prot · GG0927 · 1992-11-19 00:00:00 — Jag yrkar bifall till reservation 1 och iövrigt till hemställan i utbildningsutskottetsbetänkande UbU1.För den uppmärksamhet som en reservation av kdsnär det gäller undervisning om homosexualitet harväckt -- och kan tänkas väcka -- i massmedia, villjag göra några klarlägganden som visserligenutbildningsutskottets ledamöter kanske intebehöver, men som väl andra lyssnare och såsmåningom läsare kan behöva.Utbildningsutskottet har alltså att behandla ettantal motioner väckta , och däribland en motion avfolkpartisterna om undervisning om homosexualitet.Ett enigt utskott har beslutat att avstyrkamotionen, ett inte ovanligt hanterande. Detintressanta är med vilken motivering utskottetavstyrker motionen.Förutom en utblick över vad som har sagtsi frågan samlas utskottets egentliga svar i tre kortameningar: ''Det är enligt utskottets uppfattningviktigt att frågor om homosexualitet inte behandlasisolerade utan blir integrerade på ett naturligt sätt iundervisningen om samlevnad i olika ämnen och påolika stadier. Homosexuell samlevnad måsteerkännas och respekteras. Diskriminering avhomosexuella får självfallet inte accepteras''.Som representant i denna frågahar jag bedömt svaret som alltför knapphändigt,och det ger möjlighet till sådana tolkningar somkristdemokraterna inte bedömt som önskvärda.Vårt önskemål om strykning innebär alltså inte attvi ville ha en kortare skrivning, utan att vi ville haen fylligare skrivning. När vi inte fick med oss andrapartier, avgav vi i stället en reservation.Vid en uppvaktning i utbildningsutskottet införhanteringen av denna motion har RFSL,, klartmarkerat att man från RFSL önskar medverka iskolans samlevnadsundervisning, och att man inteönskar att undervisningen om homosexualitet skallvara neutral, utan att den skall presenteras positivt.Det är inför utsikten att aktivt homosexuella skulleges tillfälle att aktivt propagera för en homosexuelllivsstil bland barn och ungdomar på grundskola ochgymnasium som min motivreservation hartillkommit.Vilken uppfattning om homosexualitet och dessutövande vill och kan en kristdemokratisk politikeruttrycka? Oavsett min egen uppfattning omhomosexualitet är mitt kompetensområde sompolitiker och lagstiftare begränsat. Jag lever, ochjag vill leva, i ett pluralistiskt samhälle där olikauppfattningar får leva sida vid sida i ömsesidigtolerens. Jag erinrar mig en replik av isamtal med en meningsmotståndare: ''Jag delar intedina åsikter, men jag är beredd att dö för din rättatt få framföra dem''. Detta är demokratins villkor.När det nu gäller sexuallivet talar vi om det mestprivata, det mest intima. Politikern har varken rätteller kompetens att lagstifta om vad människor göri sina sovrum. Om någon på en konferens, t.ex., ärotrogen mot sin hustru är det visserligen ett svekoch moraliskt klandervärt, men det är ingetlagbrott. Den som vill agera för vad han menar varaen sund livsstil kan bara till en del använda politiskamedel. Han är hänvisad till att agera och övertygautanför det politiska rummet.Den enda begränsningen som politikern lägger påsexuallivet är till för att skydda den svagare parteneller den alltför unge.Innebär denna tolerens -- att leva och låta leva --att samhället är värdeneutralt, att den enes livsstilalltid får hävdas likaväl som den andres? Nej, atttillåta en livsstil kan mycket väl förenas med attbegränsa propagerandet för den, framför allt enpropaganda riktad till barn och ungdom. Vi kanbara tänka på hur reklam för tobak eller alkoholbegränsas, eller på reklam riktad till barn, utan attdärmed dra någon annan parallellitet till etthomosexuellt levnadssätt.Låt oss nu återvända till frågan om undervisning omhomosexualitet i samlevnadsundervisningen. Ilikhet med övriga partier finner kds det bådeönskvärt och nödvändigt medsamlevnadsundervisning, där också undervisningom homosexualitet ingår. Vi vill delge elevernauppfattningen att homosexuell läggning skallerkännas och respekteras. Vi vill delge elevernavärderingen att ingen får diskrimineras utifrån sinsexuella läggning. Men vi vill inte medverka till ensamlevnadsundervisning där aktiva homosexuellapropagerar för att en homosexuell identifiering ärlika lycklig och naturlig som en heterosexuell.Men den avgörande skillnaden mellan kds svar imotivreservationen och /Westerholmsmotion är själva utgångspunkten när man möterden homosexuella problematiken. Man kanfaktiskt tala om ett drag av en deterministisk ochlåst människosyn som står mot en mer dynamiskoch positiv människosyn. /Westerholmskriver i motionen om hur viktigt det är att på olikasätt informera om vad homosexualitet är ochfortsätter: ''Det är viktigt att sprida kunskap om atthomosexuella och heterosexuella preferenser enligtaktuell forskning är manifesta och opåverkbaraefter puberteten. Alltför många unga homosexuellahar ängslats och plågats av skamkänslor ochvilsenhet när de upptäckt sin homosexuellaläggning. ''Den signal /i sin motion gerunga människor om undervisning omhomosexualitet är att när han eller hon i sökandetefter sin könsidentitet är vilsen och ängslig ochbrottas med tankar om sexuell dragning till det egnakönet skall de få veta att en homosexuell läggningär opåverkbar!När jag mot sakkunskap har kontrollerat uppgiftenatt den aktuella forskningen verkligen skulle stå fördenna deterministiska syn har jag funnit attPilsäter/generalisering inte ärkorrekt. Den är uttryck för att gå till möteshomosexuella aktionsgrupper som funnit attåsikten att man föds homosexuell är ett nyttigtredskap för de mål man vill nå av samhälleligacceptans.Forskarna i detalj i forskningsrapporten ''Dergewöhnliche Homosexuelle'', 1974, den inrekonflikt som den unge homosexuelle måstegenomgå innan han oftast motvilligt accepterar sigsjälv som homosexuell och ansluter sig till denhomosexuella subkulturen. De flesta uppger attdetta skedde med skuldkänslor och ångest. Denämnda forskarna konstaterade att dennaidentitetskonflikt fortfar mer eller mindre hela livetigenom.Den finske psykiatriprofessorn vid Åbo universitetAssar Stenbäck skriver i boken ''Vad ärhomosexualitet? '', 1992: ''Det är ett av deödesdigraste misstagen i vår kultur, att man tvingatoch fortfarande tvingar unga människor att säga omsig själva: ''Jag är (till mitt väsen) homosexuell.' Istället borde alla förstå, att den homosexuelle är enperson som lärt sig att känna sexuell tillgivenhet fören person av samma kön. Homosexualitet är inteuttryck för vårt väsen utan något som vi lärt ochsom vi också kan lära bort. Ingen behöverinstämma i en homosexuell identitet. ''Att homosexuella, åtminstone till viss del, ärmedvetna om att deras homosexualitet är resultatetav deras fria val framgår av de amerikanskaforskarna ''Homosexuals'', 1974. I derasundersökning ställdes frågan om de homosexuellabesvararna ansåg det sannolikt att de kundepåverka sin homosexualitet. besvaradefrågan jakande, medan sade sig varaosäkra.Den amerikanske psykiatern söker i''Homosexuality; A Psychoanalytical Study of MaleHomosexuals'', 1962, med hjälp av klassiskpsykodynamisk teori förklara homosexualitetensuppkomst ur den s.k. triangulära situationen, därsonen uppfostrats av en dominant mor och enfrånvarande eller kall far. Bieber gör gällande attmellan en tredjedel och hälften av de homosexuellasom varit i behandling har blivit heterosexuella.Den relevanta frågan för oss i dennautbildningsdebatt är emellertid inte huruvida vuxnaoch etablerade homosexuella kan eller ens vill bliheterosexuella. Som jag sade tidigare faller detutanför politikens kompetensområde. Vi kandäremot konstatera att ett påstående atthomosexualitet är opåverkbar, särskilt i ungdomen,inte alls har forskarnas odelade stöd. Den fråga vihar att ta ställning till är huruvida unga ambivalentaskolelever kan eller bör stödjas till en heterosexuellidentitet i skolans samlevnadsundervisning.För denna tanke finns det faktiskt stöd iPilsäter/egen motionstext genom attde gör en logisk kullerbytta! Skulle verkligenhomosexualitet och heterosexualitet vara manifestaoch opåverkbara efter puberteten, så som depåstår, framstår det ju som så mycket viktigare attstödja ungdomarna till heterosexualitet innan detblir ''för sent'' enligt motionärernas synsätt! Nupekar emellertid aktuell forskning alls inte entydigtpå att det någonsin skulle vara ''för sent''.Vi kristdemokrater moraliserar inte över denhomosexuella läggningen. Den homosexuelle harett fullt och självklart människovärde. Han ellerhon har en odiskutabel rätt att åtnjuta den aktningoch respekt som varje människa har rätt till.Men även den insiktsfulle homosexuelle, eller densom säger sig vilja företräda honom, måste erkännaatt finns möjligheten för en ung människa attutvecklas både åt ett homosexuellt beteende och åtett heterosexuellt är det lyckligaste ochnaturligaste -- det mest kroppsautentiska, somreservationstexten lyder -- att utveckla enheterosexuell läggning. Mot bakgrund av allt detlidande, både i inre och i yttre mening, som denhomosexuella livsstilen innebär framstår detnärmast obarmhärtigt att inte med varlig handbekräfta och förstärka den heterosexuellaidentiteten hos ambivalenta elever och naturligtvisockså att ge dem normer att hantera den på ettmoget och etiskt sätt.Det är denna människosyn, denna positiva ochdynamiska människosyn, som tror på varjemänniskas förmåga att själv välja och utvecklas,som står på den osäkra unga människans sida.Anf. 105 () replik:Herr talman! Det stämmer inte när Skånbergsäger att han först ville ha med mer text ibetänkandet. Diskussionen handlade först bara omatt stryka den här meningen. Han kunde inteacceptera meningen: ''Homosexuell samlevnadmåste erkännas och respekteras.'' Han ansåg att deträckte med: ''Diskriminering av homosexuella fårsjälvfallet inte accepteras.'' Jag tycker attskillnaden är oerhört stort.Detta säger också väldigt mycket om bristerna i kdsmänniskosyn. Vi moraliserar inte, säger . Jag tycker emellertid att han läggerbördor på sina medmänniskor.Jag kände igen väldigt mycket av tankebanorna ihans anförande. De återfinns nämligen i den skriftav den finländske psykiatriprofessor som TuveSkånberg referade till. Om man läser den skriften iövrigt finner man att där förs till torgs oerhörtmånga värderingar som man kan ifrågasätta.Kan detta verkligen vara ett rättesnöre för kds?Står hela kds verkligen bakom den intolerantamänniskosyn som förs till torgs i denna skrift?Tuve Skånberg får naturligtvis tro på vilka han vill.Jag vill ändå i all vänlighet be Skånbergbetänka varningen i 7: Tag er till vara förde falska profeterna!Anf. 106 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! Jag tackar för denvänliga tonen.Den här frågan berör människor mycket djupt --inte minst mig själv, eftersom jag har sex eller sjugoda vänner som är homosexuella. Frågan vinnerinte på att vi använder starka ord ellergeneraliserande uttrycksätt.Det var just därför att vi upplevde texten som såkortfattad och onyanserad som vi valde attreservera oss, så att vi fick tillfälle att nogaprecisera och i kammarprotokollet redovisa densyn som vi kristdemokrater har i denna fråga.Sedan nämner . Stenbäck är en av flera forskare som jagrefererat till. Jag har inte anfört Stenbäck sommeningsfrände utan som en forskare bland fleraandra som inte delar /Westerholmsbeskrivning av forskningsläget.Anf. 107 () replik:Herr talman! Just detta att den här frågan berörmånga människor mycket djupt, borde leda till attKristdemokraterna var litet mer försiktiga i sinargumentering än vad de är i sin reservation.Det är viktigt att se vad utskottet har anfört.Skolverket redovisar att utrymmet för informationom homosexualitet är litet. Beskrivningarna harofta varit ganska ensidiga. Man pekar också på attförbättringar har skett och att fördomarna har blivitmindre uttalade. Kunskaperna har ökat.Kds reservation är ett försök att vrida klockantillbaka. Det kan leda till att fördomarna återigenkommer att öka. Jag tycker faktiskt att kds geruttryck för intolerans och att man brister imedmänsklighet.Tuve Skånbergs agerande är helt oförenligt med enannan mening i 7: ''Allt vad ni vill attmänniskorna skall göra för er, det skall ni ocksågöra för dem.'' Det borde hela kds-gruppen tänkapå innan den går till voteringen om en stund.Anf. 108 (nyd):Herr talman! Det är en speciell dag i dag.Regeringen är naturligtvis frånvarande, men jagber å Ny demokratis vägnar att få tacka för dagensbeslut att låta kronan flyta fritt. Vi i Ny demokratihar under hela den ekonomiska krisen upprepat detkravet och mötts av en fullständig sågning av bl.a.finansministern.Anf. 109 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får erinra om att talaren skall hålla sig inomämnesområdet.Anf. 110 (nyd):Herr talman! Jag nämner detta, eftersom det är såmed de flesta förslag som Ny demokrati har väcktgenom sina ledamöter. Jag hoppas nu på enförändring. Jag hoppas att man lyssnar noga på våraidéer. Det är tillräckligt många politiska felsteg somnu har tagits.När det gäller invandrarundervisningen har Nydemokrati vågat tala klarspråk omhemspråksundervisningens låga effektivitet.Tidigare var dessa frågor tabubelagda. Det är Nydemokrati som har fört fram dem till denna riksdagmed hjälp av det förtroende som vi fick från folketi valet. Vi lovar att granska alla traditionellaverksamheter. Besluten har ofta styrts av s.k.experter. Dessa sakkunniga utför uppdrag åtsärintressen. Vi måste alla vara klara över detta ochväga in det sunda förnuftet i våra egna beslut.Kommunförbundet har under våren 1992undersökt invandrarundervisningen. Dekonstaterar att de verksamhetsansvariga har fåttklart för sig att låt-gå-systemet är överspelat. Detfinns alltså en majoritet i kommunerna som harklart för sig att det gäller att effektiviseraverksamheten.Man har granskat volymen undervisning iförhållande till de ekonomiska insatserna. I dettaingår att se hur målen för invandrarundervisningenföljs enligt läroplanen. Jag citerar fritt ur den:''Målen är att undervisningen i svenska skall ledatill en sådan språkförmåga att eleverna uppfattarvad andra säger och kan skaffa sig kunskapergenom läsning samt vågar uttrycka sig i skrift i olikasammanhang. ''Av rapporten framgår att varannan kommunsaknar målsättning för invandrarundervisningen.Detta är en skrämmande läsning som alla bör ta delav.Vi i Ny demokrati vill stödjainvandrarundervisningen i svenska, medbetoningen på svenska. I detta sammanhang vill jagäven nämna att vårt förslag atthemspråksundervisningen skall ske i föreningarnakvarstår. Det innebär också en stor besparing. Denberäknas uppgå till ca en miljard kronor.Vi vill satsa på att lära våra invandrare att talasvenska, men inte med ett låt-gå-system. Vi har74 000 elever som är berättigade att få undervisningi svenska som andra språk. Det är oroande att18 %, nästan var femte elev, inte läser svenska somandra språk. De deltar inte i den undervisning somde är berättigade till.Kommunerna har vidare prioriteratinvandrarundervisning. Då får svenska som andraspråk extremt hög prioritet. Det går stick i stäv medverkligheten.Svenska för invandrare har också granskats avriksdagens revisorer. De har granskat sfi-undervisningen och upptäckt ett stort slöseri medskattepengar. Revisorerna noterar att varkenregeringen eller har utvärderateffekterna av förändringar som beslutats. Dekonstaterar att antalet studietimmar för dem somutbildas är lågt. Dessutom motsvarar detgenomsnittliga totala timantalet oftast mindre änhalva behovet för att uppnå önskvärd normalkunskapsnivå. Det är anmärkningsvärt attrevisorerna rapporterar att , knapptvar tredje elev, fullgjorde utbildningen ochuppnådde sfi-nivån.Resultaten av dessa missförhållandenuppmärksammades också i ett TV-program om ettbostadsområde som heter Ronna och ligger iSödertälje. Där undervisade man på syrianska imatematik i årskurs fyra. Notera att det inte var påsvenska! Läraren skickade sina egna barn till enannan skola för att de skulle få undervisning isvenska. Jag tycker att detta är hårresande.Rektorn hade gett upp och sade att de inte klaradedetta.Ny demokrati har visat på möjligheter tillförändrad politik i invandrarundervisningen. Vimöttes tidigt med förakt från särintressena. Jag ärövertygad om att våra krav är rätt politik förSverige och dess invandrare. Jag yrkar bifall till vårreservation 3.Anf. 111 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! tycker att eleverna skallundervisas på svenska. Det vore väl obarmhärtigtatt undervisa ungdomarna på ett språk som de intebehärskar. Man får utgå från deras hemspråk, i dethär fallet syrianska.Anf. 112 (nyd) replik:Herr talman! Jag påpekade att detta gällde årskursfyra. Man skall innan man låter eleverna komma ini årskursen lära dem svenska språket. Det gör mangenom sfi. Men eftersom jag noterar hurdåligt resultat sfi -- svenska för invandrare -- har,kan man konstatera att resultatet blir som i Ronna.Det är inte så våra invandrare inlemmas i ettsamhälle där de kan fullgöra både sina rättigheteroch sina skyldigheter.Anf. 113 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! Jag har fått lära mig att man bör utgåfrån hur människor faktiskt är och inte vad deborde vara. Jag tycker att även skullekunna göra det i fråga om det syrianska språket.Anf. 114 (nyd) replik:Herr talman! Vi måste ju titta på vad dessainvandrare behöver. De behöver ha kultur genomsina föreningar. De kan också utveckla hemspråketgenom föreningarna på frivilligt sätt. Jag har talatmed invandrare. De anser detta själva. Det är ingenfantasi som Ny demokrati kläckt. Det kommer frånverklighetens folk. I det här fallet invandrare somvi frågade vad de ville.Anf. 115 ():Herr talman! Det är tre saker i det härutskottsbetänkandet som jag skulle vilja ta upp.Vänsterpartiet har en meningsyttring som gällerfrågan om sänkt skolpliktsålder och tioårigskolplikt. Vi tycker att detta skall ses över snarastav en parlamentarisk kommitté.Jag skulle också vilja gå in på frågan om samverkanmellan skola, förskola och barnomsorg. Vi anser attde tankegångar som tas upp i densocialdemokratiska reservationen är logiska. Det ärlogiskt att vi får ett gemensamt måldokument förgrundskolan och barnomsorgen, eftersomverksamheten blir allt mer integrerad. Det är svårtatt dra gränser för verksamheten. Det är viktigt attpersonalen som arbetar med barnen har enhelhetssyn. Man får inte bygga upp någravattentäta skott.Det tredje området jag skull vilja gå in på är dettaom kunskap om homosexualitet. Innan jag gör detvill jag säga att det Skånberg sade omhemspråksundervisningen var bra. Men tyvärr kanjag inte vara lika positiv när det gäller reservationenfrån kds.Vi anser att utskottets skrivning är helt okej. Manskriver att homosexuell samlevnad skall erkännasoch respekteras och att ingen diskriminering skallske. Jag studsade till när jag läste kds reservation.Jag var tvungen att slå upp ett par ord. Jag har varithär i och har inte riktigt kommit in idet politiska fikonspråket. Jag var bl.a. tvungen attslå upp ordet ''irreversibel'' i Svenska Akademiensordlista. Betydelsen var ''icke omvändbar;obotlig''.Hur skall man tolka detta? Menar kds atthomosexualitet är ett sjukdomstillstånd ellernågonting onaturligt? Är det någonting som manskall skyddas ifrån? Jag kan inte dra någon annanslutsats än att kds menar så. Hur skall man då betesig? Skall man söka vägledning eller genomgånågon form av omprogrammering?Nej, fördomar blir inte ett dugg bättre av att lindasin i krångliga ord eller av att ges en vetenskapligtouch. Jag anser att kds går ut med dubbla budskap.Man säger å ena sidan att man respekterarhomosexuella människor och att de inte skalldiskrimineras, men antyder å andra sidan atthomosexualitet är något skumt. I det hårdnandeklimatet för minoriteter i får det inte rådanågra oklarheter, och det är därför viktigt att manavslår kds-reservationen.Jag yrkar bifall till meningsyttringoch till reservation nr 2. I övrigt yrkar jag bifall tillutskottets förslag.Anf. 116 SKÅNBERG (kds):Herr talman! Kds har över huvud taget ingenuppfattning om huruvida homosexuella är mer ellermindre skumma. Det faller helt utanför vårkompetens att yttra oss om det.Vi skriver i kds-reservationen bl.a. att ''elevernabör delges uppfattningen att homosexuell läggningskall erkännas och respekteras''. Vi avslutar medföljande ord: ''Självfallet bör eleverna delgesvärderingen att ingen får diskrimineras utifrånsexuell läggning. ''tyckte att detta är uttryck för bristpå etik. Vad begär ni egentligen av oss? Detär väl oerhört tydligt när det inte står ''bör'' utan''skall'' erkännas och respekteras.Anf. 117 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gällde , även om denvar litet överspelad. Jag ger därför ordet tillThommy för genmäle.Anf.118 () replik:Herr talman! Skånberg hänvisar till AsserStenbäcks bok, som vi fick här i förrgår. Den ärutgiven av en organisation som heter Räddafamiljen. Kds går inte lika långt som AsserStenbäck gör i sina slutsatser, men jag anser ändåatt de tangerar varandra på ett litet olycksaligt sätt.Låt mig något redovisa vad skriver.Han anser att homosexualitet är något som manskall bli fri från. Under rubriken ''Vad skall jag göraför att bli fri?'' sätter han upp följande sex punkter:''1. Inse att du behöver bli fri. Om du fortsätter somhomosexuell förblir ditt liv splittrat och tomt. Dittliv rinner ut i sanden.2. Genom att besluta upphöra medhomosexualiteten ger du dig själv ett moratoriumunder vilket du kan förändras. Som människa hardu förmåga att besluta. Du är inte drivved pådrifternas hav.3. Inse att en förändring är möjlig. Du har lärt dighomosexualitet. Du kan ''lära bort' denna böjelseoch bli heterosexuell.4. Förstå att det är den bristande maskuliniteten idin personlighet som är ditt största problem. Blivad du är! Bli allt mer en människa och en man!5. Minimera sexualitetens betydelse i ditt liv.6. Ge inte upp! Tro på din framtid! ''Det är en vetenskapsman som har skrivit detta. Jaganser att trams är trams, oavsett om det ges envetenskaplig klädedräkt.Anf. 119 () replik:Herr talman! Jag skall i mitt anförande hålla mig tillett par frågeställningar som tas upp i dettabetänkande, som innehåller allt från utbildning förhästsport och hästhållning till synpunkter påläroplaner och kursplaner. Jag skall ocksåkommentera en del av det som sagts tidigare idebatten.I många kommuner pågår ett omfattande arbete föratt skapa större samverkan mellan skola ochbarnomsorg. Det finns såväl pedagogiska somekonomiska skäl för en sådan samverkan. Ensmidig övergång från barnomsorg till skola ärviktig. Det finns viktiga kunskaper ocherfarenheter inom barnomsorgen och hosbarnomsorgens personal vilka måste tas till vara iskolans arbete. Det finns också stora fördelar medsamordning av exempelvis lokaler, tjänster ochandra resurser. Det hindrar inte att ävenbarnomsorgen skall präglas av höga pedagogiskaambitioner för att tidigt ta till vara barnens lust attlära.Däremot är det viktigt att det finns en klar ochtydlig gränsdragning mellan uppgifterna förgrundskolan, som omfattas av den allmännaskolplikten och är obligatorisk för kommunerna attanordna, och den frivilliga barnomsorgen ochfritidsverksamheten. Den viktigasteförutsättningen för ett gott samarbete mellan skola,förskola och skolbarnomsorg är att samverkanmellan de olika personalgrupperna bygger på enömsesidig respekt för varandras yrkeskunnande.Det handlar inte om en sammanvävning av rolleroch uppgifter utan om en nära kommunikation föratt skapa gemensamma synsätt och lösagemensamma problem. Av det skälet är ettgemensamt måldokument olämpligt, och det ärrimligt att även framgent hålla den gränsen klargenom skollag resp. socialtjänstlag.När det gäller kunskap om homosexualitet ochskolans ansvar i den frågan vill jag säga att det ärviktigt att skolan förmedlar kunskaper om barnsoch ungdomars utveckling och om andra frågor somär viktiga i dagens samhälle.