prot · GF0990 · 1992-04-02 00:00:00 — Det ärinte heller uteslutet att vi kommer att se sådana i enframtida regeringsproposition.Omsättningsskatten inbringar inte mindre än 131,2miljarder kronor, varför det är fullkomligtotänkbart att ta bort den. Det begriper ju var ochen. Det har däremot skett en minskning närdet gäller livsmedel. Kanhända kommeromsättningsskatten även generellt att sänkasframöver. Med ett budgetunderskott som pekarmot ca får man visa precis detansvar som de fyra regeringspartierna visar.Naturligtvis är det angenämt att, som ni i Nydemokrati gör, yrka på ytterligare skattesänkningarnär man inte behöver ta det direkta ansvaret. Varjeriksdagsledamot har i och för sig ett ansvar, menregeringspartiernas ansvar är naturligtvis större,eftersom regeringspartierna ansvarar för den totalastatsbudgeten.Anf. 38 i (nyd)replik:Herr talman! Det rör sig här om etttillkännagivande. Jag är medveten om att det helasjälvfallet inte är gjort i en handvändning.Omsättningsskatten som nämndes gällerfastigheter. Vi vill inte ta bort omsättningsskattenhelt. Det inser vi det orimliga i.Finansieringen sker genom att en hel del dynamiskaeffekter nås. De dynamiska effekterna räknas juinte av politiker, utan endast av människor inäringslivet. Genom minskade räntesubventionerfinansieras alltså skattesänkningarna. Det skulle ge30 miljarder kronor. Organisationsstödet skulleockså kunna minskas med åtminstone 10 miljarderkronor. Om det inte skulle räcka, åtar jag mig gärnaatt tala med om att undersökaom vi kan finansiera genom att ytterligare sänkaskatterna i bygg- och bostadssektorn. Det finnsockså en del medel avsatta för u-hjälp, vilka manskulle kunna fundera över. Jag är alltså öppen förvidare diskussioner.Anf. 39 () replik:Herr talman! i säger attdynamiska effekter finns i näringslivetsföreställningsvärld, men ej i politikernas. Det ärhelt felaktigt, åtminstone när det gäller Moderatasamlingspartiet. i har intevarit med så länge, men upprepade gånger har vi ivåra partimotioner understrukit vikten av dedynamiska effekterna. Vi har också framhållit detfaktum att de finns.Jag delar i uppfattningatt det finns dynamiska effekter av ganska storamått när det gäller fastighetsskatten. Om manminskar den, tror jag att man skulle kunna få storadynamiska effekter. Vi skall alltså inte utesluta atten ändring i den här frågan kommer.Anf. 40 i (nyd)replik:Herr talman! Det som på kort sikt är viktigt är attta bort fastighetsskatten på kommersiellafastigheter. Vi talar då om några miljarder kronor,vilka snabbt går att ta från organisationsstödet. Jagvill sända ut den signalen.Som ett tillkännagivande vill jag framföra att viäven på tänker arbeta med detta, vilketframgår av vår motion. I den står det att man tar dethär i den takt som är möjlig och att det är angeläget.Det är trevligt att vi är överens om det. enundersök det här med fastighetsskatter påkommersiella fastigheter. Det är så, att det ärsmåsparare och skattebetalare som i slutändanförlorar när staten får gå in och när räntorna blirhöga. Här kan förhållandevis litet pengar göraoehört mycket. Jag uppmanar igen: Undersök dethär med skattesänkning för kommersiellafastigheter. Frågan är nämligen hur länge vi har rådatt ha kvar skatt på kommersiella fastigheter.Anf. 41 () replik:Herr talman! i ställde enallmän fråga till kammaren. I och för sig blir mannästan litet rädd för att gå upp i repliker, därför attherr kanske tycker att manreplikerar litet för mycket -- tar repliker på allt.När nu Ny demokrati ställer upp med så mångatalare, bör man visa dem den respekten att man förett offentligt samtal. Svaret på frågan om jag ärberedd till att sänka alla dessa skatter är nej. En rakfråga förtjänar ett rakt svar.Det finns anledning till vårt nej. Vi vill nämligen setill att man inte speciellt gynnar boendet, dvs. inteinvesterar mer i fastigheter än i industri. Vi tyckeratt det är mycket viktigt med industriell tillväxt.När man skall satsa på industri sätter man in pengarpå banken, eller köper aktier, ställer alltsåriskkapital till förfogande, och det får man skattaför. Investerar man i stället i boende ellerfastigheter, tycker inte vi att staten skall premieradet, att det liksom skulle vara finare att investera ifastigheter. Vi tycker att det är -- om vi skall varariktigt ärliga -- ännu finare att investera i industri.Det skapar mer tillväxt och välstånd, och därförtycker vi att beskattningen bör vara lika. Om någotskulle beskattas hårdare, skulle det faktiskt varafastigheter, om man skall göra någon skillnad. Bästvore emellertid att beskatta så lika som möjligt, förni skall ha ett neutralt skattesystem.Man skall alltså inte slopa alla skatter på boendeoch byggande. Det har med den industriellatillväxten att göra.Dynamiska effekter, i ,finns nog, men de flesta är små, mycket små, ochen del syns inte alls, som det heter i en visa.Vi i skatteutskottet var i ochträffade en konservativ skattepolitiker iparlamentet, som heter . Vi frågadehonom hur många av skattereformersom finansieras med dynamiska effekter. Hansvarade ordagrant: Vi tror inte på trolleri i det härlandet. Det sade alltså en konservativ politiker iStorbritannien. Jag tror inte heller på perpetummobile varken i mekaniken eller i politiken,maskinen som genererar sin egen kraft. Det skullemöjligtvis vara Nya välfärden som tror på sådant,men egentligen inga andra.En sak vill jag emellertid ge iStockholm rätt i, nämligen det han sade om denextra höjningen av skatten på kommersiellalokaler. Den skatten infördes i ett extremtöverhettat läge. är läget inte överhettat längre,så skälet till skatten har bortfallit. I det fallet kan vitänka oss en öppen attityd i syfte att diskutera ensänkning, eftersom vi försöker hålla oss mitt iverkligheten, som ni i ert parti brukar säga. Här harverkligheten som sagt förändrats. Resten, DanEriksson, handlar mer om önskningar än omhandfast verklighet.Anf. 42 i (nyd)replik:Herr talman! Ett av favorituttryckär: Medan gräset växer dör kon. Naturligtvisundrar man hur långt det skall gå. Jag tackaremellertid för den procent som vi fick här. Det ärbättre än ingenting. Jag hoppas att regeringen ärlitet bättre än på den här punkten.Det var också bra att få det klarläggandet attVänsterpartiet tycker att vi skall ha kvar skattpå bostadsbyggande kvar. Det var ett bra besked tillungdomarna som sitter på läktaren . Detgaranterar dem svårigheter, höga hyror och statisktfastlåst byggande. Det var bra att få det beskedet,vilket vi tackar för.Anf. 43 () replik:Herr talman! För det första ifrågasätter jag siffran60 %, och för det andra menar vi att mannaturligtvis skall försöka sänka skatteuttaget efterhand som man får tillväxt. Först tillväxtemellertid, sedan sänkning, först skaffa pengarna,sedan betala utgifterna. Det är mycket bättre än attlåna.Jag tror att detta är en riktig politik. Det har jag fåttlära mig, och det håller jag fast vid.Vi skall se till att behålla en fördelning avbeskattningen av boendet dels på det löpande, delspå realisationsvinstsbeskattningen. Det DanEriksson i kallar flyttskatt ärrealisationsvinstsbeskattning. Om man sloparflyttskatten, och om man har en neutral beskattningbåde på industriinvesteringar och på fastigheter, fårman lägga en alltför stor kostnad på det löpandeboendet. Det är inte bra, därför att det direktpåverkar hyresnivån. Man behöver alltså ha en typav jämnt, balanserat skatteuttag på fastighetssidanbåde på det löpande och pårealisationsvinstsbeskattningen. Det är det viktiga.Ränteläget som påverkar boendet hålls nere genomatt man inte har ofinansierade skattesänkningar.Budgethål driver upp räntorna och fördyrarboendet.Vi vill också ändra sättet att subventioneraboendet, att vi inte behöver ge storabostadssubventioner till rika villaägare,subventioner som låginkomsttagare i allmännyttanfår vara med och betala. Ändrar man påsubventionssystemet så att det inte fungerar som ettrakt rör, dvs. bostadskarriären somförmögenhetsmaskin, skulle vi inte behöva satsa såmycket på bostadssubventioner. Det skulle ocksåpressa ned byggkostnaderna. Som det nu är har justaten betalat till byggbolagen, med påföljd attdessa har kunnat blåsa upp prisnivån. Vår politikdriver ned hyresnivån. Vi står för en lågprislinje ivad gäller boendet.Anf. 44 i (nyd)replik:Herr talman! Det sista som sade,som handlade om lågprispolitik när det gällerboendet, var intressant att höra. Det gäller ocksåde förvaltande bolagen, och allmännyttan har juvisat att man inte tillhör de bästa på marknaden.Vi är inte för ofinansierade skattesänkningar. Jaghar här gett exempel på 40 miljarder som vifinansierar med. Dessutom blir det dynamiskaeffekter. Men vi skall naturligtvis gå fram i den taktsom är möjlig -- det är en målsättning.Flyttskatten innebär många inlåsningseffekter somkostar mycket. Därför måste det också byggas mer,och ännu mer subventioner måste betalas ut.Sverige är ju ett glesbefolkat land. Därför måste vihar fler bostäder per person än andra tättbefolkadeländer. Men detta sker till ett mycket högt pris. Ochså länge flyttskatten finns kvar, kostar den väldigtmycket i slutändan.Detta är naturligtvis siffror och spekulationer, menresursutnyttjandet är mycket dåligt. Det finns1,1 lägenheter per hushåll. Ändå står folk, särskilti de större tätorterna, utan lägenhet. är det dessbättre på det sättet att antalet bostäder som finnstillgängligt har ökat. På många håll har man byggtfel och får därför riva hus eller skicka dem tillBaltikum, vilket innebär en oerhördkapitalförstöring. Det är därför mycket viktigt ser över detta.När det gäller det rationella resursutnyttjandetfinns det oerhört mycket pengar att spara, och ettviktigt led i detta är att avskaffa flyttskatten.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 45 (nyd):Herr talman! Det har väcktsmånga motioner, som har syftat till att man skall fågöra avdrag för gåvor, sponsring, m.m., dvs.avdragsgillt för givaren. Tyvärr har detta hittillsvarit utan framgång, och jag är rädd för att det ärpå samma sätt . Men hoppet är det sista somöverger människan. Därför tänker jag ändå säganågra ord om detta, och jag hoppas att kammarenfunderar på det.Såväl idrott som kultur och andra välgörandeändamål är i ständigt behov av ökade resurser. Detär oerhört viktigt att enskilda och företaguppmuntras att engagera sig och stödja dessaområden. Detta kan ske bl.a. genom ändradeskatteregler, som medför avdragsgill välgörenhet.Ett ökat samspel mellan statliga initiativ och enaktiv privatekonomisk medverkan är nödvändig,inte minst i dessa tider då statens medel som bekantär något begränsade.Visst kan man diskutera givarens intressen och visstkan man slå ifrån sig förslaget med hänvisning tillatt de gränsdragningsproblem som en avdragsrättmedför är för svåra att ta tag i. Men varför kan mani stället inte se till de möjligheter som det här skullekunna medföra. Stödet från enskilda och företag ärav mycket stor betydelse. Tänk på alla projekt ochevenemang som inte skulle ha kommit till ståndutan någon form av privat stöd. har gjort och gör mycket värdefullainsatser, som har varit till glädje för mångamänniskor. Varför kan man inte uppmuntra dem attgöra mer?Det är därför vår mening att det är hög tid attregeringen lägger fram förslag om eller utreder huravdragsrätten för gåvor till ideella ochallmännyttiga ändamål kan utformas.Anf. 46 (nyd):Herr talman! Rubriken på mitt anförande lyder:Återinför avdragsrätten för underhåll avkulturhistoriskt värdefulla mangårdsbyggnader påjordbruksfastighet.Skattereformen, som trädde i kraft den 1 januari1991, innebar att avdragsrätten för underhåll avägarens bostadshus på jordbruksfastighet togs bort.Från att ha varit näringsfastighet blev husetprivatbostadshus och följaktligen jämställt med envanligt villa. Detta har fått konsekvenser somskattereformmakarna inte förutsåg och som mannu måste ändra, därför att betydande delar av detsvenska kulturarvet är hotat. Det har sagts mig attöverväganden är på gång inomfinansdepartementet, vilket är glädjande. Men jagvill här ändå framföra motiveringarna förreservationen.I den här kategorin hus finns bl.a. slotten ochherrgårdarna, dvs. hus av avsevärd storlek och avstort kulturhistoriskt värde. Husen bebos avjordbrukarfamiljen, även om det är stort,obekvämt och kostsamt, därför att det hör tillnäringsfastigheten. Man får dras med huset vare sigman vill eller inte. Att ha ett stort bostadshus i dagär inget att stå efter, det är oftast bara en belastningför ägaren.I enskilda fall kan underhållet avfastighetsbeståndet på en egendom handla om flerahundra . Efter skattereformenhar det nu hänt att ägare har flyttat ur sina hus ochlagt dem i malpåse. Ett exempel från mitt egethemlän, , är med ca 50rum och ett hundratal fönster. Man kan bara lekamed tanken på vad underhållet för detta kostar.Dessutom tillkommer ytterligare kanske ettfemtiotal hus som man har att dra försorg om.I ett längre perspektiv kommer många slott ochherrgårdar att förvandlas till ruinhögar, om intestaten går in och underlättar underhållet. Detstatliga byggnadsvårdsanslaget, som fördelas avriksantikvarieämbetet, är avsett att vidrenoveringar täcka kostnader som är betingade avbyggnadens kulturhistoriska värde. Eftersomanslaget inte är stort, och eftersom ansökningarnaär många, är det i praktiken nästan barabyggnadsminnen som kommer i fråga. Det ärytterst få hus i den kategori som reservationen avsersom får hjälp från det statligabyggnadsvårdsanslaget.I vår lagstiftning förutsätts det att vård ochunderhåll av bebyggelse är den enskildesskyldighet, och det finns därför ingen anledning fördet allmänna att överta det kostsamma ansvaret.Däremot skall det allmänna bereda möjligheter förden enskilde att ta sitt ansvar.Begäran om att införa en förändring iskattelagstiftningen är inte betingad av omsorg omhusägarens plånbok utan av oro för dekulturhistoriska värden som är hotade.I portalparagrafen i kulturminneslagen från 1988står det: Det är en nationell angelägenhet attskydda och vårda vår kulturmiljö. Ansvaret fördetta delas av alla.De hus som det handlar om ingår i kulturmiljöer,och då skall väl i rimlighetens namn inte statengenom onödigt tunga skattebördor, försvåramöjligheten för ägarna att ta detta ansvar.Borttagandet av avdragsrätten i skattereformen ärtyvärr bara ett bland flera exempel på den bristandesamordning av olika samhällsintressen somkommer till uttryck i de lagar som stiftar.Att slåss med finansen är ett uttryck som användshär i huset och i departementen. I det uttrycketligger också en uppfattning om finansens enögdasyn på skattesänkningar, dvs. att man inte förutsereffekterna inom andra samhällssektorer. Förtydlighetens skull vill jag betona att Ny demokratikanske mer än något annat parti här i villsänka skatterna, men vi ser också till effekterna. Idet här aktuella fallet ger skatteavdragetarbetstillfällen, och det bidrar till att bevarakulturmiljöer som skulle bli viktiga inslag i denkulturturism som tyvärr ännu är en outveckladnäringsgren i Sverige.Ny demokrati hävdar därför att skattelagstiftningenomedelbart bör ändras, så att avdragsrätt förunderhåll och drift av kulturhistoriskt värdefullamangårdsbyggnader återinförs. Byggnaderna börrubriceras som näringsfastighet och avdragsrätten irörelse tillämpas som före skattereformen.Tekniskt görs detta enklast genom ändring ellertillägg i 5 § kommunalskattelagen. Det innebärockså att man får tillämpa förmånsbeskattningenför bostad som tidigare.Avslutningsvis vill jag säga, att om man återinföravdragsrätten för underhåll av kulturhistorisktvärdefulla mangårdsbyggnader, är det eninvestering i vårt kulturarv. är det avgjortlönsamt för statens finanser.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 och 4 (översyn av skattesystemet)Först biträddes reservation 1 av . med 123 röster mot 12 för meningsyttringenav i motsvarande del. 151ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 161röster mot 116 för reservation 1 av . 10 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 6 (förmånsbeskattning, traktamenten ochbilkostnader m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 22för reservation 2 av . 13 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 8 (kvittning av underskott, beskattning avhobby, m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 21för reservation 4 av . 18 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 10 (barnpension)Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 22för reservation 5 av . 1 ledamot avstodfrån att rösta.Mom. 11 (ränteinkomster för barn och ungdom)Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 21för reservation 6 av . 2 ledamöter avstodfrån att rösta.Mom. 14 (översyn av bostadsbeskattning m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 22för reservation 9 av . 10 ledamöteravstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.6 § Information från regeringen om de baltiskastaternaAnf. 47 Statsminister ()Herr talman! lägger regeringen för riksdagensgodkännande fram tre propositioner med de avtalom frihandel och ömsesidigt skydd av investeringarsom undertecknats under de besök som Lettlandspremiärminister , Litauenspremiärminister ochEstlands premiärminister på mininbjudan avlagt i under de senasteveckorna.Den fria handeln är ju alltid av grundläggandebetydelse för förbindelserna mellan fria nationeroch fria ekonomier. Det är genom den fria handelnsom våra samhällen knyts allt närmare varandraoch som det skapas förutsättningar för ekonomiskutveckling.Avtalen har därför också en stor politisk betydelse.Detta markeras även av att de försetts medpolitiska preambler mer långt gående än vadSverige tidigare velat förbinda med frihandelsavtal.Och vi har all anledning att notera att är detförsta land som slutit avtal om frihandel ochinvesteringsskydd med samtliga de tre baltiskastaterna. Vi känner en tillfredsställelse med att varaförst, men vi hoppas att andra inte skallvara långt efter.Besöken har dock även därutöver haft stor politiskbetydelse. De tre baltiska premiärministrarna är deförsta premiärministrar som jag har inbjudit tillSverige. Våra överläggningar har rört hela breddenav politiska, ekonomiska och sociala problem somde tre baltiska staterna nu står inför.Med tanke på den betydelse vi alla här i riksdagentillmäter utvecklingen i dessa tre länder och motbakgrund av den tyngd dessa frågor har i densamlade svenska utrikespolitiken vill jag informeraom huvudpunkterna i de samtal som förts.Mina baltiska kolleger efterlyste alla i enträgnaordalag omvärldens politiska stöd iansträngningarna att så snabbt som möjligt slutaavtal om bortdragande av ryska trupper ochmilitära installationer från deras territorier.I dag står fortfarande omfattande ryska styrkor påde baltiska staternas territorier. De självständigastaterna har inte ens fullt ut underrättats om vilkastridskrafter som finns inom deras gränser.I militära termer handlar det vad gäller störreförband om vardera en armédivision i ochLettland, tre divisioner av olika typ i , trestörre marinbaser i främst och , ca15 flygbaser av varierande betydelse samt ettmycket stort antal luftförsvarsinstallationer och denstrategiska förvarningsstationen vid Skrunda iLettland.Det är svårt att exakt uppskatta det antalmilitärpersoner det handlar om. Vår egenbedömning är att det rör sig om ca 25 000 personeri , ca 35 000 i och minst 35 000 äveni Litauen.Dessa främmande truppers status och tidtabellenför deras tillbakadragande har ännu inte reglerats inågon form av avtal. Detta är självfallet en anomalii dagens Europa.Vi utgår från att det inledsreella förhandlingar som leder fram till en av resp.stater accepterad tidtabell för de främmandetruppernas tillbakadragande.Principiellt har det nya gjort klart att manär beredd till detta. Men de tillbakadraganden somhittills ägt rum måste betraktas som främstsymboliska. Och de förhandlingar som förts harhaft svårt att röra sig framåt.Det ligger inte i någons intresse atttrupptillbakadragandet fördröjs mer än vad som äroundgängligen nödvändigt av hänsyn till densociala situationen för de individer och de familjersom kommer att beröras.Dessa frågor måste lösas genom förhandlingarmellan och de baltiska staterna själva.Men när de avslutats finns skäl att deras resultatintegreras i de överenskommelser som kommer attreglera militära styrkor och dispositioner i Europai dess helhet. På detta sätt skulle de baltiskastaternas säkerhet kunna ges en vidare europeiskförankring.Regeringen avser följa denna fråga med störstauppmärksamhet. Det görs nu betydandeansträngningar att till iHelsingfors åstadkomma en överenskommelseom fördelningen av de f.d. sovjetiskastridskrafterna, varom förhandlats inom det s.k.CFE-avtalet. Genom en sådan öppnas samtidigtvägen för ett ikraftträdande av detta avtal.Det är vidare ur ett bredare europeiskt perspektivönskvärt att en uppgörelse också kan träffasgällande det ryska trupptillbakadragandet från debaltiska staterna.De nya staternas suveränitet är än så länge bräcklig.Mina baltiska kolleger har mot denna bakgrundefterlyst också ett mer konkret suveränitetsstödfrån bl.a. . Det finns därför anledning att gehjälp till dem att kunna byggaupp t.ex. tull, kustbevakning, polisväsende ochräddningstjänst.Ett konkret exempel på hjälp är att ettav den svenska fartyg iKarlskrona kommer att omflaggas för att bli startenpå det fria nya kustbevakning. Ett annatkonkret exempel är de bidrag vi kan ge genomseminarier om t.ex. ESK-processen, inklusive dessmilitära dimensioner.I mina överläggningar med de baltiskaregeringscheferna fick jag tillfälle att klargöra attnär erkände de baltiska staternagjorde vi det inom deras nu existerande gränser.Det innebär, att vi utgår från att dagens gränserskall ligga fast. Krav i och pååterställande av mellankrigstidens gränser tordesakna stöd i det europeiska samfundet.Till säkerhetsfrågorna i vid mening hör ocksåkärnsäkerheten i vårt närområde. Sedan i höstassamarbetar och de tre baltiska staterna omkärnsäkerhet och strålskydd.Ett viktigt exempel på detta är samarbetet mellankärnkraftverken i och ,det s.k. . I och Lettlandgäller samarbetet främst strålskydd ochkatastrofberedskap. Vad gäller avfallssjön vidSillamäe i diskuteras ett samarbete mellanSverige, och Estland.De ekonomiska problemen i samtliga tre stater ärmassiva. Arvet efter den sovjetiska ochsocialistiska epoken är lika bittert som tungt, ochdet kommer att ta av hårt arbete attåterställa den relativa ekonomiska position iEuropa som dessa tre stater hade, innan deförlorade sin självständighet.Den sovjetiska ekonomin befinner sig i ett stadiumav accelererande sönderfall, och den politiskasjälvständigheten ändrar dess värre inte det faktumatt de baltiska ekonomierna till en mycket stor delfortfarande är delar av detta sönderfallandesystem.Det tar sig bl.a. uttryck i ett snabbt fall i densamlade produktionen. Denna förefaller under1991 att ha minskat med , och debedömningar som görs tyder på att det underdetta år kommer att inträffa ytterligareproduktionsminskningar på mellan 15 och 30 %.Det rör sig således om en mycket dramatiskekonomisk nedgång.Hitintills har den öppna arbetslösheten förblivitrelativt begränsad. Den situationen kommer attförändras. Inte minst kommer de stora ryskaindustrierna i de baltiska staterna snabbt attkomma i en desperat situation i och med att derasprodukter icke längre efterfrågas på någonmarknad över huvud taget.Till detta skall läggas, att på samma sätt som vi iVästeuropa vet att den ekonomiska integrationenmedför stora fördelar när det gäller ekonomiskutvecklingskraft, kan vi nu i Öst- ochCentraleuropa konstatera att den ekonomiskadisintegrationen medför mycket stora kostnader föralla berörda.Mot denna bakgrund är det viktigt att diskussioneninriktas på de åtgärder som kan vidtas för attstrukturellt förbättra förutsättningarna för debaltiska ekonomiernas utveckling.I våra överläggningar underströks den beredskapsom alltid finns från den sidaatt snabbt ge hjälp i akuta situationer. Den har i dagkommit till uttryck genom regeringsbeslutet om attställa 10 milj.kr.