prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Sedan kan man alltiddiskutera hur många timmar det skall vara, och dettycker jag att läroplanskommittén kan överväga,likaså på vilka stadier undervisningen skall ges.Det är viktigt att slår fast att det skallvara garanterad undervisningstid, för då vet vi hurdet kommer att bli . Det vet vi inte medutskottets skrivningar. Med utskottets förslag vet viinte vad tycker, om inte Anne-CathrineHaglund mer noggrant preciserar vad skrivningeninnebär.Herr talman! Sist har vi frågan om etik ochvästerländsk humanism. Det är viktigt att alla barnfår del av det svenska kulturarvet och av vårhistoria. Det skall barnen få i ämnen som historiaoch religionskunskap. Däremot blir visocialdemokrater förundrade över att regeringenändrar i läroplansdirektiven, när Ann-CathrineHaglund säger att samma värdemässiga grund skallgälla. Varför ändra i direktiven om man inte menarnågot med det?Jag upprepar vår ståndpunkt, nämligen att det ärolyckligt att regeringen för in en terminologi somkan leda tankarna alldeles fel, dvs. mot att densvenska skolan skall ha en viss religiösöverbyggnad.Anf. 9 ()replik:Herr talman! Utskottet har sagt att det är rimligt attse över betygen i enlighet med direktiven tillbetygsberedningen.Ewa Hedkvist uttalande visar att hon ärfast i det betygssystem som finns ochsom har funnits , dvs. Jag håller med om att det relativabetygssystemet inte är bra. Det har jag sagt ändafrån början. Däremot kan ett betygssystem sompremierar en kvalitativ kunskapssyn vara en positivkraft, dvs. innebära att undervisningen blir bättreoch att en kunskapssyn som verkligen medförförståelse, insikt och förmåga att tillämpakunskaper och att se orsakssammanhangpremieras.Jag kan inte förstå vad det är för fel i att sätta betygpå ett tidigt stadium -- eller att i varje fall göra enprövning, såsom utskottet har uttalat. Barn villtidigt veta hur det har gått för dem och hur de harklarat sig. Jag tycker att det är riktigt och rimligt attskolan ger dem det beskedet.Vidare har vi frågan om slöjd, hemkunskap ochbarnkunskap. Jag sade att utskottets skrivningarinnebär att dessa ämnen i allt väsentligt kommer attvara obligatoriska.Ewa Hedkvist svarade inte på min frågaom antalet timmar. Det är en stor skillnad på engaranterad undervisningstid perårskurs, per årskurs eller perstadium, osv. Hur många timmar vill ge dessa ämnen? Är det inte rimligt attläroplanskommittén får göra en övervägning av alladessa ämnen? Kommittén skall ju göra enövervägning av timtalet för alla ämnen.Sedan har vi formuleringarna när det gäller denkristna etiken och den västerländska humanismen.Det är viktigt att tala om för barn och ungdomarvarifrån våra värderingar har kommit. När vi slårfast de normer och värderingar som vi är överensom, är det viktigt att tala om att de genom denkristna etiken och den västerländska humanismenär djupt förankrade i vårt land.Historielöshet kan vara mycket farligt. Att intekänna sitt kulturarv är en stor brist för enmänniska. Det är viktigt att tala om att våra rötterfinns här. Men det innebär inte att skolan skall varakonfessionell. Det är en helt annan sak.Anf. 10 ()replik:Herr talman! Det är välgörande att höra säga att skolan inte skall varakonfessionell. Det är något som har präglat densvenska skolan, och det är bra att höra att det skallvara så i framtiden.Det är också viktigt att eleverna, barnen ochungdomarna, får del av det svenska kulturarvet imånga olika avseenden, även det religiösakulturarvet. Det är en viktig del av vår historia.Den undervisningen ges i skolan i historie- ochreligionskunskapen. Där har vi inte heller någraskilda åsikter.Såsom skrivningarna är utformade iläroplansdirektiven uppstår det tvivel ochfunderingar om vad det hela innebär. Det är junågot nytt som tillförs. Det är olyckligt att vi skallbehöva sväva i tvivel om skolans värdemässigagrund, på grund av att regeringen har lyft in dennaformulering. Det är därför viktigt att diskussionenförs.Som jag sade i mitt första anförande finns detsådana formuleringar i propositionen omlärarutbildning vilka ytterligare förstärkerosäkerheten om skolans värdemässiga grund. Detär en osäkerhet som regeringen har skapat, och detär mycket viktigt att vi diskuterar frågan.Är dessa formuleringar en tillfällighet, eller berorde på att kds ingår i regeringen? Kan de, eftersomdetta parti finns med bland regeringspartierna, varaen tillfällighet?Jag vill att ytterligarepreciserar sig i den här frågan så att det inte rådernågra tvivel om på vilken värdemässig grund skolanskall stå på.Vidare har vi hemkunskap, slöjd och barnkunskap.Ann-Cathrine försöker komma ifrånansvaret att säga vad utskottet menar. Hon säger attdessa ämnen i allt väsentligt kommer att bliobligatoriska i skolan. Varför har man inte rakt utskrivit så i betänkandet och ställt upp påSocialdemokraternas formuleringar, dvs. att detskall finnas en garanterad undervisningstid?Jag tycker inte att det råder några tvivel om vadgaranterad undervisningstid betyder. Det innebäratt alla elever skall få bli undervisade i dessa ämneni skolan. Det skall inte råda några tvivel om saken,såsom regeringen har formulerat det hela idirektiven till läroplanskommittén.När nu utskottet vill gå motionärerna till mötes,kunde utskottet ha ställt upp på densocialdemokratiska reservationen, och då hade deinte funnits några tvivel. Jag vill än en gång, försäkerhets skull, uppmana alla motionärer att röstapå den socialdemokratiska reservationen. Då vetman att det blir fråga om en garanteradundervisningstid.Anf. 11 ()replik:Herr talman! Jag håller med om att det är bra attdirektiven diskuteras. Jag hoppas att man fortsätteratt diskutera de viktiga frågorna om innehållet. Detväsentliga i skolan är innehållet och vad skolan ärtill för.Som jag sade inledningsvis hoppas jag att debattenleder till ett engagemang hos alla för det som ärskolans huvuduppgift, nämligen att ge kunskaperoch färdigheter. Men det går inte att komma ifrånatt det gjorts en lång rad misstänkliggöranden idebatten. Jag hoppas att det fr.o.m. nu är klargjortvad vi står för när vi säger att vi vill slå vakt om attskolan skall bygga på de etiska normer vilka genomkristen etik och västerländsk humanism har en djupförankring i vårt land.Jag tycker att det är bra att dessa formuleringarfinns med. Det ger en djupare dimension åtdirektiven för läroplanen och även för skolan.När det gäller hemkunskap, slöjd och barnkunskaphar jag gång på gång sagt att utskottets skrivningarinnebär ämnena i allt väsentligt kommer att varaobligatoriska. talar då omden garanterade undervisningstiden. Men detviktigaste är att bevaka timtalet.Läroplanskommittén skall ju se över allt i läro- ochkursplanerna. Det är viktigt att bevaka timtalet ialla ämnen. Men att det står att vissa ämnen skallha en garanterad undervisningstid innebär inte attdet i och för sig skulle vara fråga om samma timtalsom . Kommittén måste naturligtvis kunna göraöverväganden. Det väsentliga är att bevakatimtalet för ämnena när läroplanskommittén läggerfram sitt förslag.Som det står i direktiven, måste man i läroplanenkunna lämna ett utrymme för elevernas fria val.Om man, som , vill ökaelevernas inflytande och ansvar, och sätta elevernai centrum, är det viktigt att de själva får välja. Juäldre de blir, desto mer får de välja själva. Det ärviktigt att få utrymme för det, och det är ettgrannlaga arbete som läroplanskommittén har attutföra.Andre vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat atthon inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 12 (nyd) replik:Herr talman! Repliken gäller bl.a. betyg. Jag kanformulera en fråga till : Närtål moderata barn att få återföring på hur de lyckasi skolan? Eller litet mer konkret: När villmoderaterna, alltså Moderata samlingspartiet, attbetyg skall ges? Är det fr.o.m. årskurs 1 pålågstadiet, fr.o.m. mellanstadiet eller högstadiet,''eller är svaret det beror på''?Jag skall inte ta någon repris på hemspråksfrågan.Jag vill bara konstatera att det inte råder någottvivel om att politikerna i utbildningsutskottettycker att hemspråksundervisningen i den svenskauppläggningen är bra. Men det gör den inte bra.Om man pratar med dem som drabbas avhemspråksundervisningen ute i den otäckaverkligheten -- invandrare, lärare, möjligen exkl.hemspråkslärare -- möter man en massiv kritik. Omdet nu skulle vara så otäckt att gå ut och prata meddem, föreslår jag ett samtal med en partikamrat tillAnn-Cathrine som heter är informationssekreterare hos PerWesterberg, som säkert är bekant. Han ärfruktansvärt kritisk mot den svenskauppläggningen av hemspråksundervisning. Försäkerhets skull vill jag säga att har sittursprung i . Han säger själv att han harklarat sig utan, och det är han glad för. Hanredogjorde för detta i ettmagasinsprogram, och t.o.m. redaktören tappade hakan mer än en gång under denprogramsnutten. Det kan vara en god idé att lyssnapå honom.Slutligen en fråga: Tycker det är bra att elever som har bott iSverige tvingas följa undervisningen på ett språksom de inte förstår eller kan?Anf. 13 ()replik:Herr talman! Alla barn bör få omedelbar återföringnär de börjar skolan. Sedan är frågan när man skallbörja med formaliserade betyg och vilken typ avåterföring man skall ha. Självfallet skall man ha enåterföring varenda dag i skolan, genom lärarensdialog med eleverna. Sedan är frågan när man skallbörja med formella betyg. Det är något viöverväger i betygsberedningen. Medan enberedning arbetar brukar man avstå från attoffentligt ge uttryck för de ställningstaganden manintar i beredningen. Det hoppas jag att StefanKihlberg också kan respektera.När det gäller hemspråksundervisningen sägerStefan att det finns massiv kritik. Visstfinns det kritik mot hemspråksundervisningen. Detvar därför vi hade en mycketgrundlig diskussion i utbildningsutskottet. Vi somhela tiden är ute i den svenska skolvärldendiskuterar ständigt både detta och annat medmänniskor i skolan. Men man kan konstatera attkritiken främst rör uppläggningen. I skrivningarnai utskottets betänkanden sades attuppläggningen måste vara mer rationell och atthemspråksundervisningen inte skall störa denvanliga undervisningen osv. Jag rekommenderarStefan att läsa dem.Jag får en direkt fråga om elever som har bott fleraår i skall tvingas tillhemspråksundervisning. Hemspråksundervisningär faktiskt frivillig. Ingen kan tvinga en elev att gå.Det är ett erbjudande. Den som inte vill hahemspråksundervisning kan låta bli.Anf. 14 (nyd) replik:Herr talman! Jag förstår inte riktigt. Jag frågadeefter uppfattning om när betyg skallges. I de dokument jag har tagit del av, därModeraternas politik anges, sägs att man vill habetyg fr.o.m. lågstadiet. Är det så, eller är det inteså? Det måste man väl kunna säga, även om mansitter i en statlig beredning. Inget av de andrapartierna har haft några som helst problem att geklart besked på denna punkt.Snälla , jag sade inte skulle tvingas följa hemspråksundervisning.Jag vet också att det inte är så. Jag har läst dessabetänkanden, och vet självfallet att den är frivillig.Frågan löd ordagrant: Tycker Ann-CathrineHaglund att det är bra att elever som har bott fleraår i tvingas följa undervisningen på ettspråk som de inte förstår? Det är naturligtvissvenska jag syftar på.Skolplikten gör att de är tvingade att följaundervisningen, och den förmedlas på svenska.Samhället har struntat fullständigt i att hjälpa dessabarn att lära sig svenska innan. Det finns mångaexempel på det. Vi kan göra en gemensam resa tillBotkyrka. Där sitter elever i sina klasser och förstårinte någonting av vad som sägs, och de har bott häri . Undervisningen är på svenska. Det trorsjutton att de tycker att det är jättetråkigt. Minfråga var: Tycker att det ärbra att det är på det sättet?Anf. 15 ()replik:Herr talman! Moderata samlingspartiet harpartistämmobeslut på att betyg skall sättas frånutgången av lågstadiet.När det gäller hemspråksundervisningen och annanundervisning är det självfallet så att den svenskaskolan skall ge varje elev undervisning ochutbildning efter elevens egna behov ochförutsättningar. Man måste ge elever så godundervisning i svenska språket och på ett sådantspråk att de klarar av det. Hemspråksundervisningär en del av ett erbjudande som kommunen kan ge.Stöd i svenska och svenska 2 är andra delar. Varjeelev skall självfallet få undervisning efter sinaförutsättningar och behov.Ander vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 16 ():Herr talman! Att vara med och skapa Europasbästa skola känns som en utmaning. Vi får ganskaofta möta påståendet att vi redan har . Men vi lever i ett föränderligt samhälle. Jagtycker att vår svenska skola är bra, men inte så braatt den inte går att göra bättre.Under så lång tid som vi kan minnas har detständigt skett förändringar i skolan. Den skola somjag gick i var inte speciellt lik den sommina barn har gått i under 70-, 80- och 90-talen.Skolan har förändrats, från att ha varit inriktad påatt eleverna skulle plugga in en mängd fakta attkunna rabbla upp vid behov, till att mera inriktas påatt de skall ta reda på varför vårt samhälle ser utsom det gör. Jag ser en mycket större bredd i dagensskola.I den skola som många av oss här i kammaren hargått i, gällde det att kunna plugga in och lära sigmycket utantill. Det var psalmverser som manskulle kunna utantill. Vi fick också lära oss atträkna upp alla städer, floder, berg och sjöar iSveriges alla landskap och sedan i ochövriga världen.Lära för livet är ett uttryck som vi har mött i skolan,och visst lär vi för livet. Kunskap är lätt att bära,och kunskap berikar livet -- kunskap rättförmedlad, på ett sådant sätt att varje elev gesmöjlighet att utvecklas efter sina särskildaförutsättningar. Vi utvecklas som människor, och viblir mer öppna och mer toleranta inför det nya ochokända som möter oss. Det är ju kunskaper ochvetande som lägger grunden för det samhälle somvi är med om att bygga. Kunskap ger också respektoch förståelse för våra medmänniskor.Vilka kunskaper och färdigheter kommer att varamest värdefulla för morgondagens elever? Attkunna läsa, skriva och räkna är för de flesta av osssjälvklarheter. Ändå vet vi att ganska många avdagens elever lämnar utan att ha lärtsig dessa så viktiga basämnen. Utan kunskaper idessa basämnen finns det små förutsättningar attbygga på med ytterligare kunskaper som manbehöver för sitt vuxenliv. Här måste resurser sättasin så att dessa brister upptäcks och rätthjälpinsats sätts in, så att varje elev får dessa viktigabaskunskaper.Vi lever i ett samhälle med mycket tekniskutrustning, och här är ett område därkunskapsnivån behöver höjas. Det tekniskaintresse som finns hos barn behöver stimulerastidigt i skolan. Vi vet att det är ganska stor skillnadmellan flickor och pojkar när det gäller intresset förteknik. Det är viktigt att man, för att ökajämställdheten i skolan, verkligen ser till att flickori större utstäckning än ges möjlighet tillutveckling inom detta område.Ett annat område som läroplanskommittén fått iuppdrag att arbeta med är utökadspråkundervisning i . Här gäller det attbörja med engelska tidigare än , kanske redani ettan. Kommittén skall också överväga omytterligare ett språk skall bli ett obligatoriskt ämnei . Man skall även belysa möjlighetenatt erbjuda ett tredje språk som tillvalsämne ellersom dubbelt tillval. Att behärska flera olika språkär ju en tillgång för varje elev. Dels har vi mycketfler människor här i som talar andra språkän svenska, dels reser vi mycket mer och harhelt klart nytta av att behärska flera språk.När läroplanskommitten fick nya direktiv i slutet avförra året, stod det också där att den skulle peka påkonsekvenserna av att föra över vissa av denuvarande obligatoriska ämnena till de ämnen somkan erbjudas inom ramen för elevernas personligaval, eller inom ramen för den profilering denenskilda skolan väljer.Det stod också att kommittén bör överväga om denkan överge den nuvarande stadieindeladetimplanen på och ersätta den medt.ex. det antal timmar med lärarledd undervisningsom eleven skall garanteras i . Ensådan garanterad undervisningstid skall anges förföljande ämnen: svenska, matematik, engelska,geografi, historia, religionskunskap,samhällskunskap, biologi, fysik, teknik, kemi, bild,idrott och musik.När dessa direktiv blev kända kom det kraftigareaktioner över att några ämnen som varitobligatoriska utelämnats. Det gällde ämnenahemkunskap, slöjd och barnkunskap. Somriksdagsledamöter får vi signaler från olika hållmed synpunkter på vad vi sysslar med. Jag tror attdetta är den fråga inom utbildningsområdet somupprört de allra flesta. Massor av brev från lärare,föräldrar och elever har vi fått, där man framhållervikten av att dessa ämnen får vara kvar somobligatoriska ämnen. hade vi häri kammaren en interpellationsdebatt, där de flestapartier deltog. Om jag kommer ihåg rätt var detenbart kvinnor som deltog i den debatten. Ändå ärdetta ämnen som är lika viktiga för våra pojkar.Vi hade också många motioner i just den härfrågan.Vi föräldrar har ett stort ansvar för våra barnsuppfostran, och vi har också ansvar för att stödjaoch uppmuntra våra barn i deras skolarbete. Men itakt med att förvärvsfrekvensen har ökat blandkvinnor har också utrymmet minskat för att ägna såmycket tid åt matlagning och annat som hörhemarbetet till, tillsammans med våra barn.Vi som föräldrar kan inte vältra över allt ansvar påskolan -- och mena att det är den som har helaansvaret för våra barn. Men i t.ex. ämnethemkunskap finns det så många viktiga delar sombehöver finnas med i morgondagens skola.I hemkunskapen bearbetas många angelägna frågorsom privat ekonomi, resurshushållning, miljö, kostoch hälsa, kulturmöten och jämställdhet.Dessutom är hemkunskapen teknikintensiv.Hemkunskapen ger ungdomar denhandlingsberedskap i vardagslivet som det framtidasamhället kommer att kräva. I detta ämne ingår såmycket viktig kunskap som vi anser vara ett måsteäven i fortsättningen.Hemkunskap, slöjd och barnkunskap är ocksåämnen som har stor betydelse när det gällerjämställdheten mellan flickor och pojkar. I dessaämnen ingår även ganska mycket praktiskt arbete,och det är än viktigare för våra elever att ha enomväxlande och innehållsrik skola.Men detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkande nr 19.Anf. 17 ()replik:Herr talman! började med atthänvisa till uttrycket ''bästa skola''. Manskulle kunna ta en lång diskussion om vad detinnebär. Men jag vill gärna slå fast att jag tycker attoavsett vilken geografisk omvärld man väljer attjämföra sig med skall alla barn i få denbästa utbildning som går att få. Det är det sommåste vara grundläggande när vi organiserar vårtskolväsende.Sedan förde ett mycket fintresonemang om hemkunskapens vikt och vilkenmöjlighet som finns inom ramen för det ämnet attutveckla många kunskaper och färdigheter för bådeflickor och pojkar. Jag ställer helt upp på denbeskrivningen.Men jag skulle också vilja kommentera denmotivering till hemkunskapsämnet som BirgittaCarlsson anförde, nämligen att den kvinnligaförvärvsfrekvensen har ökat och att vi har mindretid för matlagning och hemarbete, och att skolan dåmåste ta större ansvar. Så är det. Men jag vill ändåsäga att det åligger inte bara mödrarna att se till attfinnas tillsammans med sina barn i hemmet ochutföra det arbete som måste göras där. Det åliggerfaktiskt också papporna. Det skulle man kunnaanvända som ett argument för att både flickor ochpojkar får hemkunskapsundervisning, och att detvore olyckligt om vi fick hemkunskap som etttillvalsämne och att pojkarna då av någonanledning -- av traditionella skäl -- skulle välja bortämnet.Därför är det viktigt, tycker jag, att vi nu verkligenfrån tar chansen att mycket tydligtmarkera att hemkunskap -- men ocksåbarnkunskap och slöjd -- skall få garanteradundervisningstid och finnas för alla barn ochungdomar i den framtida skolan.Jag vet att är med på en motionom detta. Hon säger nu att hon yrkar bifall tillutskottets hemställan. Men jag undrar om det intevore ännu säkrare att rösta på densocialdemokratiska reservationen, för då vet vi ialla fall vad beslutet innebär, nämligen att alla barnfår den här undervisningen.Sedan vill jag fråga om inte tyckeratt det ändå finns en starkare skrivning i densocialdemokratiska reservationen, och att det försäkerhets skull vore ännu bättre att rösta på den --och garantera att den här undervisningstidenkommer alla elever till del.Anf. 18 () replik:Herr talman! Att bästa skola skall vara tillför alla -- det anser vi också vara en självklarhet.Var vi än bor i skall vi ha möjlighet att fåen god utbildning. Därvidlag har jag inte alls någonannan uppfattning.När det gäller hemkunskap och den skrivning somnu finns i betänkandet är jag övertygad om att mankommer att ta hänsyn till de här ämnena ochbehandla dem på ett sådant sätt att jag med stortillfredsställelse kan yrka bifall till hemställan i detbetänkande som föreligger.Anf. 19 SKÅNBERG (kds):Herr talman! har blivitanmodade att precisera vad det innebär att skolanskall vara förankrad i den kristna etiken. talade om detta fråndenna talarstol. Motionären, vars motion vi harsamtalat om, kommer strax att precisera vad hanavsåg, och jag skall redovisa riktlinjerna för vadkristdemokraterna avser.Det är ju så, som har sagts redan tidigare, att enligtskolministerns nya direktiv till läroplanskommitténskall läroplanerna innehålla vissa grundlägganderiktlinjer som alla lärare är skyldiga att följa. Bl.a.framhålls att skolans verksamhet inte skall varavärdemässigt neutral.Jag citerar från s. 12 i betänkandet: ''Den börliksom tidigare bygga på de etiska normer, såsommänniskolivets okränkbarhet, individens frihet,solidaritet med svaga och utsatta, respekt för denenskilda människans särart och integritet och allaslika värde, vilka genom etik ochvästerländsk humanism har en djup förankring ivårt land. Detta är värderingar som de flestamänniskor i , utifrån olika utgångspunkteroch kulturell bakgrund, kan acceptera. Det ärangeläget att skolan präglas av dessa värden såvälinnehållsmässigt som vad gäller arbetsmetoder ochatt utbildningen bidrar till att stärka förmågan attgöra etiska ställningstaganden. ''Jag vill ställa två frågor utifrån direktiven ochförsöka att besvara dem.Den första är: Innebär förankringen av etiskanormer i etik och västerländsk humanismegentligen någon skillnad mot tidigare läroplan?Den andra frågan är: Är det i så fall befogat attförankra skolans normer just i begreppet kristenetik och västerländsk humanism?Begrepp som frihet, solidaritet, respekt, demokratim.m. fanns även med i Lgr 80. Däri finns ingenskillnad. Skillnaden ligger i förtydligandet ochpreciserandet att dessa begrepp skall förstås utifrånkristen etik. Kan man då förstå begrepp som frihet,rättvisa och solidaritet på olika sätt, så att debehöver preciseras?Författaren skrev några tänkvärdarader i en artikel i (86/1) som jag gärna vill citera: ''Sådana begreppsom solidaritet, fred, jämlikhet och rättvisa äringenting annat än relationsbegrepp, som får sinetiska vikt först vi vet vilka derasrelata är. Solidaritet med den ariska rasen ärotvivelaktigt också en form av solidaritet, denstillhet som rådde i Warszawaghettot, sedan detjudiska upproret slagits ned, var otvivelaktigt ocksåen form av fred, jämlikheten mellan slavarna i ensibirisk guldgruva kan tänkas komma den absolutajämlikheten mycket nära. Om A bestraffas mednackskott för svartabörshandel, kräver givetvisrättvisan att också B bestraffas så. Alla dessaexempel är exempel på solidaritet, fred, jämlikhet,rättvisa, men inte på den solidaritet, fred, jämlikheteller rättvisa som är värd att kämpa för. De rymmeri sig inga värden, lika lite som begreppet effektivitetgör det. En mordbrännare kan vara mer effektiv änen brandkår. ''De vackra, men mångtydiga, begreppen solidaritet,fred, jämlikhet osv. Det gör denya läroplandirektiven genom att förankra dem ikristen etik och västerländsk humanism.Vän av ordning frågar sig då naturligtvis: Behöverinte begreppet etik preciseras?