prot · GG0936 · 1992-12-02 00:00:00 — Vi skall fatta beslut om ändringari produktansvarslagen som en följd av EES-avtalet.Det gäller bl.a. importörsansvaret. Där säger manklart att skadeståndsansvaret skall åvila inte baraden som importerar en produkt till , utanockså den som importerat produkten till EES.Likaså skall importörsansvaret även gälla dem somhar importerat en produkt från EG till en EFTA-stat och omvänt. Detsamma gäller importer mellanEFTA-stater. Det tycker vi socialdemokrater ärbra. Det är en förbättring för konsumenterna.Däremot motsätter vi oss den ändring som gällerskadeståndsansvaret vid produktskador och därskadan drabbar en person. Här vill den borgerligamajoriteten införa en försämring förkonsumenterna. Den vill införa en jämkningsregelsom gör det möjligt att lägga ett större ansvar påden enskilda konsumenten. Därmed minskarmöjligheterna till ersättning vid en personskada.I dag gäller skadeståndslagens regler även vidproduktskador. Det innebär att den skadelidandevid personskada själv uppsåtligen eller genom grovvårdslöshet måste ha medverkat till skadan för skall ha möjlighet att jämka ett skadestånd såatt den skadelidande får mindre ersättning.Den föreslagna ändringen ger sken av att det är enföljd av . Men om man läser s. 3 ibetänkandet står det: ''EG-direktivet (artikel 8andra stycket) föreskriver att skadestånd vidproduktskada kan jämkas vid såväl personskadasom sakskada om vållande på den skadelidandessida har medverkat till skadan. Härvid bör docknoteras att direktivet också innehåller en regel(artikel 13) enligt vilken direktivet inte skallpåverka de rättigheter som en skadelidande kan haenligt den skadeståndslagstiftning som gäller vidden tidpunkt när direktivet blir bindande förmedlemsländerna. ''Det här betyder att utskottsmajoriteten i dagensbetänkande går ett steg längre än vad som ärbehövligt med anledning av EG-anpassningen ochEES-avtalet. Det ställningstagande som deborgerliga ledamöterna i utskottet gör är ett uttryckför att vid ett val mellan att ställa sig påkonsumenternas sida eller på företagens sida väljerde att ställa sig på företagens sida. Visocialdemokrater väljer att stödja konsumenterna.Varor i vårt moderna samhälle tillverkas ochdistribueras i sådana former att det är omöjligt förenskilda människor att själva undersöka ochbedöma varornas egenskaper. Den enskildekonsumenten tvingas därför att lita på atttillverkare och distributörer kontrollerar sinaprodukter noga och informerar om skaderisker.Vid produktskador har vi konsumenter ett särskiltstort behov av att ha ett fullgott konsumentskydd.Det beslut vi med all sannolikhet kommer attfatta är inte ett beslut framkallat av anpassningentill . Det är ett helsvenskt politisktställningstagande som visar rågången mellanborgerlig och socialdemokratisk politik.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen ochavslag på propositionen i denna del.Anf. 28 ():Fru talman! Vid lagutskottets behandling avproposition 1990/91:197 om produktskadelaggjordes det ett oövertänkt tillkännagivande tillregeringen i anledning av ett motionsyrkande omen jämkningsregel i produktansvarslagen. Namnetpå lagen blev då också ändrat tillproduktansvarslagen.Nu har regeringen hörsammat den avutskottsmajoriteten önskade ändringen. Vad mansärskilt kan notera i den nu liggande propositionenär att justitieministern instämmer i reservanternassynpunkt som framfördes förra gången fråganbehandlades, nämligen att den nu föreslagnaändringen medför en del nackdelar för deskadelidande. Jag tycker att det äranmärkningsvärt att trots detta konstaterande skallriksdagen besluta om en sådan ändring.Som en konsekvens av vårt tidigareställningstagande i frågan vill jag yrka bifall tillreservationen i betänkandet, och jag vill instämmai vad har anfört.Anf. 29 ():Fru talman! De ändringar som vidtas iproduktansvarslagen är en anpassning till EG ochEES-avtalets regler. Det är en bärande princip attsvenska företag och importörer skall konkurrera påså jämbördiga villkor som möjligt med företag somomfattas av och företag inom EG. Avden anledningen yrkar vi avslag på densocialdemokratiska reservationen och på JohnAnderssons yrkande.Jämkning av sakskada kan göras om denskadelidande har varit vårdslös eller uppsåtligt harmedverkat till skadan. När det gäller personskadakan jämkningen ske endast om den skadelidandesjälv uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet harmedverkat till skadan.Orsaken till att produktskador uppkommer ärvanligtvis att den skadelidande på ett klartoaktsamt sätt har handskats med produkten, ävenom oaktsamheten inte kan bedömas som grov. I defall där det enda vållande som förekommer ärföranlett av konsumenten är det stötande om intejämkning kan göras. Jag vill erinra om att den svenskaskadeståndslagens bestämmelser om jämkning vidpersonskada i ett internationellt perspektiv ärnärmast unik. Inte ens i de övriga nordiskaländerna är jämkningsmöjligheterna så begränsadesom i vårt land.Socialdemokraterna kräver i sin reservation attnäringsidkarna förser sig med tillfredsställandeförsäkringsskydd så att konsumenter görs ickeansvariga för sitt handskande med produkterna.Vi står nu på tröskeln till ett samarbete övergränserna i EG- och EFTA-länderna. Vi måste,, som konsumenter i Sverigejämställas med konsumenterna i övriga Europa.Att ge svenska konsumenter en större frihet frånansvar vad gäller handskande med produkter ochkompensera med produktförsäkringar hosnäringsidkare löser inte konkurrensproblemen.Försäkringar är kostsamma och måste betalas avkonsumenterna, och därmed snedvridskonkurrensen för de svenska producenterna. Detär därför ingen lösning förkonkurrensmöjligheterna för svenska företag att haförsäkringar.Fru talman! Jag yrkar avslag på reservationen ochbifall till hemställan i betänkandet.Anf. 30 () replik:Fru talman! Vi har tydligen helt olika åsikter omvad som krävs av oss som lagstiftare när det gälleratt ta hänsyn till konsumenternas säkerhet ochderas möjligheter till ersättning vid en skada.Det var fint att få höra från talarstolen av enborgerlig ledamot, , att vi har enunik skadeståndslagstiftning i vårt land. Man kanundra varför vi skall sitta här och försämra en sådanlagstiftning. anför att det kommeratt bli svårt för konkurrerande företag. Vi ansersom reservanter att detta förslag inte är oskäligt.Företagen måste i alla fall ha försäkringar, och detkommer säkert inte att bli betungande för dem attutöka sitt ansvar på det sätt vi har föreslagit i vårreservation.Anf. 31 () replik:Fru talman! Det är helt riktigt, , att vihar olika uppfattningar i den här frågan om ett gottkonsumentskydd. Jag tycker att vi får ett gott skyddi och med denna förändring i lagen. Vi måste ocksåha ett näringsliv som kan konkurrera. Vi måste setill att vi har en industri som är konkurrenskraftig,och vi måste ha regler som är jämbördiga med vårakonkurrentländers regelsystem. Det här är grundenför att nu göra ett nytt ställningstagande i fråga omproduktansvarslagen.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag vill bara betona att vi har våraskilda synpunkter i frågan. och deborgerliga ledamöterna i utskottet ställer sig påföretagens sida och månar om deraskonkurrenskraft, medan vi ställer oss påkonsumenternas sida och vill ge dem ett utökatskydd.Anf. 33 () replik:Fru talman! Vi från den borgerliga sidan tycker attdet skall finnas ett rimligt konsumentskydd.Socialdemokraterna tror att svenska företag kanarbeta på helt andra villkor än vad konkurrenternagör i . Men vi anser och vet att konkurrenspå lika villkor är oerhört viktig för att skallkunna behålla sitt näringsliv och ge sysselsättning åtmänniskorna. Det är ett viktigt ställningstagandeäven i denna fråga.Anf. 34 ():Fru talman! talar om bärandeprinciper. Jag tycker att det verkar som om enbärande princip för utskottsmajoriteten är att görasituationen för de skadelidande sämre. Jag troddeatt det fanns ett värde även hos de borgerliga för attbevara det unika för -- i varje fall när detgäller att inte försämra för de skadelidande.I diskussionen om och EG och deförändringar i svensk lagstiftning som därav följerhar ofta framförts argumentet att vissa åtgärder ären konsekvens av att vi kommer med ifrihandelsområdet. Man säger: Vi skulle egentligeninte vilja göra detta, men det är tvingande.Nu befinner vi oss i en situation där det inte finnsnågon tvingande regel. Här springer man i väg ochgör ändringar som inte är nödvändiga. Det ärmycket avslöjande för vad man egentligen vill.Anf. 35 ():Fru talman! Till vill jag säga att dethär också handlar om att se till att vi kan bevaraarbetstillfällen i . Om företag i slåsut på grund av att vi har helt andra regler och vidärmed får högre priser på varor, minskar ocksåantalet arbetstillfällen. Detta utgör, tillsammansmed utgångspunkten att vi skall ha lika principerför konsumenterna inom , en bärandeprincip för oss inom borgerligheten.Anf. 36 ():Fru talman! Jag har svårt att tro att vi inte kan haandra regler, att det skulle vara till så stor nackdelför svenska företag osv. Jag har inte hört att manhar framfört några större propåer om att dettaskulle vara några stora nackdelar. Jag har överhuvud taget inte sett några yttringar som skullestyrka att detta är en nödvändig åtgärd för attskydda den svenska industrin.Anf. 37 ():Fru talman! Om inte är införståddmed att vi i måste ha samma regler för attkunna konkurrera, då tycker jag att JohnAndersson blundar för verkligheten. När vi nu tarett steg in i EG-sammanhang, måste vi också se tillatt vi har samma regelverk.Varför skulle det vara så besvärligt att göra dennajustering? Det är egentligen en liten justering iproduktansvarslagen. Men det är ändå en justeringsom överensstämmer mera med de lagar och reglersom finns inom EG och övriga EFTA.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 23 §. )16 § Märkning av textilierFöredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU12 Märkning av textilier (prop.1992/93:33).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )17 § Märkning av hushållsapparaterFöredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU13 Märkning av hushållsapparater(prop. 1992/93:34).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )18 § Ändring i lagen om handelsbolag och enklabolagFöredrogslagutskottets betänkande1992/93:LU24 Ändring i lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag (prop. 1992/93:118).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 23 §. )19 § Tillämpning i fråga om'''' () av lagen om vissa internationellasanktioner m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU4 Tillämpning i fråga om'''' () av lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner samt ändring av nämndalag (prop. 1992/93:57).Anf. 38 ():Fru talman! Utvidgningen av lagen om vissainternationella sanktioner innebär att regeringenkommer att få möjlighet att följa inte bara desanktioner som proklameras av Förenta nationernautan också de som proklameras av ESK och EG.Vi har från sagt att vi stöderförslaget om deltagande i ESK-sanktionerna ochgodtar den utvidgning av lagstiftningen som det ärfråga om. Däremot kan vi inte acceptera ett svensktdeltagande i EG-sanktioner. Det grundar signaturligtvis på att vi är medlemmar i och i ESK men inte i EG, och vi fårdärigenom inte det inflytande som vi anser vara enförutsättning för att kunna ansluta oss tillsanktionsprocessen på detta sätt.Det som EG har åstadkommit i Jugoslavienanses av en hel del internationella experter inte somalltför lyckat. Den tragiska utvecklingen iJugoslavien kunde förmodligen ha hanteratsannorlunda. Motsättningarna inom EG och denpolitik som har förts har inte kunnat förhindra denutvecklingen.Fru talman! Därmed vill jag yrka bifall till denmeningsyttring av som har fogats tillutrikesutskottets betänkande avseende moment 1.Anf. 39 ():Fru talman! antog i majresolution nr 757 om sanktioner mot'''' (). I avsikt att även skulle kunnaansluta sig till sanktionsåtgärder hemställderegeringen om bemyndigande att fåtillämpa sanktionslagen (lagen 1971:176 om vissainternationella sanktioner). Då FN:s säkerhetsrådfattade ett bindande beslut återkalladespropositionen och ett sådant bemyndigande komaldrig att prövas av riksdagen.Den nu aktuella propositionens förslag om ettutvidgat bemyndigande bör ses i perspektivet av enframväxande europeisk säkerhetsordning och ettutvidgat europeiskt samarbete samt behovet av attkunna handla snabbt både när det gäller sanktioneroch humanitär hjälp.Det blir allt viktigare att reagera snabbt och atthandla när exempelvis hundratusentals riskerar attfrysa ihjäl i det . Det krävssnabba åtgärder i bl.a. Bosnien. Situationen där ärkatastrofal. Hjälpen måste öka och nå fram snabbt,annars kan hundratusentals människor dö på grundav strider, kyla, svält och sjukdomar.Tyfoidfeber har konstaterats i flera bosniska städerav , . Tusentalsflyktingar lever under ytterst primitiva sanitäraförhållanden. Det skapar grogrund förtyfusbakterierna och annat otäckt.Risken finns också att konflikten sprider sig tillKosovo, och andra länder. Det gälleratt ha handlingsberedskap och kunna handla i tid.Enligt Flyktingkommissariatets, UNHCR:s,representant i förvärras läget stadigt i takt med att flerstäder intas, i takt med att flyende beskjuts, i taktmed att flyktingskaror vid olika länders gränserförvägras tillträde till olika länder. Totalt har 2,2miljoner människor flytt inom f.d. Jugoslavien.555 > e000 har flytt till andra delar av . FN:sflyktingkommissarie hävdar att ''vistår på randen till en humanitär mardröm. Dethandlar om människors säkerhet och liv. ''En kommission inom FN har skattat kostnadernaför hjälpbehoven i till miljarderdollar.I ett radiomeddelande från staden iöstra rapporteras det att 70 000 invånareoch flyktingar hotas av svält och är i behov avomedelbar hjälp. Staden är belägrad av serbiskastyrkor som har hindrat FN:s hjälpsändningar attkomma fram. Från det belägrade Gradacac i norrrapporterades att serberna hade skickatförstärkningar till sina ställningar runt staden.Överenskommelser om vapenvila bryts, som dettycks, regelbundet. Detta måste kraftigt fördömas.Det måste sättas kraft bakom orden.Tvångsförflyttningar av etniska grupper måsteupphöra . Jag anser liksom många medmig att en internationell brottsmålsdomstol måsteinrättas, så att de människor som ligger bakomilldåden som sker i inbördeskriget i det fornaJugoslavien kan ställas inför rätta och ställas tillsvars för sina handlingar. I de domstolarna måsteockså ges utrymme för representanter för alla dekvinnor och barn som har utsatts försystematiserade våldtäkter att framföra sin sak ochsin rätt att behandlas enligt mänskliga rättigheter.Vi får inte vare sig som enskild nation eller isamverkan med olika internationella organ görasamma misstag som så tidigare, dvs.reagera alldeles för långsamt och blunda föromänsklig brutalitet och en totalt omänskligsituation -- med andra ord svika.Det är viktigt att FN och andra internationellaorganisationer gör massiva insatser för att få slut påeländet i f.d. . Det har talats för mycketi konferensrum och slutna sällskap och gjorts förlitet.När nu får hand om ordförandeskapet iESK ges en chans till en massiv insats för att få slutpå framför allt civilbefolkningens, kvinnors ochbarns, utsatta situation i f.d. Jugoslavien.Eftervärlden kommer att döma oss hårt, om vi intekan få ett snabbt slut på kriget, förnedringen,förföljelsen och försöken till utrotning av etniskagrupper.Utskottets betänkande är ett steg i rätt riktning föratt snabbt kunna vidta sanktionsåtgärder för attfrämja internationell fred och säkerhet.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 40 (-):Fru talman! Det som pågår i gamla ärnågot alldeles fruktansvärt. Den föregåendetalaren har mycket väl beskrivit situationen. Jag harvarit på plats nere i Bosnien och och settvilket fruktansvärt lidande det är för kvinnor, barnoch gamla.Tyvärr kan man inte se något slut på detangreppskrig som pågår. Det krävs ytterligareinsatser från vår sida i . Vi har all anledningatt hjälpa till att laga och värma upp husen ibefriade områden i . Vi haranledning att hjälpa till med mat och medicin, så attmänniskorna överlever.Många av mina bosniska vänner och jag självvälkomnar det steg som tas av utskottet ochriksdagen. Det är ett steg i rätt riktning och ett gottföredöme för andra länder.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutfattades efter 23 §).20 § Godkännande av avtal rörande handelnmellan och m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1992/93:UU5 Godkännande av avtal rörandehandeln mellan och m.m.(prop. 1992/93:22).Anf. 41 ():Fru talman! har att behandla ettomfattande frihandelsavtal mellan EFTA-ländernaoch staten . Jag har som enda motionärpåpekat att förslaget till avtal på en avgörandepunkt är mycket oklart. Det gäller artikel 32, somsäger att avtalet skall tillämpas på parternasterritorium.Sveriges territorium är väl definierat och accepteratav kringliggande stater. Ingen annan stat göranspråk på områden som tillhör Sverige.När det gäller staten är situtationen en heltannan. har bara en internationellterkänd gräns. Det är gränsen mot , somfastställdes i fredsavtal 1979. Övriga gränser ärföremål för tvister, och FN har aldrig accepterat degränser som ensidigt bestämt. Inte hellerSverige har gjort det.När man i avtalet säger att det skall tillämpas påparternas territorier, frågar jag: På vilketterritorium? Räknas , södraLibanon, , och in iIsraels territorium?Det är märkligt att detta inte någonstans i avtaletfinns definierat. Utskottet gör ett tappert försök attlösa dilemmat genom att hänvisa till att maninhämtat att frihandelsavtalet endast omfattarIsrael enligt gränser.Jag frågar mig: Från vem har man inhämtat dennauppgift? Är det från det svenskaUtrikesdepartementet, eller har man varit i kontaktmed och fått bekräftat att accepterardenna tolkning av avtalet? Vad händer om Israelinte acccepterar utskottets tolkning?Utskottet säger vidare att någratolkningssvårigheter inte föreligger vad gälleravtalets tillämpning. Då måste jag återigen få fråga:Omfattas exempelvis östra avfrihandelsavtalet? ligger nämligeninte innanför gränser! Och hur skall vi isådana fall kontrollera att varor till och från östraJerusalem inte omfattas av avtalet? Ingår de delarav som har sagt sig vilja behållaoch där man har upprättat bosättningar?FN har dessutom aldrig accepterat gränser.FN anser att skall dra sig tillbaka till degränser som fastslogs i den s.k. delningsplanen från1947. FN har heller aldrig accepterat Jerusalemsom huvudstad och som en del av statenIsrael. Till saken hör också att , för att släppasin i FN, lovade att dra sig årsgränser. Detta skedde i FN-resolution nr 273.Vad utskottet nu gör är i princip att gå ifrån det FN-beslutet! Vad utskottet dessutom gör med sintolkning är att gissa vilka territorier som berörs avavtalet. Det tycker jag är mycket märkligt!Fru talman! Jag har i min motion också påpekat attde gemensamma slutsatser om handel medterritorierna, som det sägs, som avtalsparterna harkommit överens om, inte finns ett ord om vilkageografiska områden som avses. Varken i denengelska texten eller i den svenska översättningensägs vad som menas med territorierna. Man har inteens fått att skriva de ockuperadeterritorierna.Den tolkar ensidigt att detskulle röra sig om och . Vilketstöd finns för detta? Stöder en sådan tolkningav de gemensamma slutsatserna? Vad händer omIsrael har en annan tolkning av vilka områden somavses?Utskottet skriver i sitt betänkande: ''Underförhandlingarna har medgivit att direktexport skall kunna äga rum från de ockuperadearabiska territorierna till EFTA-staterna.'' OmIsrael verkligen menar detta, varför vägrar man dåatt skriva in både orden ''ockuperade territorierna''och namnen på dessa? Är utskottethundraprocentigt säkert på att ser på dennafråga på samma sätt som den svenska regeringenoch utskottet gör? Vad händer om inte gördet?En annan fråga som dyker upp är hurGolanhöjderna och södra skall betraktas idetta sammanhang. Liknande svårigheterföreligger med . Ingår dessa områden ifrihandelsavtalet, eller omfattas de av de s.k.gemensamma slutsatserna, eller är de helt lämnadeutanför?Utskottet säger vidare om handel med deockuperade arabiska territorierna att de föreslagnaåtgärderna kommer att medföra en positiv effekt påhandeln. Det är möjligt att utskottet har rätt.Tyvärr tvivlar jag. Trots att EG, som är en betydligtstörre marknad än EFTA, ingick ett liknande avtalmed staten , har det inte inneburitnågot uppsving för de ockuperade arabiskaterritorierna, snarare tvärtom. Arbetslösheten barai har ökat till över 60 %.En av förklaringarna till att handeln med deockuperade områdena går så trögt är att påolika sätt försvårar exporten. Huvuddelen avexporten måste gå via israeliska hamnar. En stordel av exportprodukterna från dessa områdenutgörs av frukter och andra färskvaror. På grund avatt transporterna fördröjs hinner en del av lasternaruttna innan de når mottagaren. Bl.a. harholländska importörer råkat ut för detta. Tysklandhar uppenbart tröttnat och diskuterar nu medpalestinierna i att hjälpa till att bygga enpalestinsk hamn där.På vilket sätt har förbundit sig att inte görasammaledes med exporten från de ockuperadeområdena till EFTA-länderna? Vilka åtgärder är isådana fall regeringen och EFTA-staterna bereddaatt vidta? Kan vi tänka oss att stödja byggandet aven hamn i ? Löftet i de gemensammaslutsatserna, att inte sätta upp några administrativahinder, finns även i överenskommelsen som EG harmed . Trots detta håller inte sina löften.Fru talman! Slutligen vill jag ta upp bemyndigandetsom regeringen begär för tullnedsättning, tullfrihetm.m. Inte någonstanspreciserar regeringen -- eller för den delenutskottet -- vilka villkor som handeln med dessaskall ske på.Kommer och att få likaförmånliga villkor som ? Har utskottetinhämtat några uppgifter om detta? Med tanke påden inställning som ledningen i Arvfurstens palatsibland visat är jag mycket oroad att de arabiskaexportörerna kommer att få sämre villkor för sinhandel. Men jag kan ju ha fel. ,som vad jag förstår är utskottets företrädare i denhär frågan, kanske kan skapa klarhet i fråga omvilka villkor som kommer att gälla för handeln medde arabiska ockuperade territorierna.Fru talman! Jag tycker att avtalsförslaget på såväsentliga punkter är oklart och oprecist, attriksdagen därför inte bör ratificera detta.Regeringen bör i stället ges i uppdrag attomförhandla avtalet. Det innebär att jag yrkarbifall till min motion.Anf. 42 ():Fru talman! har enhälligtvälkomnat frihandelsöverenskommelsen mellanEFTA-staterna och , och därmed borde detinte vara så stor anledning att gå upp i talarstolen idetta ärende. Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Jag tycker dock att det finns anledning att göranågra reflexioner, eftersom det är fråga om ettmycket betydelsefullt beslut.Det är lätt att se detta som en detalj --frihandelsavtal finns det många av -- men faktum äratt detta frihandelsavtal följer ett mönster. EGingick ett sådant avtal, och EG harockså ingått en rad avtal med länderna längs desödra och i Mellanöstern.Detta betonar den vikt som det har att ochEuropa i övrigt faktiskt deltar i uppbyggnaden avde här regionerna genom att utvidga handeln. Attskapa ökade handelsförbindelser mellan Europaoch är ett väsentligt led i både att ökavälståndet och att ge förutsättningarna för enfredlig och stabil utveckling i detta område.Här går vi tillbaks till en europeisk erfarenhet. Vihar själva i skapat fredliga förhållandenbl.a. med hjälp av frihandel och ekonomisktsamarbete. Därför är det viktigt att vi också frånEuropas sida i diskussionerna med länderna iMellanöstern ständigt försöker att vidga handelnoch öka det ekonomiska samarbetets betydelse.Detta avtal är en viktig ingrediens i dennaMellanösternpolitik från sida.En detalj som också kan spela en roll äratt vi inte bara får ökade handelsförbindelsermellan /EFTA/och länderna iMellanöstern utan också att länderna sinsemellankommer att handla med varandra.