prot · GG0912 · 1992-10-22 00:00:00 — Detta är också en viktig del av Rioprocessen,men vi kan väl återkomma till den diskussionen vidett annat tillfälle.Anf. 54 ():Fru talman! Jag vill också tacka miljöministern förden här redogörelsen. Miljöministern talade bl.a.om ändrade konsumtions- ochproduktionsmönster. Jag delar den uppfattningen,som jag inser hur oerhört svår en sådanförändring är.En grön tråd genom hela är dettamed bärkraftig utveckling. Det fordrar bl.a. ettförändrat konsumtions- och produktionsmönster.Men det fordrar också ett annat sätt att räkna, ochmiljöministern var inne på det.Under den socialdemokratiska regeringen tillsattesen utredning som är klar, nämligen Räkna medmiljön. Den har varit ute på remiss.Remissinstanserna gav den nästan fullständigt stödför de åtgärder som föreslogs. Vi hade hoppats attregeringen skulle ha utvecklat dessa tankar ikompletteringspropositionen , men så blevinte fallet. Vi socialdemokrater skrev då i olikamotioner att vi ville att regeringen skulleåterkomma med förslag om t.ex. miljöindex,miljöindikatorer och miljöräkenskaper.Miljöministern tog upp detta litet grand i sinredogörelse . Det här är särskilt angeläget om vii vill påverka dessa saker inom FN, ,och . Såvitt jag kundeförstå, hänvisade miljöministern tillKonjunkturinstitutet. Jag måste fråga om jagförstod saken rätt. Skulle de arbeta med attutreda detta? Menar miljöministern att detkommer att dröja innan vi får en debatt ommiljöräkenskaper i riksdag?Anf. 55 Miljöminister ():Fru talman! Nej, det menar jag inte. De har ettuppdrag, och det har även Statiska centralbyrån, påområdena nationalräkenskaper och BNP-beräkningar. vet lika bra somjag att detta är en viktig del också i ettinternationellt sammanhang. har hållit påmed detta och ändå inte kommitsärskilt långt. Det beror naturligtvis på hurambitiös man är. Men detta sätt att dela ut uppdraginnebär att vi successivt kommer att ''tappa av''dem deras resultat. Men det kommer att vara en vidtidsram, eftersom det är ett mycket ambitiöstarbete.Anf. 56 ():Fru talman! Det handlar om hur ambitiös man är.Just det! Jag vill veta hur ambitiös regeringentänker vara. Tänker man lägga fram en propositionom dessa saker innan femårsperioden har gått ut?Anf. 57 Miljöminister ():Fru talman! Svaret är ja.Anf. 58 ():Fru talman! Min fråga gäller miljöbiståndet.Fattigdomen är ju den huvudsakliga orsaken tillmiljöförstöringen i . De har inteekonomiska och tekniska resurser att vidta deåtgärder som skulle behövas. Man har räknat ut attdet behövs en resursöverföring på 750 miljarderkronor till u-världen för att komma til rättamed de värsta miljöförstörande förhållandena.U-länderna är ju mycket djupt skuldsatta, ochpenningflödet går från de fattiga länderna till . Man brukar säga att för varje krona sominvesteras eller lånas till får vi tvåtillbaka.Mot den bakgrunden och mot bakgrund av att vi iSverige tänker minska biståndet till ,vilket jag beklagar, undrar jag hur regeringen hartänkt utforma miljöbiståndet, med tanke på attäven skall kunna uppfylla sin del iAgenda 21.Anf. 59 Miljöminister ():Fru talman! Det är naturligtvis en stor fråga, sominte är så enkel att besvara. Det vore hyckleri attsäga någonting annat. En del av detta kommer attfinnas med i budgetpropositionen och ingår alltså iden normala beredningsprocessen.Jag är den första att också beklaga sänkningen avdet svenska biståndet. kan mankonstatera att ändå ligger i den övre klassenav nationer i fråga om bistånd. Jag tror att vikommer att ligga av BNP också efter dethär neddragningsbeslutet. Vi håller också fast videnprocentsmålet. Det är viktigt som grund.Rioprocessen som sådan kräver just en tydligareinriktning av biståndet mot miljöändamål. För attgöra det möjligt för att handla på egenhand deltar också i deskuldavskrivningsaktioner som förekommer, och vivärnar då i första hand om de allra fattigasteländerna. Det kommer vi att göra också ifortsättningen.Det finns också andra viktiga saker som påverkaru-ländernas möjligheter framöver. Dit hörnaturligtvis utfallet av den s.k. Uruguayrundan,dvs. GATT-samtalen, som också betyder mycketför ekonomi. Världsbankschefen hartalat om att vinna bara för vid en positiv utgång av GATT-förhandlingarna.Jag skall inte föregripa de kommandeförhandlingarna. Som ni kommer ihåg från tidigareredogörelser tog regeringen fram extra resurserutöver biståndsmålet för innevarande budgetår,och detta redovisades också i . De pengarna stårtill förfogande för påfyllning inom exempelvisGlobal , dvs. GEF-systemet,som är finansieringsmekanism för de tvåkonventioner som jag nämnde, dvs. biologiskmångfald och klimatkonventionen.Arbetet med de konventionerna kommer att ta endel tid, men det är viktigt att FN-systemet framöversamlar sig till ett konkret bidrag på det härområdet. måste naturligtvis delta i detarbetet. Det kommer vi att göra.Anf. 60 ():Fru talman! Det var en intressant redovisning. Jagär också glad över att miljöministern iredovisningen rättade till den fadäs somstatsministern gjorde sig skyldig till iregeringsförklaringen, då han sade: ''Sverigekommer att aktivt följa upp de beslut som fattadesvid .'' Jag har tidigare påpekatatt det var en konferens om miljö och utveckling.Statsministern tappade alltså bort det andra ledet ikonferensen. Det har miljöministern på ettfördelaktigt sätt pekat på både i sin redovisning och i svar på frågor. Detta noterar jag medtacksamhet.Jag vill fråga om folkrörelsernas insats i arbetet.Svenska folkrörelser slöt sig inför Riokonferensensamman i en rådgivande kommitté, som fick namnetMiljö och utveckling 92, för att på olika sätt fungerasom påtryckare. Om man lyckades med det ellerinte får andra bedöma.Oavsett vilken uppfattning vi har om resultatet avRiokonferensen, vet vi att det viktiga arbetet är detsom återstår, nämligen att göra Riokonferensensbeslut till konkreta resultat.Därför skulle jag vilja fråga miljöministern: folkrörelser räkna med stöd frånregeringen också i det konkretauppföljningsarbetet?Anf. 61 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker inte man skall göra alltförstor sak av det faktum att ett ord ibland tappas häroch där. Det händer de bästa.Det är emellertid viktigt att betona att helaRiokonferensmaterialet handlar om miljö ochutveckling. Ett av de grundläggande resultaten avkonferensen är egentligen att man så tydligt i olikasammanhang erkänner det stora hinder somfattigdom utgör för att man skall kunna ta hand ommiljön. Man kan inte begära att den som inte harbröd för dagen skall ta hand om miljön på det sättsom man kan kräva av oss. Det är därför vi har ettspeciellt ansvar, och det kan inte nog betonas.Min uppfattning i fråga om folkrörelserna är att deskall bygga på ett decentraliserat sätt att arbeta,dvs. att arbetet i folkrörelserna skall förankras sålångt det är möjligt och vara så spritt som möjligt.Regering och riksdag beviljar ju medel förfolkrörelserna för den verksamhet som de självaväljer att ägna sig åt.Man kan ju säga att det är självklart att staten skallgöra det jobbet, att det är vi som skall bekostaarbetet och ställa medel till förfogande för alla somvill ha sådana, t.ex. studieorganisationerna ochFolkbildningssverige i allmänhet. Det är ju ettviktigt första steg. När man svarar på remisserna fårman naturligtvis själv tala om vad man vill göra medmaterialet; det skall inte komma några pekpinnarfrån annat håll. Därefter får vi ta ställning till omdet kommer några krav i samband med dettaarbete. Jag hoppas att det här skall upplevas som såviktigt att det blir en integrerad del avfolkrörelsernas normala arbete. Till detta harfolkrörelserna vårt stöd. I en ekonomiskt kärvsituation går jag inte längre än så.Anf. 62 ():Fru talman! Vad jag var ute efter att framhålla medmin fråga var att det krävs ganska konkreta insatserför att så att säga vända både tänkande ochutveckling rätt. Det är stöd för detta omtänkandeeller nytänkande i såväl folkrörelsers som regeringsoch riksdags arbete som behövs.Anf. 63 Miljöminister ():Fru talman! Jag har lätt att instämma i detta. Jaghar också markerat min inställning genom att sägaatt detta handlar om både vår roll som konsumenteroch vår roll som medborgare. Dessutom handlardet naturligtvis om företagen, där många avförutsättningarna för vår miljö och vårt dagliga livproduceras.5 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:16 Godkännande av avtal om frihandelmellan och , m.m.1992/93:17 Vissa ersättningar till sjukvårds-huvudmännen, m.m.1992/93:45 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Mexiko1992/93:46 Ett nationellt smittskyddsinstitut m.m.1992/93:77 Väpnad styrka för tjänstgöringutomlands1992/93:108 Skattelättnader vid utskiftning avaktier i riskkapitalbolag, m.m.Skrivelse1992/93:13 Redogörelse med anledning av om miljö och utveckling --UNCEDMotionernamed anledning av prop. 1992/93:1 Universitet ochhögskolor -- frihet för kvalitet1992/93:Ub1 av och ()1992/93:Ub2 av m.fl. (s)1992/93:Ub3 av och ()1992/93:Ub4 av och ()1992/93:Ub5 av och (m, fp)1992/93:Ub6 av och BengtRosén (m, fp)1992/93:Ub7 av ()1992/93:Ub8 av och ()1992/93:Ub9 av och ()1992/93:Ub10 av m.fl. (s)1992/93:Ub11 av och ()1992/93:Ub12 av m.fl. (s)1992/93:Ub13 av andre vice talman ()1992/93:Ub14 av ()1992/93:Ub15 av ()1992/93:Ub16 av och (c, kds)1992/93:Ub17 av ()1992/93:Ub18 av m.fl. (c, s, m, fp,kds, nyd, v)1992/93:Ub19 av ()1992/93:Ub20 av och ()1992/93:Ub21 av och ()1992/93:Ub22 av m.fl. (c)1992/93:Ub23 av m.fl. (v)1992/93:Ub24 av m.fl. (nyd)1992/93:Ub25 av ()1992/93:Ub26 av ()med anledning av prop. 1992/93:2 Vissaorganisatoriska frågor inomtrafiksäkerhetsområdet1992/93:T2 av och ()1992/93:T3 av ()1992/93:T4 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:4 Villkorligfrigivning, m.m.1992/93:Ju1 av och Sven-OlofPetersson (c)1992/93:Ju2 av m.fl. (nyd)1992/93:Ju3 av m.fl. (s)1992/93:Ju4 av m.fl. (v)1992/93:Ju5 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:8 Den svenskatrafikskadelagens anpassning till EG:s regelverkm.m.1992/93:L1 av m.fl. (v)1992/93:L2 av ()med anledning av prop. 1992/93:9 Inlandsbanan1992/93:T5 av m.fl. (s)1992/93:T6 av och (c,kds)1992/93:T7 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1992/93:24 Skolskjutsm.m.1992/93:Ub27 av m.fl. (s)1992/93:Ub28 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1992/93:26 Fortsattgiltighet av tvångsmedelslag1992/93:Ju6 av ()med anledning av prop. 1992/93:36 Vissa frågor omden kommunala ekonomin1992/93:Fi1 av m.fl. (v)1992/93:Fi2 av ()1992/93:Fi3 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:38 Ändring iproduktansvarslagen (1992:18) m.m.1992/93:L3 av m.fl. (v)1992/93:L4 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1992/93:69 Ombildning avföreningsbanker1992/93:N1 av och ()1992/93:N2 av m.fl. (v)6 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 22 oktober1992/93:15 av () tillkommunikationsministern omjärnvägsförbindelserna på Nordkalotten:Utvecklingen i har aktualiseratsammankopplingar av järnvägsförbindelser påNordkalotten. Det gäller bl.a. två förbindelser viaFinland till . I har redanparlamentet tagit principbeslut att byggaspåravsnittet från Alakurtti till finska gränsen, ensträcka av . Därmed har även planerpå den s.k. Sallabanan aktualiserats.Med de pågående utbyggnaderna ochihopkopplingarna av järnvägarna mellan Finlandoch öppnas kommunikationerna dels motKolahalvön, dels mot hela norra innebär att det svenska järnvägsnätet viaHaparanda kan användas för transporter till bl.a.Murmansk och vidare österut efter dentranssibiriska järnvägen.Järnvägstransporter efter den transsibiriskajärnvägen kommer att betyda halverade frakttiderför containergods mellan ochSkandinavien.Det finns ett ökat intresse från svensk sida attutveckla handeln med , såvälnär det gäller mineraler som skogsprodukter.Ett hinder för att effektivisera transportarbetet påjärnväg mellan länderna på är denskillnad i spårbredd som finns mellan länderna.Järnvägsterminalen i behövermoderniseras och en s.k. omaxlingsanläggningbehöver byggas om skall ha en chans attdelta i den ökande handeln på Nordkalotten.För närvarande tycks allt intresse från svensk sidavara inriktat på att utveckla och snabba uppkommunikationerna ned mot ,medan de viktiga järnvägsförbindelserna motNordkalotten och inte tycks få någondel av de infrastruktursatsningar som planerasöver hela landet.Med hänvisning till det anförda vill jag tillkommunikationsministern ställa följade frågor:1. Vilka åtgärder är kommunikationsministernberedd att vidta för att moderniseraomlastningsterminalen i ?2. Är statsrådet beredd att verka för att byggandetav en omaxlingsstation i kommer tillstånd?3. Vilka åtgärder planerar statsrådet för attförbättra järnvägstrafiken på motFinland?7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 20 oktober1992/93:83 av () tillmiljöministern om freonutsläppen vid skrotning avkylfartyg:Skrotningen av kylfartyg har i ökad utsträckningflyttats från till . Främst därföratt det där är billigare arbetskraft men också därföratt miljökraven är begränsade. när kylbåtarnamed sina freonbaserade köldsystem läggs upp förskrotning så finns ingen utrustning för att tillvarataeller bryta ner freonerna. De blåses rätt ut i luftenoch förstör därmed vårt viktiga och livsnödvändigaozonlager.Av de många kylfartyg som skrotas i u-ländernasker sammanlagt utsläpp av många tusen ton freontill stor skada för vår gemensamma miljö.Mot denna bakgrund vill jag till chefen förMiljödepartementet ställa följande fråga:Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attsnabbt få till stånd internationellaöverenskommelser som stoppar dessa stora ochfarliga freonutsläpp?1992/93:84 av () till statsrådetAlf om och de mänskligarättigheterna:Den turkiska koalitionsregeringen, som tillträddeför , lovade vid sitt tillträde att värnarespekten för mänskliga rättigheter i landet ochinföra demokratisering av det turkiska samhället.Rapporter från bl.a. ochHuman () visaratt dessa löften inte har infriats. Enligt en nyligtpublicerad rapport från HRFT konstateras grovakränkningar av de mänskliga rättigheterna underförsta halvåret i . HRFT gör denbedömningen att antalet dödade når en nivå, som påminner om situationenvid militärkuppen . I dokumentet konstaterasatt 1 038 personer under årets första sex månaderhar dödats vid tortyr, husrazzior, av okändagärningsmän, av säkerhetsstyrkor m.m. Tortyrenfortsätter att användas systematiskt. Journalisterhar mördats och tidskrifter och tidningarkonfiskeras.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet:Ämnar den agera för att utövapåtryckningar mot den turkiska regeringen attrespektera de mänskliga rättigheterna?1992/93:85 av () till miljöministernom överlåtbara utsläppsrätter:Enligt uppgifter i media kommer överlåtbarautsläppsrätter att prövas på allvar och en s.k.kvävebubbla planeras över Stockholmsregionenredan 1994. Modellen nämndes ikompletteringspropositionen, men utan attregeringen konkretiserade hur den avsåg gå vidarepå detta område.På vilket sätt avser miljöministern verka för attanvändningen av överlåtbara utsläppsrätter ökar iSverige?1992/93:86 av () tillnäringsministern om verkställande direktörersförmåner i årsredovisningen:Under senare tid har framgått att de förmåner,utöver lön, som verkställande direktörer iaktiebolag erhåller, uppgår till betydande belopp.Är statsrådet beredd att föreslå ändring i lagen omaktiebolag så att uppgifter om verkställandedirektörers förmåner redovisas i bolagensårsredovisningar?1992/93:87 av () tilljustitieministern om översyn av våldsbrotten:Det råa och allt grövre våldet är ett allt störreproblem i vårt land. Helt vanliga medborgare, utannågot som helst brottsligt förflutet, avrättas i sinahem eller på öppen gata. Dessa grova våldsverkareuppträder allt oftare två eller flera tillsammans,vilket gör att vår nuvarande lagstiftning inte gör detmöjligt att döma någon för mord eller dråp.Det svenska samhället accepterar inte -- och skallinte heller acceptera -- att mördare går fria för attbrottet utförts av flera tillsammans. Som redan ärkänt kommer regeringen att lägga fram förslag tillriksdagen om straffskärpning på flera områden.Vilka lagändringar förbereder justitieministern pådet av mig åberopade området?1992/93:88 av () tillmiljöministern om överlåtelse av utsläppskvoter:Enligt en tidskriftsartikel (Veckans Affärernr 41 1992) är miljöministern nu positiv till handelmed överlåtelsebara utsläppskvoter i Sverige.Miljöministern uppges vilja pröva en miljöbubblaöver och redan 1994.Vilka åtgärder avser miljöministern aktivt attmedverka till för att överlåtelsebara utsläppskvoterprövas i ?1992/93:89 av () tillarbetsmarknadsministern om byggarbetslösheten iVästernorrland:Byggarbetslösheten i beräknasuppgå till . Samtidigtfinns ett mycket stort antal anläggningsarbeten somkan startas med mycket kort varsel. Exempelvisfinns väg och brobyggen för sammanlagt 243miljoner kronor som kan startas redan förstakvartalet . Enligt bedömningskulle det ge sysselsättning för ca 200 personerunder . Dessutom finns en lång rad andrabyggprojekt som skulle kunna startas med kortvarsel.Min fråga är därför:Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern attvidta för att minska arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna i ?1992/93:90 av () tillkommunikationsministern om denregionalpolitiskt motiverade flygtrafiken:Konkurrenskommitténs förslag beträffandeavreglering av flygtrafiken innebar att en mindreavgift skulle läggas på alla flygresor. Därmed skulleresurser skapas för att möjliggöra bidrag ellerstatlig upphandling av regionalt viktig trafik som ejär företagsekonomiskt bärkraftig.Regeringen har avreglerat flyget utan attförsäkra sig om resurser till olönsam men urregionalpolitisk synpunkt viktig trafik. Detföreligger därför risk för att flygtrafik till orter somLycksele, , , ,m.fl. inte kan upprätthållas.Mot denna bakgrund vill jag frågakommunikationsministern:Vilka åtgärder är kommunikationsministernberedd att vidta för att förhindra attföretagsekonomiskt olönsam men regionalpolitisktvälmotiverad flygtrafik upphör?1992/93:91 av (-) tillmiljöministern om kärnkraftens säkerhetsproblem:Allvarliga säkerhetsproblem har lett till att fem avSveriges tolv kärnreaktorer stängts av. Det gällerde äldsta reaktorerna och farhågor väcks om attdetta bara är början på en rad problem, som följermed reaktorernas ökande ålder.Samtidigt aktualiseras frågan om kärnkraftensavveckling eller rättare sagt om den icke-avvecklingsom pågår. Det mest rimliga vore om stoppet förnågra av reaktorerna förlängdes in i evigheten ochdärmed blev början på den avveckling som faktisktbekräftats i flera riksdagsbeslut, men ännu lysermed sin frånvaro.Krav har väckts om att genom en offentlig hearingfå säkerhetsproblemen och myndigheternasagerande i samband med de nu upptäcktaproblemen belysta.Jag vill därför fråga miljöministern:Avser regeringen ta initiativ till en offentlig hearingkring kärnkraftens säkerhetsproblem?8 § Kammaren åtskildes kl. 15.49.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 3 § anf. 46 ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.