prot · GF09130 · 1992-06-15 00:00:00 — Det är enförändring som har givit öppna gränser och som hargått snabbt mot demokrati.Jag tror att de som är de varmaste anhängarna avöppna gränser i också är de som har störstanledning att hälsa den process som nuskall gå in i välkommen. Det är mot denbakgrunden som det finns all anledning attunderstryka vikten av att arbetesker under effektiva och framgångsrika former.Detta är ett viktigt steg på vägen mot nyaroll i Europa.Anf. 11 ():Fru talman! När man hör blirman ju faktiskt mycket betänksam. Deförändringens vindar som han talar om har han överhuvud taget inte förstått innebörden av. Deförändringens vindar som blåser i , både iÖst- och i , är demokratins vindar. Detvar också det som gav utslag i folkomröstningen iDanmark och också det, , somger utslag i de opinionssiffror som vi kan utläsai vad gäller ett svenskt medlemskap i denEuropeiska unionen.Det är mycket övermaga att stå här och tala om denbreda majoritet som finns i för dennasak, som opinionssiffrorna utanför dettahus direkt visar i motsatt riktning. Det tycker jag attGunnar och skulle ta till sigsom ett utslag av människors egentankeverksamhet och vilja till demokrati ochmedbestämmande.Jag tycker att det anförande som BirgittaHambraeus höll var mycket bra, och jag instämmeri alla delar med det. Det gläder mig oerhört att detfinns en person som är så rakryggad och som vågarstå upp för sin åsikt på det sätt som BirgittaHambraeus gör. Jag vet att det finns personer isamtliga politiska partier som hyser precis sammaåsikt, men som inte vågar använda åtminstonekammarens talarstol för att föra fram dem, oavsettvilket parti de tillhör. Jag tycker att det är ettnederlag för demokratin.Från har vi väckt en motion iden här frågan. Den omfattar ganska många sidoroch har som första tillkännagivande denodemokratiska behandlingen av den här frågan.Remisstiden har varit kort. Det har allaremissinstanser påpekat. En del säger t.o.m. raktut: Vi uttalar oss inte om den här frågan, för vi harinte förstått vad den kommer att innebära. Jagtycker att det är mycket klokt sagt, i stället för försöker krysta fram några föreställningar omvad det möjligen kan innebära.De juridiska instanserna har varit förödande i sinkritik, och man har inte fått klarlagt på vilket sättdetta avtal eventuellt strider emot den svenskakonstitutionen. Det är inte petitesser och detaljer,som säger. Det är inte att fördjupa sig idetaljer att kräva klarlägganden om huruvida dettaavtal strider emot konstitution, om detbegränsar vår möjlighet att utöva vårademokratiska rättigheter och om det strider motvår möjlighet att hävda andra åsikter och att påmiljö- och hälsopolitiska grunder fatta beslut someventuellt kan strida mot detta avtal. Det är intedetaljer och petitesser, utan grundläggande frågorför en demokrati.Vi kräver i vår motion som andra punkt enåterförvisning av hela propositionen utifrån detfaktum att regeringen har handlagt det här mycketdåligt. Det är ett hån emot demokratin att bete sigpå detta sätt. och det finns ingen rimlig anledningatt göra det. Det finns ingen rimlig anledning attlägga fram en proposition på ett tusental sidorvilken man skall få knappa att sätta sig ini. Vi har sällan kunnat få fram en fråga här iriksdagen som så många vet så litet om, men somkommer att få så stora konsekvenser för vårframtid.Man frågar sig: Vad är anledningen till dennabrådska? I andra länder har man folkomröstningar,breda diskussioner, remissomgångar osv., men intei . Här är, precis som , tidtabellen helig, och den har varit det frånallra första stunden. Från allra första början när vifört diskussionen här om harmoniseringprocessenhar tidtabellen varit helig. Oavsett var som händeri andra länder, vid omröstningar osv., är det dennatidtabell som gäller. skall inte vara det landsom sätter några käppar i hjulen. För vad, frågarman sig.Inte heller jag har i denna proposition kunnat finnanågra sådana skäl som skulle vara så övervägandeatt de ger grund för att åsidosätta demokratin. Vihar ställt ett antal frågor i vår motion vilka vi ansermåste vara besvarade innan man kan fatta beslut iärendet. Det är konstitutionella och demokratiskafrågor, det handlar om avtalets effekter på miljö,hälsa och säkerhet. Det finns en rad frågeteckensom måste rätas ut när det gäller detta avtal, varseffekter och konsekvenser vi är mycket allvarligtbekymrade över.Jag är övertygad om att vi kommer att få mycket attgöra i , som jag är extra suppleant i.Det märkliga med detta utskott är att det kommeratt vara en form av studiecirkel. Vi som sitter därhar först tagit examen, och sedan skall vi gå en kursom vad vi har tagit examen i. Precis så är det.Det är bakvända världen. Först fattar man beslut,sedan skall man diskutera. Först förbinder man sigatt skriva under ett avtal, ratificerar det, körprocessen så fort som möjligt, och sedan skall manha studiecirklar och folkbildning om vad det helagår ut på. Detta är bakvända världen och ett hånemot demokratin. Det är människor arga över --med all rätt, anser jag.Vi har sett på den här frågan ur etthelhetsperspektiv också, och vi ser att det här är detnya sättet att bedriva politik på. I internationellasammanhang skall det gå fort. Man skall fattabeslut över huvudet på folk. I efterhand kan manmöjligen få reda på vad det betydde. Det här ärinternationliseringen av kapitalet och dessdemokratiska villkor, dvs. 12 () replik:Fru talman! tyckte att det varövermaga att hänvisa till det demokratiska ochparlamentariska stödet i denna kammare när mandiskuterar EES-frågan. Så har företrädare förhennes partier alltid betecknat demokratiska ochrepresentativa församlingar.Det har alltid varit övermaga att grunda sig på dedemokratiska valens resultat och denparlamentariska majoriteten, i stället skall manlyssna på något slags opinion somgudrunschymaniter världen över tycks vara bättrepå att uttolka än vad folken i allmänna val är.Låt mig påminna om att vi, sedanEES-processen inleddes, har haft demokratiska vali . De valen gav ingen framgång för demsom var de främsta motståndarna till ,tvärtom. Ett parti åkte ut ur och ett annatparti tappade väsenligt stöd från väljarna. Det är såfolkets opinion i demokratier uttrycks, GudrunSchyman.Det är sant att frihetens och demokratins vindar harblåst över , men de har inte blåst mot densamhällssyn som står för.Frihetens och demokratins vindar har inte blåst meröver i än att manfortfarande i debatten kan höra er jämställa dendemokratiska frivilliga gemenskapen mellaneuropeiska nationer med det gamla Sovjetunionen.Ni står för en hållning där man över huvud tagetkan fråga: Vad finns det i ert politiska arv som geranledning till att undervisa andra om demokrati,frihet och öppna gränser? Ni står för ettmisstänkliggörande för de möjligheter som detdemokratiska samarbetet i kommer att geEuropas medborgare att gemensamt bestämmaöver det gemensamma. Ni såg inte under 50 års tiddiktaturen i öst, nu ser ni inte demokratin i väst. Niär personligen en skam för er själva.Anf. 13 () replik:Fru talman! Det är väldigt med vilka brösttonersom tar i. Jag tycker att detskulle vara på sin plats att hålla debatten här om detavtal som vi diskuterar. Det är inte särskiltdemokratiskt att hävda att vi som är valda till denhär församlingen inte är demokrater.Visst har vi, , demokratiska val,och de har gett utslaget att både ochModeraterna är representerade. Ett faktum när detgäller valet emellertid är att de stora partiernamycket skickligt och framför allt bestämt undvekatt diskutera EG-frågan över huvud taget. Det varstört omöjligt. och Miljöpartietförsökte föra upp EG-frågan på dagordningen ivalet, men den frågan skulle inte diskuteras därföratt den inte då var aktuell.Det finns faktiskt inte mandat i denna riksdag attgenomföra den här harmoniseringsprocessen på detsätt som är tänkt, därför att frågan aldrig har varitunderställd väljarna i . Det finns intemandat att genomföra en anslutning av tillden europeiska unionen, och det finns inte mandatatt införliva med den europeiska unionengenom på det sätt som det nu försöksmed. Frågan har inte underställts väljarna, men detvore bra om så vore fallet. Det är därför som vi harförespråkat en folkomröstning i den här frågan.Det kanske inte vore så dumt att ha enfolkomröstning också om , eftersomdet har så vitt gående konsekvenser. Det är väl enmycket bra form för demokrati. Det skulle vara braom anslöt sig till det förslaget och sågtill att vi fick mycket mer tid att diskutera , genom att skjuta på ställningstaganden.Detta för att låta människor som detkrävs och genom diskussioner i demokratiskaformer ordentligt sätta sig in i frågan. Vi har intebråttom, . Vi har både tid och rådatt använda oss av de demokratiska processer somvi är vana vid att använda oss av.Anf. 14 () replik:Fru talman! Det var som tog uppfrågan om demokrati när hon misstänkliggjordeden demokratiska processen i denna församling.Hon hävdade faktiskt att det var övermaga att påståatt denna församling skulle vara representativ försvenska folket. Det var hon, med sitt ideologiskaarv, som förde in denna demokratidebatt.Nu har hon inte enbart underkänt dendemokratiska legitimiteten i denna församling,utan i sin senaste replik underkände hon ocksåeffekten och värdet av det senast hållna valet.Gudrun sa att den här frågan intediskuterades under valet. Det är inte sant! GudrunSchyman och alla motståndare diskuterade den,och det gjorde även anhängarna.En av de grundläggande och fundamentalapunkterna i programmmet ''En ny start för ''handlade om att fullfölja integration medEG genom att bl.a. fullfölja . Det varen mycket vital del i den demokratiska debatten.Den fråga som emellertid alltid kan ställas tillföreträdare för de partier som här i är: Vad har ni att lära detdemokratiska om demokrati? Vad har niatt lära det fria om frihet? Vad har ni attlära det öppna om öppna gränser? Denfrågan kan kanske bli allra bäst vilande i dennakammare.Anf. 15 () replik:Fru talman! Det jag anser att vi har att lära och attlära ut är att det är viktigt att förankra de politiskabesluten hos de människor som kommer att berörasav de politiska beslut som fattas i en sådan härförsamling. Det är en mycket enkel och bra läxa omvi ser på utvecklingen i , i Västeuropaoch utslaget av folkomröstningen i . Se tillatt förankra de politiska besluten hos människornasom berörs av besluten, innan besluten fattas!Det är just det som vi har begärt skall göras framförallt i denna fråga eftersom den kommer att ha sålångtgående konsekvenser för oss alla. Det vill manfrån sida emellertid inte lyssna på,utan hänger sig åt visioner om att sitta med ikommissioner eller i EG-parlamentet, där manskall genomdriva sina visioner. Man hänger sig åtvisionen om det borgerliga och om deteuropeiska industrikapitalets villkor som skallråda. Det är fullt berättigat att många människor frågar sig hur det här kommer att beröra dem,och vilka konsekvenserna blir.Är det inte rimligt, , att sådanafrågor besvaras innan så långtgående beslut fattassom för åtminstone kommer attbinda och folk vidbeslutsordningar där vi inte längre har möjlighet attavsätta dem som fattar besluten åt oss. Det ärfaktiskt sådana grundläggande förändringar imöjligheten att bedriva politik på de villkor som vihittills har gjort. befolkning kommer inteatt ha möjlighet att avsätta det ministerråd sommed majoritet fattar en stor del av besluten. Så serdet ut i det , i den europeiska union,som man är stadd i att bygga upp. är idet sammanhanget en del däri.Jag anser inte att det är detsamma som att hävdademokratins principer. Jag anser inte heller att detbör finnas något slags högre demokrati, där maninte behöver lyssna på vad människor tycker ochtänker i olika frågor. Vi måste i stället som politikerlära oss att förankra besluten hos de människor somberörs av dem. Det är A och O, och det kallar jagför demokrati.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag vill ta upp några saker som GudrunSchyman sade. kritiserade denkorta remisstiden. Det är riktigt att det var en kortremisstid, men då bör vi ha i minnet att under heladet arbete som föregått avtalet har politiska partieroch intresseorganisationer av alla slag haft rikatillfällen att följa arbetet med avtalet. Det har välknappast kunnat anses vara en ny materia för dem.Vi har också fått flera intressanta remissutlåtanden.Motionstiden i kammaren kritiserades också. Denföljer, såvitt jag förstår, de regler som gäller ikammaren, fru talman. Det är samma motionstidsom har när statsverkspropositionenläggs på bord. Partierna brukar hinna synpunkter på det mycket omfattande arbetesom statsverkspropositionen innebär. Det finns välanledning att tro att de motioner som har väcktsockså tar upp centrala avsnitt i detlagstiftningsarbete som innebär.Gudrun tog upp frågan om de juridiskainstanserna, och hon kritiserade lagvalsparagrafen.Hon har rätt i att lagrådet hade kritiska synpunkterpå den lagrådsremiss som regeringen överlämnadetill lagrådet. Men regeringen har gjort ändringar idet förslag som ligger på bord.Självfallet kommer att pröva denfrågan ingående.Däremot tycker jag att det är alldeles påtagligt attGudrun i smyg av sin egna språkligasnabbhet inkluderade herrar och damer justitierådoch regeringsråd i en rad synpunkter som hon självstår för och som knappast delas av den högtvärderade församlingen.Fru talman! Slutligen sade att viförst skall ratificera och sedan undersöka. Då harhon missförstått hela processen. Ratifikationenkommer i slutet efter det att vi har verkat iutskottet, haft offentliga utskottsutfrågningar,lyssnat på andra och tagit del av vad personer idenna riksdag har att säga -- inkl. i denna debatt.Så småningom, , är det dagsför kammaren att ta ställning till om det skall blinågon ratificering. Ordningen är faktiskt precis denomvända, nämligen att först undersöka ochdiskutera och sedan ratificera. Det vore bra attkomma ihåg, . 17 () replik:Fru talman! Jag har klart för mig att det går till pådet sättet. Men jag har också klart för mig attsamtliga politiska partier i , utomVänsterpartiet, har förbundit sig så till den mildagrad att säga ja till detta avtal att det inte är fysisktmöjligt att komma med invändningar om att avtaletinte skall ratificeras.Kan tala om för mig om det finns någonpunkt som ni skulle kunna uppfatta som såväsentlig, t.ex. att det strider mot något, att niskulle kunna säga nej till avtalet? Jag har uppfattatdet så att ingen av partierna här har den kritiskainställning som jag tycker skulle vara nödvändig.Det är fråga om att på allvar kritiskt granskaavtalets konsekvenser. Finns det något som skullegöra att ni inte säger ja till detta? Jag uppfattar erinställning som att detta skall köras igenom kostavad det kosta vill. Strider det mot grundlagen, fårväl en ändring göras så att det inte ser så illa ut.Strider det mot det kommunala självstyret, får manväl hitta på något som grejar det.På punkt efter punkt är siktet inställt på att dettaavtal skall genomföras. Jag har inte upptäckt enenda kritisk synpunkt. Jag kan bara upptäckaförsvar -- också i den här debatten. Visserligen harremissinstanserna sagt att remisstiden har varit förkort. Men det går inte att göra så mycket åt det. Detär klart att det går. Det är bara att förlänga tiden.Visserligen har motionstiden varit för kort. Det gårinte att göra något åt det. Det är klart att det går.Det är bara att förlänga tiden.Men den politiska viljan att kritiskt granska ochföra ut till offentlig debatt frågorna ochkonsekvenserna av saknar jag hossamtliga partier utom det jag själv tillhör.Anf. 18 () replik:Fru talman! Om vet hur detförhåller sig, finner jag det desto mera upprörandeatt hon i sitt första inlägg vände på fakta ochargumenterade för en linje som hon vet är felaktigoch som hon tillstår är felaktig. Det underlättar intevare sig i denna debatt eller i kommande debatteratt få förståelse för de punkter i ett avtal av denkaraktären, eller i Europapolitiken i vidaremening, om man inte kan föra debatten i varje fallfrån de utgångspunkter som man själv vet är deriktiga. Jag tycker inte att någon i böreftersträva att medvetet argumentera från oriktigautgångspunkter.Jag har redan berört frågan om remisstider ochmotionstider. Jag understryker att motionstiden ikammaren är den som gäller för andrapropositioner, inkl. den storastatsverkspropositionen.Fru talman! sade i ett av hennesförsta inlägg att hon i allt väsentligt instämde medBirgitta . Låt mig konstatera att BirgittaHambraeus inte har gjort motsvarande omfamning.Jag tycker att det talar till hennes fördel.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag tror att det mera beror på de renttekniska reglerna för hur vi för debatt.Jag vet att den normala motionstiden är ,. Men detta är inte en normal politiskfråga. Detta är en extraordinär politisk fråga, somhar förorsakat ett särskilt utskott med särskildutskottsbehandling. Det är inte vilken politisk frågasom helst. Det är en för framtid mycketavgörande och omfattande politisk fråga, där manskulle kunna kräva, om man vore någorlundademokratisk, att den får en bättre behandling än attskyndas igenom på det här sättet.Vi har att använda den tid vi har i utskottet tillatt försöka diskutera frågan så bra som möjligt. Jagnärmar mig inte den här frågan med utgångspunkti att jag vet precis hur det är. De informationer jaghittills har fått, genom att jag har varit med i EFTA-delegationen, gör att jag är mycket kritisk. Detfinns en rad konstitutionella, demokratiska frågor,som inte har fått sitt svar. Man har all anledning,precis som många remissinstanser har framfört, attställa sig mycket frågande till detta.Det handlar här om möjligheten att stifta lagar. Dethandlar om möjligheten att hävda en mera offensivoch framåtsyftande miljöpolitik. Det handlar omen rad frågor på arbetsrättens område, som inte allsär besvarade i propositionen och som inte har fåttnågot särskilt klarläggande svar fråndepartementen heller. Det vet också här frågorna måste tas på djupaste allvar -- ochförhålla sig till slutprodukten till dess att vi har fåttklarhet i frågorna. Jag efterlyser en sådan hållningfrån de andra partierna som innebär att det ärmöjligt att ifrågasätta, ställa kritiska frågor och haen öppenhet inför att de svar man kan få kaninnebära att detta avtal aldrig kommer att komma ihamn. Jag saknar den inställningen. Jag har intehört någon från något annat politiskt parti väcka enfråga, mer än , och säga att omdet skulle bli så att avtalet strider mot vårkonstitution, grundlagarna, och fråntar oss vårademokratiska möjligheter att stifta egna lagar, attdet upphäver den kommunala beslutanderätten,skall avtalet inte godkännas. De synpunkterna harjag inte hört från något annat parti. Det bekymrarmig, eftersom det innebär att man sätter ekonominföre demokratin och juridiken före politiken. Detär ingen bra utveckling. Den är i linje med deninternationella utvecklingen, som sker på detinternationella kapitalets villkor. Men det är ingenutveckling som jag välkomnar. Tvärtom!Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han icke ägde rätt tillytterligare replik.Anf. 20 ESCH (m):Fru talman! Jag vill inledningsvis framhålla att jagsjälvfallet ser det som angeläget att vi får införlivat med svensk lagstiftning. Syftetmed min motion är att om möjligt skaparättsgarantier för den enskilde somEES-avtalet varar. står nämligen -- dethar vi hört här -- inte i överensstämmelse medvår lagstiftning, vilket skapar rätt stora problem.Det gäller inte bara lagvalsregeln utan också dets.k. protokoll 35 och artikel 98. Dessa tre frågor hartagits upp som de kanske största stötestenarna.Man har, som vi har hört, inte kunnat tillmötesgålagrådets synpunkter när man har skrivit EES-lagen. Det som bekymrar är att de svenskamyndigheterna ofta har visat -- låt mig sägadet -- minimal respekt för ingångna internationellaavtal. Jag tänker naturligtvis då påEuropakonventionen om de mänskligarättigheterna. bygger på EG-rätten,och i EG-rätten utgör ett avgrundelementen. Jag säger det därför att det kanfinnas skäl att befara att myndigheternas ambitionatt efterleva när det står i strid medsvensk lagstiftning inte alltid kommer att vara såstor.Jag fick ett bra exempel på detta i Dagens Nyheteri fredags, där konsumentombudsmannen, , i enartikel rubricerad ''Behåll åldersgräns för TV-reklam!'' framhöll:''Förslaget att nu slopa åldersgränsen -- -- -- byggerpå två argument.Det ena går ut på att genom ärrättsligt förhindrat att ha kvarbarnreklamförbudet -- -- --. delarinte den uppfattningen''.Sedan kommer det:''Det är möjligt att frågan om den svenskatolvårsgränsens förenlighet med i enframtid kan komma att prövas i en internationellrättsinstans. Låt då detta ske, men det finns ingenanledning att redan nu lägga sig platt! ''Jag kan inte tolka det på annat vis än attandemeningen är att även om vi skriver på ett och det där skulle finnas en bestämmelse somvi ogillar, fortsätter vi att åtala de medborgare somutnyttjar sig av de möjligheter som gerdem helt legalt. Jag har själv sett på nära håll hurmyndigheterna fortsätter att åtala och straffa iavvaktan på att det skall bli en dom i internationelltsammanhang, vilket kan ta många år.Detta förhållande är naturligtvis oacceptabelt i enrättsstat, och därför krävs det att medborgarnasrättssäkerhet garanteras på ett extraordinärt sätt idetta sammanhang. Därför har jag förslagit att detsätts in en bestämmelse i EES-lagen som förhindraratt medborgare som har följt menråkat bryta mot en svensk lag, därför att densvenska lagen ännu inte är anpassad, icke skallkunna straffas.Det finns, som jag sade, när det gäller andrainternationella avtal alltför många exempel på attmedborgare råkar illa ut därför att myndigheter ochdomstolar inte fullt ut respekterar de avtal som vihar ingått.Lagvalsregeln är, som lagrådet här har påpekat, enfrämmande företeelse. Den kommer att skaparader av konflikter med oändliga juridiskaprocesser och kommer framför allt att fåmedborgarna att känna sig utlämnade tillmyndigheternas godtycke. Men jag tror att med enbestämmelse om straffrihet under de speciellavillkor som jag nämnde skulle mycket av dettakunna undvikas. Det är därför som jag har väckt enmotion med en hemställan av denna innebörd. Jaghoppas att beaktar den.Anf. 21 ()replik:Fru talman! Det var mycket viktigt att få höra detsom von der Esch sade, och jag blev alldelesförskräckt när jag hörde det. Det kommer att varabra så till vida att utskottet verkligen får tillfälle attpröva, om det är våra egna lagar som vi nu skallsätta främst eller EES lagar. Skall vi lägga oss platt,eller skall vi pröva enligt våra egna lagar?Det verkade som om von der Esch var heltinne på att vi underdånigt och utan eftertanke alltidskulle kopiera och tolka , även när detgår emot oss själva, utan att någon egentligen harblivit provocerad av det.Jag är chockad av det senaste anförandet, mentycker att det är bra att utskottetverkligen får ta itu med detta och pröva hur vi skallha det framöver -- är det EG som skall bestämmaöver oss eller är det vi själva?Anf. 22 ESCH (m)replik:Fru talman! Om jag lyckades chocka är jag ganskanöjd, måste jag säga.Vilket avtal som vi skall följa är helt beroende avvilket avtal som vi har skrivit under, men minuppfattning är den att har man ratificerat ett avtal,är det också nationens skyldighet att följa det.Anf. 23 ()replik:Fru talman! Jag kanske missförstod von derEsch. Han kanske i själva verket kolossalt beklagaratt det skall vara så här, men han sade också att hanutgick från att vi skall skriva på . Då fårjag i stället tolka det som han har sagt så, att visardet sig att detta avtal faktiskt inskränker de lagarsom vi värderar högt här i , bör vi interatificera avtalet.Anf. 24 ESCH (m)replik:Fru talman! Det vill jag inte odelat hålla med om.Jag finner att det inom EG-rätten finns mycket somvi har missat under de senaste 40 åren.Anf. 25 (-):Fru talman! Med hänsyn till den korta motionstidenhar jag inte haft möjlighet att granska EES-avtaleti detalj.