prot · GF09106 · 1992-05-06 00:00:00 — chefen för sparbank, somsade att banken lånar ut mycket mer nu än tidigare.Jag håller med om att det har varit kärvt ett tag ochatt det har varit svårt att få riskkapital och svårt attlåna pengar. Men det börjar bli ljusare. Det ärviktigt att konstatera. Skattesänkningar somstimulerar riskkapitalförsörjning, kvittningsrättensamt innovationsföretag och teknikföretag gör attvi får mycket mer pengar ut till de företag som vivill slå vakt om.Mats var faktiskt från början med på attdra in pengar från Norrlandsfonden. Men pengarnaär ännu inte indragna, och det pågår diskussionermellan och Norrlandsfondenom och när detta skall ske. Som jag sade tidigareblir det tidigast . framtill dess har de olika åtgärderna börjat verka. Vi harockså sett i vilken omfattning utvecklingsfondernaskapital har använts. En del fonder har legat innemed stort kapital och haft en likviditet på mellan 80och . Har man inte brukat kapitalet, är detbättre att aktivera det någon annanstans.Sammantaget kommer det alltså att finnas merpengar. kommer det att händaganska mycket.Beträffande träbranschprogrammet vet vi attLennart har gjort en utredning. Ett förslagkommer att läggas fram . Jag instämmer iatt det är viktigt att vi satsar på trä och träförädling.Det är just vad tar upp i sinutredning som kan följas av en proposition.Anf. 73 () replik:Herr talman! Det känns tryggt att vi är överens omträprogrammet. Det hade varit klädsamt om KjellEricsson hade föreslagit att vi skulle få bibehållaresurserna till . Då hade inte programmetbehövt avbrytas.Beträffande Norrlandsfonden finns en viss skillnadmellan det förslag som den socialdemokratiskaregeringen lade fram och det förslag som harlagts fram. Det vara alltså fråga om pengar tillriskkapitalbolag i den socialdemokratiskaregeringens förslag. I det här fallet är det fråga omkonfiskering av pengar från Norrlandsfonden. Detär alltså en avsevärd skillnad på dessa två saker.När det gäller riskvilligt kapital tycker jag att detvore bra om talade med företagen.Att bankerna har uppfattningen att de lånar ut merpengar är inte något underligt. Jag skulle ocksåtycka så om jag vore bankdirektör. Jag skulle talaom att banken fortfarande lånar ut pengar. Men jaghar de facto inte träffat någon företagsföreträdaresom påstår att det har blivit en ändring i synen påriskvilligt kapital.Man lånar inte ut pengar ens om det inte finnsnågra risker, och det är egentligen det som ärbekymret. Många av de små och medelstoraföretagen befinner sig därför i en situation därman är tvungen att använda checkkrediten, och dettror jag också tycker är felaktigt.Det vore bra för kammarens ledamöter om KjellEricsson nu utnyttjade den taletid han har kvar tillatt något presentera regeringens näringspolitik. Jagtycker att de tidigare företrädarna på ett mycketskickligt sätt har undvikit att egentligen svara pånågon fråga som ställts när det gäller vilken politiksom i fortsättningen skall bedrivas i Sverige.Anf. 74 () replik:Herr talman! När det gäller Norrlandsfonden villjag än en gång säga: Pengarna är ännu inteindragna. Det sker förhandlingar mellannäringsdepartementet och Norrlandsfonden. Närså kommer att ske är ännu inte klart.När det sedan gäller näringspolitiken anser jag attalla vi företrädare för de borgerliga partierna harförklarat vår inställning, hur vi ser pånäringspolitiken, vilka åtgärder vi föreslår och vilkastöd och stimulanser som kommer att finnas i dennya näringpolitiken. Regeringen satsar påskattelättnader och skattestimulanser försmåföretag och innovationsföretag.Mats tog tidigare upp frågan omuppfinnare och innovatörer. Det kommer också däratt tillskapas skattestimulanser förinnovationsföretag. Regeringen arbetar också medatt ta fram ett förslag till ett åtgärdsprogram föruppfinnarna. Stödet till Uppfinnarföreningeninnebär faktiskt en liten höjning till 5,7 milj.kr.När det gäller Eurekaprogrammet föreslås enhöjning från 5 milj.kr. kr., en betydandeökning när det gäller den delen. Satsningen påbiomedicin och miljöteknik har inte drabbats avneddragningar. Det är många områden som harprioriterats och som regeringen har satsat på. Detvisar också att regeringen tror på att vi har ettnäringsliv och företag som vill och kan satsa. Jag vetatt det med de resurser som kommer att tillförasockså skapas möjligheter att kunna göra detta.Därtill skapas riktiga yttre förutsättningar med brainfrastruktur -- järnvägar, vägar och flyg -- och brautbildning. Också allt detta satsar vi på, så attSverige blir ett sådant land där man kan verka somkonkurrenskraftig företagare. Det ger de anställdaanställningstrygghet och säkra jobb, och det gerockså lönsamma företag.Anf. 75 ():Herr talman! Också jag vill sälla mig till skaran avgratulanter. Jag vill alltså gratulera utnämningen och tacka för den korta tid vi harfått arbeta tillsammans bl.a. i näringsutskottet. Jagvill också vidimera de goda omdömen som tidigarehar förmedlats av andra talare. Jag anser att AnitaGradin har gjort betydande insatser i svensktpolitiskt liv, inte minst när det gällerutrikeshandeln, arbetet med det ingångnaEES-avtalet och EG-frågan. Jag önskar AnitaGradin lycka till med de nya arbetsuppgifterna.Herr talman! Näringspolitiken torde vara ett av depolitiska områden som påverkats mest av detregeringsskifte som val ledde till. Inom denekonomiska politiken utgör näringspolitiken ettnyckelområde för att bryta ekonomisk stagnationoch lägga grunden till en ny period av tillväxt,företagande och utveckling.Just nu är det tuffa förhållanden för svensktnäringsliv. Men jag tror att vi när vi kommer urdenna konjunkturnedgång har genomförtförändringar som skapar väldigt goda förhållandenför svenskt näringsliv att hävda sig på deninternationella marknaden. Industrinskostnadsläge har pressats ned, vi har en mycket låginflation och börjar nu se ljuspunkter när det gällersvensk exportindustri.Regeringens inriktning är att skapa goda generellavillkor och förutsättningar för näringslivet i vårtland. Den selektiva näringspolitik som allt för längebedrivits i har utgått från föreställningen attbyråkratin bättre än marknaden kan identifieraframtidens vinnande branscher och företag.Traditionell svensk näringspolitik har också tillsamhällsekonomiskt höga kostnader fördröjtnödvändiga strukturrationaliseringar. Centralstyrddetaljreglering med statligt stöd för vissa företagkombinerat med subventionsprogram medvarierande inriktning ersätts nu med enmarknadsekonomiskt sund, generellnäringspolitik.Marknadsekonomin erkänns av i stort sett allasom den enda ekonomiska inriktning som kantrygga medborgarnas välfärd, svara upp motkraven för en god miljö och slå vakt om välfärden.Endast genom ett näringsliv som långsiktigt förmårhävda sig på den allt mer internationaliserademarknaden kan de resurser genereras som fordrasför att upprätthålla och förbättra vår gemensammavälfärd. Regeringen har sedan sitt tillträdegenomfört omfattande förändringar i syfte attfrämja företagande. Näringspolitiken skallstimulera och uppmuntra kreativitet,företagsamhet och entreprenörskap. Framför alltbetonas betydelsen av att det ges möjlighet attetablera och expandera små och medelstoraföretag.Den nya näringspolitiken inriktas på femhuvudområden. Det är småföretagspolitiken, där vitidigare har fattat beslut om en rad angelägnaåtgärder. Det handlar om privatisering av statligaföretag, ett arbete som pågår och som kommer attta att genomföra, vilket är ett mycketviktigt steg inom den ekonomiska politiken. Det ärockså fråga om en ny konkurrenspolitik, forskningoch utveckling samt naturligtvis ävenenergipolitiken.Kunskap är makt och grunden för all utveckling.Svensk utbildningsstandard har varithög. För ett så utlandsberoende land som Sverigeär det av avgörande betydelse att utbildningenskvalitet och kvantitet inte negativt avvikergentemot förhållandena i den konkurrerandeomvärlden. Den tekniska forskningen ochutvecklingen är alltså av avgörande betydelse förförnyelse och utveckling inom industrin. Vibefinner oss i ett statsfinansiellt läge som göratt nästan samtliga sektorer måste ta en del avbesparingsbördan. Det är ett faktum som intebekymrar alla lika mycket, men det är inte destomindre sant.Regeringen har valt att i den ekonomiska politikenbedriva en generell politik som skapar godaförhållanden över hela landet och för alla företag.Detta kommer att skapa utrymme för mångaföretag att satsa mer egna resurser i utvecklings-och forskningsarbete. All forskning och utvecklingskapas inte via statliga anslag, utan kan ocksåskapas genom insatser direkt i företagen.I en situation med krympande ramar blirprioriteringar mer nödvändiga är tidigare.Satsningar måste i första hand göras på områdendär utbytet kan bedömas bli störst och mestframtidsinriktat. I propositionen föreslås ett antalområden som regeringen anser bör prioriteras. Dethandlar om informationsteknikrelaterade projekt,bioteknik och biomedicinsk teknik samtmiljöteknik. Också skall ges högprioritet med speciell inriktning på de små ochmedelstora företagen. Utskottets majoritet harockså ställt sig bakom de föreslagna prioriteradeområdena, och det vill även jag göra.Genom den generella näringspolitiken förbättrasmöjligheterna för industrin att själv satsa påforskning och utveckling och att ägna sig åt dettahelt i egen regi eller i samverkan med t.ex.NUTEK. Det gör också enligt min mening attforskning och utveckling blir bättre anpassad tillverkliga och påtagliga behov. Jag tror också atteffektiviteten ökar genom detta.När det gäller forskning och utveckling kommerockså fler förslag i den forskningsproposition somväntas . Som bl.a. har varitinne på pågår ett arbete för att skapaskattestimulanser för teknik- ochinnovationsföretag.Herr talman! Jag vill med detta korta inlägg yrkabifall till utskottets hemställan i dess helhet.Anf. 76 HANS NYHAGE (m):Herr talman! I föreliggande betänkande frånnäringsutskottet behandlas också motionen N269.Bakom motionen står företrädare för samtliga departier som representerar valkretsi . Vi kommer alltså från den del av landetdär tekoindustrin alltjämt har sitt huvudsäte. Vilever och verkar i och vet av egenerfarenhet vilken viktig roll tekoindustrin spelar inäringslivet, för bygden och för människorna sombor där. Självfallet är det för hela vårt land av storbetydelse, t.ex. ur självförsörjningssynpunkt, att vihar en väl fungerande, bärkraftig tekoindustri.Det är en fullkomlig självklarhet att vi alla femkänner en mycket stor oro för vad som kan kommaatt ske med hela tekoindustrin. Den har som bekantbrandskattats mycket hårt . Underefterkrigstiden har mer än 100 000 arbetstillfällengått förlorade, och från att ha haft en närmast totalsjälvförsörjningsförmåga är vi närmast totaltimportberoende.Den kris som vi nu tvingas uppleva påarbetsmarknaden omfattar också i mycket hög gradtekoindustrin. Varsel och uppsägningar avlöservarandra på löpande band. Senast i denna veckantvingades således den riksbekanta LudvigSvenssons gardinfabrik i att avskeda 47anställda. fördubbladesarbetslösheten inom branschen, och den uppgår nutill . Spåren förskräcker -- var skall detsluta? Skall vi verkligen inte har kvar någontekoindustri alls i vårt land.Orsakerna till den negativa utvecklingen inomtekobranschen är främst dels den starktökande importkonkurrensen från olikalågprisländer, dels en framtvingad mycketomfattande utflyttning av produktionen till andraländer. Givetvis drabbas också denna bransch avden allmänna lågkonjunkturen.Mot denna bakgrund är det givetvis av största viktatt vår tekoindustri ges samma spelregler som gällerför de länder med vilka den främst har attkonkurrera. Så är det förvisso inte . Gällandehandelsregler snedvrider konkurrensförhållandenasåväl på hemmamarknaden som på de europeiskamarknaderna. Alldeles påtagligt har förra åretsbeslut om liberalisering av tekoimporten skadat vårhemmaindustri.Vi motionärer ställer tre yrkanden om åtgärder ivår motion, vilka vi anser vara nödvändiga för attbevara vår tekoindustri och vilka samtliga innebären anpassning till motsvarande förhållanden inomEG. De gäller för det första en anpassning till EG:sregelsystem för tekoimport, för det andra enanpassning också till EG:s system för u-landstullfrihet samt för det tredje en harmoniseringav dumpningsåtgärder.Det är enligt min mening fullkomligt självklart attvi i , mot bakgrund av den officiellainställningen till medlemskap i , skall anpassaoss till EG:s motsvarande regler på de berördaområdena. Vid ett medlemskap kommer vi attinföra samma regler som EG. Näringsutskottetuttalar sig också i den riktningen men avstyrkerlikväl alla tre yrkandena. Var det konsekventa iagerandet från utskottets sida ligger i att vi skallinvänta medlemskapet är sannerligen svårt attförstå.Varför skall vi själva skapa sämre förhållanden förvår egen industri än vad man gör i omvärlden?Varför kan vi inte tillämpa motsvarande regler,vilket man gör där? Varför skall vi medvetet skadavår egen industri, när vi inte har minsta skyldighetatt tillämpa andra regler?Herr talman! är enhälligt i sittställningstagande till motionen. Dock finns det ettsärskilt yrkande som stöder den. Jag hälsar detyrkandet med glädje. Det hade varit bättre att dethade stått som ett yrkande från utskottet.Anf. 77 ():Herr talman! Det är oerhört viktiga frågor som vibehandlar . Allt företagande som vi kanstimulera måste vi stimulera. Det är oerhört viktigtatt våra företag känner att de har stöd i den svenskapolitiken, alltifrån de små företagen till de storaföretagen. Jag ställer mig helt bakom dettabetänkande.Det är två frågor som jag särskilt vill lyfta fram. Detär frågor som jag har tagit upp i motioner som jaghar väckt, och dessa motioner behandlas ibetänkandet. Det är frågor om linhantering ochlinförädling och frågor om kvinnligt företagande.Helt riktigt skrivs det en hel del välvilliga ord omlinhantering och linförädling. Jag vill verkligenunderstryka att detta är en viktig näringsgren. Vihar en gammal tradition i omkring linetshantering. Vi kan odla lin och ta hand om lin. Meni dessa tider när det krävs effektivarehantering och när man måste övergå från enmanuell hantering till en mer maskinell hantering,måste naturligtvis hela näringsgrenen utvecklas,och för detta behövs det pengar.Jag kan inte riktigt förstå att man inte kan tycka attdetta ger möjligheter. Vi har kunnandet. Vihar marker att odla linet på, och vi har dessutommänniskor som kan jobba med detta. Vi har ledigarbetskraft. Varför skulle vi då inte se dessamöjligheter att satsa ytterligare på lin. Jag kan interiktigt nöja mig med att man bara skriver att manförutsätter, att man ser en ökad omfattning och attdet är önskvärt att linhanteringen får en ökadomfattning. Det är precis det som står ibetänkandet.Jag kan naturligtvis förstå att man kan ta egnainitiativ på olika nivåer i dessa frågor. Men detskulle vara mycket bra om gjorde ettklart uttalande om att dessa engagerade människor,t.ex. i mitt landskap , kände riksdagenshelhjärtade stöd att de kan jobba vidare medlinhantering.I motionen skriver vi att vi tycker att det nu bordeges medel för att få fram ett effektivareberedningsverk och att det också borde ges medelså att dessa människor kan marknadsföra de olikaprodukter som de får fram på detta sätt.Det är viktigt att nu känner ansvar för attdet skapas ytterligare sysselsättningstillfällen ochproduktion just inom linets område.Den andra fråga som jag vill aktualisera med mittlilla inlägg är det kvinnliga företagandet. Kvinnorsentreprenörskap måste stimuleras. Helt riktigt stårdet i budgetpropositionen att man särskilt böruppmärksamma den potentiella företagarkraft somfinns just bland kvinnor. Men vad menas egentligenmed att särskilt uppmärksamma? Man måste ju genågot ytterligare än att bara skriva det. Man måstenaturligtvis peka på att inte minst kvinnor som ärberedda att utveckla sitt självklara engagemang, sininbyggda känsla av att t.ex. skapa, får stöd i olikaprojekt.Tanken i vår motion var att man nu skulle peka påatt speciella anslag måste utgå till just kvinnligtföretagande, så att dessa kvinnor kan få kännadetta speciella stöd som så väl behövs. Det finns väldigt litet statistik på hurmycket kvinnor får i olika stödprojekt. Det finnsväldigt litet statistik över huvud taget över kvinnligtföretagande.Men låt oss då förstå att man i och med dessaskrivningar skall klart kunna använda dessaformuleringar som stöd när man ute ilänsstyrelserna och i utvecklingsfonderna skallpröva vilka ansökningar om pengar till projekt somskall bifallas. Då kan t.ex. jag utifrån det beslutsom kommer att fattarekommendera handläggare som arbetar medspeciellt dessa frågor att kvinnor skall prioriteras påett särskilt sätt. Jag kan lova ledamöteratt jag verkligen skall göra denrekommendationen. Jag skall se till attdenna skrivning efterföljs.Anf. 78 ():Herr talman! talade om lin ochlinodling. Jag kan instämma i mycket av det somhon sade. Det är viktigt för att utveckladenna näring. Det är något som vi i kanganska mycket om och borde kunna få ut en hel delav.Jag har begärt ordet för att tala om något som ärnära besläktat med linet, nämligen svensktekoindustri. I betänkandet behandlas en motionsom ledamöter från och SödraÄlvsborg har väckt. I motionen sägs att svensktekoindustri borde ha samma regler som finns ute iEuropa och som EG har på detta område. Det harinte fått några större återverkningar i de förslag ibetänkandet som skall ta ställning till . Däremot har fogat ett särskiltyttrande till betänkandet där han talar om Centernssyn på detta och hur vi i vill ha det.Svensk tekoindustri håller på att förblöda.Människor varslas om uppsägning, företag går ikonkurs, och sysselsättningen inom tekoindustrinminskar undan för undan. Det är klart att detta intekan fortsätta hur länge som helst. eller senareförsvinner basen för svensk tekoindustri. Då trorjag att vi går miste om något som vi verkligen villha och behöver ha kvar inom landet.När den socialdemokratiska regeringen hademakten lade man fram ett förslag om att reglernaför importen av tekoprodukter skulle förändras. Vihade begränsningar av lågprisimporten, och demtog man bort. Det gjorde man trots attförhandlingar om detta pågick i GATT.GATT-förhandlingarna har på det området gåttganska bra. Man är överens om hur man skullekunna lösa problemet. Det innebär attmultifiberavtalet, som reglerade lågprisimporten,skulle försvinna eller strax därefter.Men går i förväg och ger svensktekoindustri en nackdel som den naturligtvis harsvårt att klara av. Svensk industri har över huvudtaget fått en försämradkonkurrenskraft av en förfärlig mängd olika skäl.Till detta kommer den här försämringen.Ett av motiven när det här förslaget lades fram varatt vi skulle få billigare kläder i . Det fannspotentater som beskrev hur många miljardersvenska konsumenter skulle tjäna på att dessaregler förändrades. Vi i gick emotdetta. Vi ansåg att det var fel att ge tekoindustrinregler som försämrade konkurrenskraften ochmöjligheten att konkurrera med andra föreag ute iEuropa. Vi trodde inte heller på resonemanget attom vi bara ändrade dessa regler skulle vi få billigarekläder.Tyvärr har vi fått rätt, både när det gällertekoindustrins bekymmer och konsumenternasmöjligheter att få billigare kläder. iår ökade priserna på kläder , medankonsumentprisindex i övrigt steg . Vifick alltså en helt motsatt effekt.Nu har vi dessutom sökt medlemskap i i innebär att svensk industri börha ungefär samma förutsättningar som företag iEG. Utrikeshandelsministern har skrivit under ettavtal om EES, som också skall spela denna roll. Jagtycker att det finns alla skäl i världen att ge svenskatekoföretag den chans som de förtjänar och att gesvenska tekoarbetare en möjlighet att konkurreramed sina bröder och systrar i på lika villkor.Därför tycker jag, precis som vi skriver i den härmotionen, att det måste vara rimligt att ändratilbaka beslutet om att säga upp multifiberavtaletoch att få tillbaka de regler som man fortfarandehar inom EG, med begränsningar avlågprisimporten.Det behöver också göras en hel del andraförändringar i detta umgänge. Det gäller regler motdumpning, uppträdande i GATT-förhandlingar ochannat. Jag utgår ifrån att vårutrikeshandelsminister kommer att jobba utifråndessa förutsättningar. Det har från tekoindustrin tillutrikesdepartementet skickats skrivelser ochbegäran om sådana här förändringar. Jag tycker attdet är fullständigt rimligt att de sker. Jag förväntarmig faktiskt att vi får sådana förslag från vårutrikeshandelsminister så snart som möjligt.Dessa förändringar är oerhört viktiga förSjuhäradsbygden, som fortfarande har mångasysselsatta inom teko. Det är fortfarande denviktigaste industrigrenen i flera av våra kommuner.Förändringarna är också oerhört viktiga för demsom är tekoföretagare, för alla som jobbar inomtekoföretagen eller som jobbar i den servicenäringsom finns i anslutning till tekoindustrin. Men de ärockså viktiga för , tycker jag. Det skullevara mycket fattigt om vi inte hade en svensktekoindustri kvar eller en kunskap på det härområdet. Det vore synd om den kunskapen skulleförsvinna. Men det är också fråga om ettkulturmönster och en kulturskatt som vi skall vararädda om.Jag ser inte att det finns några större möjligheter attmed det här betänkandet som bakgrund få någotannat beslut än det som föreslås i hemställan. Menjag hoppas att regeringen lägger fram de förslagsom kan förändra situationen så att teko får enchans. Det är nödvändigt för svensk industri och försvenska tekoföretag.Anf. 79 (nyd):Herr talman! Genom olyckliga omständigheter varjag inte närvarande när det var min tur att hålla mittinledande anförande. Jag har suttit här i någratimmar och lyssnat på visdom om näringspolitik ochhar också haft tillfälle att summera ett och annat.Vid det här laget är det uppenbart för det svenskafolket att industrin och näringslivet -- specielltsmåföretagens verksamhet -- är grunden tillvälfärden. Det har vi hört flera talare bekräfta. Vi iNy demokrati har tidigare deklarerat och även ställtupp på regeringens förslag med inriktning på attöka industrins konkurrenskraft genom sänktakapital-, förmögenhets-, arvs- och gåvoskatter, ochnu kommer förhoppningsvis en sänkt energiskattför den elintensiva industrin.Däremot saknar vi åtgärder som skulle lätta trycketpå småföretagens behov av exempelvis riskvilligtkapital på kort sikt och för de verkligt småföretagen. Till detta och andramarknadsstimulerande åtgärder vill jag gärnaåterkomma.Jag tänkte först ta upp några allmänna synpunkterpå näringspolitiken och sedan något kommenteravåra motioner.Jag börjar med arbetsmarknaden. Vi har över400 000 småföretagare. Det är den viktigasteföretagsamheten, inom vilken vi kan skapa nyajobb relativt snabbt. Om en person mer var anställdper företag hade vi ingen arbetslöshet. Det är enreflexion. Därför måste alla tänkbara möjligheterutnyttjas för att stimulera småföretagen.Den stora ungdomsarbetslösheten är en annanviktig bit. Den kommer vi genom ett beslut iriksdagen att motverka genom den nya lösningenmed ungdomsplatser, som förhoppningsvis skallskapa 40 000--50 000 nya ungdomsjobb. är detupp till företagen att ge ungdomarna chansen till envärdefull praktik och sysselsättning. Detta är någotsom etableras redan i sommar.Regeringens satsningar i övrigt, exempelvis påinfrastrukturen, är självklart ett bra initiativ för nyajobb. Men hur är det med tempot förigångsättningen? Vi har inte sett mycket av lättnadnär det gäller arbetslösheten, kopplad till dessasatsningar.Att vi i en annan del av arbetsmarknaden bryterupp det statliga monopolet på arbetsförmedlingenser vi som en mycket vettig åtgärd.Några ord om konkurrenslagstiftningen.Regeringens förslag till en nykonkurrenslagstiftning anknyter väl till våramotioner i frågan, som tyvärr inte kommer attbehandlas under vårriksdagen. Vi kan dock glädjaoss över att vi medverkat till en skärpning av PBL-lagstiftningen (), somundanröjer hindren för en fri etableringsrätt inomkommunerna.