekat att man faktiskt harbyggt upp ett monopol på området fri TV och att vi måste se övermassmediakoncentrationen över lag.Jag anser alltså att det är fel att man skall pungslå det lilla företag somdet här handlar om på flera miljoner för att stoppa in dem i SverigesRadio, som alltså har hundratals gånger fler fast anställda. Jag anser attdet är principiellt fel att det lilla företaget skall generera pengar tillden stora kolossen och att det är fel att finansiera en verksamhet på detsättet. Man måste se över det som är fel och inte blunda och köra vidare.Så till vad jag menar med lågproduktion. Under de som man har säntstatlig TV har av programutbudet varit köpt utifrån. När manhar så många anställda i koncernen anser jag att man har en lågegenproduktion. Någon annan definition än den ligger inte bakom det uttrycksom frågade mig om.Så till min kultursyn. Jag tror att folk faktiskt tittar på det som detycker om. Det är av god kvalitet.Koncessionsavgiften har ju en rörlig del, och den är beroende av hur storareklaminkomster man får, och reklaminkomsterna är ett indirekt mått påantalet tittare. Ju bättre program man gör, desto fler människor tittar påprogrammen. Jag delar absolut åsikten att program om kulturmiljö är TV avgod kvalitet och att våldsfilmer är någonting dåligt.Men det här har liksom inte riktigt med det att göra. Jag tycker att JohanLönnroth, representerar litet grand av inställningen att man skallundervisa människor och tala om för dem vad som är bra och vad som inte ärbra. Jag tror att människor har förmåga att själva välja vad de vill se ochatt mycket av det som den fria marknaden gör är bra.Anf. 58 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Repliktiden är slut.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag är inte säker på att jag uppfattade det som HarrietColliander började med. Hon är emot statsstyrda monopol, sade hon, menfattade jag rätt när jag uppfattade att hon också är motståndare tillprivata monopol? (: Ja. )Sedan till frågan huruvida är ett litet företag. Det ärklart att i sig ännu så länge kanske är ett ganska litet företag --själva monopolet har ju ännu inte börjat verka; det skall ju komma. Men närman tittar på den maktgruppering som finns bakom och alla de andraintressen som han har inom massmedia skulle jag nog vilja påstå att det ären väl så stor och stark maktapparat. Jag skulle vilja veta om HarrietColliander och Ny Demokrati är lika intresserade av att bryta ned dennamaktapparat som man är intresserad av att bryta ned det s.k. statligamonopolet.Till slut till det här med programproduktivitet igen. Om man tittar sigrunt i världen finner man -- och det är också välkänt -- att där reklam-TVoch reklamradio har brett ut sig på allvar, där får man en tendens tilllikriktning. Det blir mycket av typ våldsfilm, pornografi ochmassproducerade program, som kan spridas över en mycket stor del avvärlden.Skall man ha något svenskproducerat och även program som riktar sig tillmindre tittargrupper -- låt oss kalla det för exklusiva intressen av olikaslag -- krävs det faktiskt ett större antal anställda per tittare eller persänd timme; det kommer man inte ifrån. Har man något slags kulturpolitisktmål med massmedia får man faktiskt acceptera också program medförhållandevis låg produktivitet i den här meningen.Anf. 60 (nyd) replik:Herr talman! Jag delar uppfattning att monopolet i ochTV 4 är en fara och att man måste så att säga bryta det.När det gäller reklamfinansierad TV liksom radio är vår grunduppfattningatt frihet gagnar demokratin -- det är ytterst en demkratifråga -- och av den anledningen får leva med reklam.Sedan tycker jag inte att den svenska televisionen uppfyller publicservice-kravet. är det två TV- kanaler som sänder . Det kunde räckamed att en kanal gjorde det. Det finns liksom inget val. Jag tycker alltsåinte att uppfyller public service-kravet.Anf. 61 () replik: Herr talman! Vi kanske får återvända till frågan om demokrati och frihetoch vad detta har med reklam att göra i någon senare debatt. Men jag fårnog säga att jag tittat litet extra mycket på olikareklaminslag i både och , och jag stärks i minövertygelse att är det någonting i massmedia som är ett hot mot demokratin,så är det många av de vidriga reklaminslag som finns i dessa program.Jag såg t.ex. ett barnprogram -- jag tror det var på -- ochdär körde man då i pauserna reklmaninslag för någon actionfilm, där det varen snubbe som sprang omkring med ett stort svärd, och så såg man ensamlagsscen -- i och för sig så inklippt att den blev mycket snabb.Detta kördes alltså mitt i ett barnprogram. Jag har inte kollat om det härär i strid med gällande regler, men den här typen av TV är ett mycketstörre hot mot demokratin än vad någonsin den statliga televisionen är.Anf. 62 ():Herr talman! skall anta en lag om koncessionsavgift för detprogramföretag, , som av regeringen fått tillstånd attsända television i den tredje markbundna kanalen, enligt ett avtal medstaten, till utgången av . Lagen föreslås träda i kraft mycketsnart, den 1 mars 1992.Nordisk Television får tillgång till en av fyra markbundna kanaler och nårdärmed ut till de flesta i landet, även till dem som har endasttraditionella TV-mottagare. Bolaget får tillgång till en reklammarknad påsådana villkor att man själv i praktiken kan bestämma annonspriserna. Ingenreklamskatt utgår heller på reklam i radio och TV. Allt detta innebärgivetvis en konkurrensfördel som efter en inkörningsperiod betyder storslamekonomiskt sett för denna tredje kanal. Om TV- tittarna blir lika glada ochbelåtna återstår att se. har varken eller -- visserligeninte helt jämförbara med den nya kanalen -- rosat marknaden utan erbjuditett mycket slätstruket utbud, mestadels bestående av gamla amerikanskaserier.Att staten i gengäld ålägger bolaget att betala en avgift för koncessionensamtidigt som konkurrenten utestängs från reklam ansersamtliga partier utom Ny Demokrati vara rimligt. Men säger plötsligtHarriet att man skall bryta det privata reklammonopolet, trotsatt ni inom Ny Demokrati i er reservation i verkligheten göder den härkanalen och är ensamma om denna gödsling i och med att ni tycker attkoncessionsavgiften icke skall utgå. Den här avgiften skall betalas in tillrundradiofonden, och hur mycket medel som ur denna fond därefter betalas uttill bestäms i särskild ordning. Den koppling som görs i NyDemokratis reservation, nämligen att åderlåts ''under det att kanal 1och får en ekonomisk förstärkning utan att behöva anstränga sig'' ärinte bara oförskämd utan grovt vilseledande. Rejäla koncerngenomgångar medrationaliseringar har gjorts, , inom underhela 80-talet -- det vill jag säga upplysningsvis om känner till den historien. Resultatet har blivit att vi för närvarandehar ett av de bättre Public-service-företagen -- kanske det bästa -- i helavärlden, ett public-service-företag som vi också ställer väldigt hårda kravpå. För min del tycker jag det är utmärkt att pengarna i fonden ger utrymmeför ett reformtillskott för , men det finns alltså ingetautomatiskt samband här, som gör gällande.I KU:s betänkande tillstyrks att radionämnden skall ges tillgång tillvitessanktioner om ett programföretag bryter emot radiolagen vad gällerannonsregler eller avtalsbestämmelser om sponsrade program. I betänkandethar vi också tagit fasta på skatteutskottets erinran emot propositionen ochanser att och skattemyndigheterna som skall utförarevisionen också skall ha huvudansvaret för den. Beslutet om revisionfattas av de nämnda myndigheterna, dock efter framställning av kabelnämndensom sålunda behåller sin initiativrätt.KU har prövat om lagen om koncessionavgift är förenlig med grundlagen.Enligt regeringsformen skall lagen vara generell. Dock kan enligtförarbetena det undantagsvis gå att lagstifta om enskilda fall. Vi sägeratt lagen om skyldigheten att betala koncessionsavgift får anses uppfyllakravet på generell tillämpbarhet. Utskottet beaktar att tillstånden attsända är tidsbegränsade.Bo Hammar reserverade sig redan i TV-beredningen till förmån för högrekoncessionsavgifter, och jag hyser därför en viss förståelse för JohanLönnroths ställningstagande i denna sak. Det är dock inteutskottsmajoritetens.Herr talman! Jag anser det inte vara mödan värt att ödsla alltför mycketkrut på att bemöta den gallimatias som Ny Demokratis reservation vad gälleromdömena om innehåller. Att skriva att statsstyrningen avSveriges Radio innebär en faktisk begränsning av den friaopinionsbildningen, yttrandefriheten och informationsfriheten är nonsens.Att skriva att monopolföretaget därmed är ett hinder förverklig demokrati är nonsens. Fullständigt felaktiga, hårresande korkadeoch otillständigt vulgära uppfattningar kanske är symtomatiska för NyDemokratis i sak illa underbyggda föreställningar över huvud taget.Sverige har liksom många andra länder anammat public-service-tanken, enradio och TV för alla. Det innebär att grupper ävenutanför de gängse etablissemangen får chansen att komma till tals. ISverige har staten givit vida ramar för verksamheten. Kvalitet, mångfald iutbudet, tillvaratagande av minoriteters intressen, vaktslående om vårinhemska kultur och vårt språk är målsättningar som skalluppfylla -- och uppfyller. Yttrandefriheten har tvärtemot Ny Demokratisuppfattning vidgats och fördjupats.Jag yrkar bifall till KU:s hemställan.Anf. 63 (nyd) replik:Herr talman! Jag förstår att inte tål kritiken motSveriges Radio, eftersom jag vet att är styrelseledamot iSveriges Radio. Då inser jag att hon inte har någon som helst förståelseför att rationaliseringar skall göras, så att man städar uppifrån och gören organisation effektiv.Vi inom Ny Demokrati göder inte . Vi sätter oss emot principen att manså att säga tar från ett litet företag för att bekosta det som inte ärrationellt och det som är illa drivet i . Viupplever inte heller att , som jag sade tidigare, uppfyllerpublic-service-kravet. Det är så att man i de två TV-kanalernasneglar på de stora gossarna inom reklam-TV-produktionen och gör som degör, så att man sänder lätta program på bra tider, medan tittarna när devill se tyngre program eller kanske t.o.m prisbelönta svenska program fårvänta till midnatt.Man behöver inte anstränga sig särskilt mycket för de pengar man får.Varför skall man då göra precis som TV-bolagen? Det förstår inte jag. Så dehär hårda kraven som sade att man ställer påpublic-service-företaget kan jag inte se att man verkligen ställer.Och när det gäller det här med att jagar tittarsiffrorfrågar jag: Varför gör man det, när man har ett public-service-uppdrag? Mankanske snarare skulle fråga om tittarna är nöjda, i stället för att räknadessa tittarsiffror. Anf.64 () replik: > Herr talman! Man frågar med jämna mellanrum om tittare är nöjda. Det harframgått väldigt tydligt att de tittare som har tillgång tillkabelsändningar med och samt utbud är mycket meranöjda med vad presterar. Det gäller specielltnyhetsprogrammen.Jag skall inte träta så mycket mer med . Jag kan baranotera att hon är för ett fullständigt skattefrälse när det gäller enkommersiell reklam, som hon förhånar och tyckeratt skall sättas på svältkost.Avslutningsvis vill jag säga att om inte hade varit såtolerant och vidsynt i sin bevakning av Ny Demokrati inför valet, hade inteNy Demokrati funnits som parti i i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )9 § Sammanställning av tilläggsbudget I för /92Föredrogsfinansutskottets betänkande1991/92:FiU11 Sammanställning av tilläggsbudget I för /92(prop. 1991/92:25).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )10 § Internationellt samarbete i brottmålFöredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU6 Internationellt samarbete i brottmål (prop. 1991/92:46).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )11 Teleavlyssning och teleövervakningFöredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU8 Teleavlyssning och teleövervakning (skr. 1991/92:32).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )12 § Uppgifter om fornminnen i gravationsbevisFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU16 Uppgifter om fornminnen i gravationsbevis.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )13 § betänkande1991/92:LU17 Permutation.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )14 § Godkännande av avtal rörande handeln mellan och m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1991/92:UU18 Godkännande av avtal rörande handeln mellan EFTA-länderna ochTurkiet m.m.(prop. 1991/92:23).BeslutFöretogs till avgörande bostadsutskottets betänkande 1991/92:BoU10,jordbruksutskottets betänkanden /92:JoU10, JoU9 och JoU11,betänkande 1991/92:KU21, finansutskottetsbetänkande /92:FiU11, justitieutskottets betänkanden /92:JuU6 ochJuU8, lagutskottets betänkanden /92:LU16 och LU17 samtutrikesutskottets betänkande 1991/92:UU18.Bostadsutskottets betänkande BoU10Utskottets hemställan bifölls med 171 röster mot 133 för reservationen avOskar m.fl.Jordbruksutskottets betänkande JoU10Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU9Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU11Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU21Mom. 1 (avslag på de i proposition 1991/92:78 framlagda lagförslagen)Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 25 för reservationen avHarriet . 1 ledamot avstod från att rösta.Mom. 2 (förslaget till lag om koncessionsavgift på televisionens område)Utskottets hemställan -- som ställdes mot det av underöverläggningen framställda yrkandet -- bifölls med acklamation.Mom. 3Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU11Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU6Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU8Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU16Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU17Utskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU18Utskottets hemställan bifölls.15 § Anmälan om frågorden 18 februari1991/92:394 av () till jordbruksministern omursprungsbeteckning på livsmedel:I den nya livsmedelslagen som trädde i kraft står i den26 §: ''Produktionslandet (ursprungslandet) skall framgå på färdigpackadelivsmedel. I fråga om beredda livsmedel menas med produktionsland därberedningen utförts. ''Detta innebär att konsumenterna inte vet om köttet i köttfärsen, röktaskinkan eller korven kommer från eller från importerade djur somkan vara uppfödda på hormoner, antibiotika och kadavermjöl.Är jordbruksministern beredd att verka för att lagen ändras så attkonsumenterna får korrekt information och därmed valfrihet att väljasvenskt eller importerat kött i beredda livsmedel?1991/92:395 av () till justitieministern om straffskärpning förbrott där vapen använts:Den 17 februari blev en polis ihjälskjuten i tjänsten, när han skullebevaka en värdetransport.Brottsligheten i har blivit alltmer brutal och i allt fler fallanvänds skjutvapen. Poliser löper särskilt stora risker att bli utsatta fördenna ökade brutalitet och användandet av vapen. Även andra riskerar attskadas i den ökande och allt grövre brottsligheten.Denna utveckling måste stävjas. Samhället måste särskilt hårt markera, attdenna brutalisering och användandet av skjutvapen inte kan tolereras.Med anledning av det anförda vill jag fråga justitieministern:Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att skärpastraffen för brott där vapen kommer till användning?1991/92:396 av () till kommunikationsministern om möjlighet föralla att ta in svenska TV- sändningar:Per-Johan bor i byn vid Blå vägen (E 79) från Tärnasamhälle. Han kan inte se en riktig TV-bild trots att han bor endast någrakilometer från sändarmasten. För att se måste han och allaolycksbröder i byarna , Bäcknäs ochTärnafors söka sig in till Tärna och där mer eller mindre våldgästa sinavänner för att få se de program som är särskilt intressanta.När man klagar hos blir svaret bara att man får skylla sig självnär man bor på en sådan plats. tycker att det är enmänsklig rättighet att kunna se TV på ett godtagbart sätt för att slippakänna sig som främling i sitt eget land.Vilka åtgärder är kommunikationsministern beredd att vidta för att allaskall ha en rimlig möjlighet att se på de svenska TV-programmen?1991/92:397 av () till justitieministern om åtgärder motväpnade rån:En polisman har mördats av beväpnade rånare. Polismannen var i tjänst meduppdraget att skydda en värdetransport.Ett polismord väcker särskilt stark avsky och förbittring. I några länderbestraffas polismord hårdare än andra mord. Polisen har samhällets uppdragatt skydda oss andra. Polismannen som mördades är ännu ett offer i denlavinartade våldsvåg som drabbat vår nation.Det starkt ökade antalet väpnade rån mot värdetransporter är särskiltoroande och måste mötas med speciella motåtgärder. Det är rimligt att maninom bankväsendet överväger nya betalningssystem och ökade skyddsåtgärder.Samtidigt bör samhället reagera med strängare straff.Visserligen har straffsatsernas optimum höjts, men straffmätningen idomstolarna ter sig tydligen inte allt för avskräckande på de brottslingar-- oftast återfallsförbrytare -- som gör väpnade rån. Inlåsning genomlängre fängelsestraff -- och livstid när någon dödas -- skulle ocksåinnebära färre våldsmän ute i det fria.Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att motverkaväpnade rån mot värdetransporter och andra våldsdåd där polismän ochväktare utsätts för särskilt stora risker?1991/92:398 av () till justitieministern om åtgärder motolaga vapeninnehav m.m.:Skjutvapen används allt oftare i samband med brottslighet av olika slag.Det förefaller vara enkelt att skaffa skjutvapen på en illegal marknad.Under perioden 1972 till 1990 stals mer än 17 000 skjutvapen i . Avdessa har drygt 4 000 kommit till rätta. Stölder sker både urprivatbostäder och militära anläggningar.Självfallet är det ökande skjutandet djupt oroande. Många människor kännerotrygghet; inte minst de anställda i banker och butiker.Vilka särskilda åtgärder planerar justitieministern för att kraftfulltminska innehav och användning av illegala vapen?1991/92:399 av () till statsrådet omBoforsaffären:Pressuppgifter synes bekräfta indiska misstankar omoegentligheter på hög nivå i samband med Boforsaffären. På vad sätt kanSverige nu medverka för att bringa fullständig klarhet i frågan?16 § Kammaren åtskildes kl. 15.42.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 § anf. 51 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.