prot · GG098 · 1992-10-16 00:00:00 — Inte ett ordsades om att de miljarder som tas från just de härpengarna läggs på en utbyggnad av Öster- ochVästerlederna. Det är väl ingen som tror att det islutänden inte blir skattbetalarna som får stå förkalaset. Så har det ju blivit när det gäller alla andramachoprojekt som genomförts. är bara ettexempel.Det verkar som om manliga politikers främstaintresse är att skapa potenta symboler över sigsjälva -- vi kan bara fantisera om varför: enHaglundspinne på , en CederschiöldskJapanskrapa i ett ömtåligt strandområde vidBrunnsviken. Om Österleden, ellerDjurgårdsleden, blir verklighet kan mångapolitiker få sin egen fallossymbol i form av enavgasskorsten på . Den arktitektoniskautformningen kan göras så, att den speglar vars ochens karaktär. Symbolerna kan tillägnas ,, och . kan nog få en skorsten,trots att folkpartisterna inte riktigt vågar stå för sinåsikt. De vill säga ja och nej lika kraftfullt.Framtidens dom över de här kortsiktigagammelmanslösningarna beträffande framtidenskommunikationer kommer att bli förödande -- ochdet med rätta. Ingen annanstans har det visat sig attbiltrafiken minskar när nya vägar byggs. Dessutomkräver finansieringen att bilismen skall öka, förannars räcker inte intäkterna. Kostnaderna stigerju dag för dag för de här projekten. Är det exploateringen av grönområden somskall stå för fiolerna? Handlar det om nyastormarknader på , iNackareservatet och på ? Är det så detär tänkt? Är det för det här som vi skall ge statligagarantier?Det blir ju så många arbetstillfällen, säger man. Ja,men fruktansvärt dyra. Undrar just, InesUusmann, hur många arbetstillfällen för kvinnorsom skulle få kosta uppemot 1 miljon per styck.Lennart , och jag motioneradei januari om att man skulle dela upp Dennispaketetför att snabbt skapa arbetstillfällen och förbättramöjligheterna att ställa bilen hemma i stället för attanvända den till och från arbetet.Nu kanske inte ens kollektivtrafiksatsningarnakommer till stånd. Vägutbyggnaderna blir så dyraatt man kanske blir tvingad att ta bort en del av detandra. Det är ju inte klokt! har gång pågång, bl.a. här i kammaren, betonat att paketet ären odelbar helhet. plötsligt är helheten inteviktig. Tala om att skapa politikerförakt!Nej, nu är dags för sans och eftertanke. Följnaturresurslagen och gör enmiljökonsekvensanalys. Gör en oberoende,långsiktig ekonomisk bedömning innan statligagarantier ges. Rädda och frånförödelse och ge en miljöchans medvärldens bästa kollektivtrafik.Anf. 22 ():Herr talman! har det blivitalltmer uppenbart för de flesta av oss att festen äröver. Kvar på borden finns bara rester och obetaldaräkningar från festarrangörerna.Därför ser vi en tendens i svensk politik till attregering och opposition samarbetar på bred frontför att städa rent och dela på notan.Mot bakgrund av denna eftertankens krankablekhet är det kanske i viss mån befogat attnärmare titta på olika heliga kor. Skall vi skickadem till slakt eller göda dem tjocka och feta?Några minuter vill jag tala om en av dessapolitikens symbolfrågor -- . Kringdenna har diskussionen alltid varit känslomässigtinfekterad, och man hittar förkämpar ochmotståndare tvärs över partilinjerna.Inlandsbanan byggdes . Det är en banasom byggdes sent. fann man att denvar en felsatsning, att de teorier som investeringenvilade på inte fungerade i praktiken. Det fanns heltenkelt inget behov av en längsgående järnväg frånGällivare till . Den i och för sig godatanken, att det norrländska inlandet härigenomskulle få ett rejält uppsving, visade sig bara vara endröm. Både person- och godstrafiken gick, somden alltid gjort -- nämligen i väst-östlig riktning utmed älvdalarna, där människornahar bott i tusentals år.Därför lades stora delar av trafiken ned redan efterca , , och alltsedan dess har banansframtid -- eller kanske man skall säga brist påframtid -- stått i rampljuset. Så sent som 1991fattades i den här ett beslut som skulleförbereda en total nedläggning. Det beslutetinnebar att vi satsade 36 miljoner på attupprusta och nyinvestera i den busstrafik som gårparallellt med banan. Parallellt och parallellt,busstrafiken går på vägarna, som har den fördelenatt de passerar byar och samhällen där människorbor, så att hållplatserna kan ligga mer praktiskt till.Järnvägsspåret stryker fram mitt i storskogen.Beslutet att investera i busstrafik kan tyckasmotiverat, då alla räknade med att Inlandsbananskulle läggas ned. Härigenom skulle en fortsattpersontrafik garanteras. Men så kom den storaskälvans dag, och för att kunna skjuta ifrån sig detformella nedläggningsbeslutet, lade vår riksdaghundra miljoner på rådrumsårets altare. Det ärhundra miljoner som inte direkt togs ur kassan, förkassan var tom. Men det går ju alltid att låna.Jag tror att en dylik generositet var en av dessasignaler som ledde till att den sedermera såberömda marknaden började tvivla på vår solvens.Släng inte goda pengar efter dåliga, brukar detheta. Det är ett ordspråk som vi kan ta fasta på närvi snart igen skall diskutera framtid.Men får diskussionen en betydligt krassareekonomisk bakgrund än någonsin förut.Förslagen kring framtid kommer,om de förverkligas, att kosta oss åtskilliga hundramiljoner de närmaste fem åren.Tänkt är, att det bolag som skall ta hand om driftenskall få ett årligt bidrag om 27 miljoner. Därtill fårman ta över de normala underhållspengarna, somuppgår till 45 miljoner . Det finns också etteftersatt upprustningsbehov på de sträckor därgodstågen går fram. Det är en begränsad del avbanan. Här räknar man med 250 miljoner iinvesteringspengar, men de pengarna vill manockså ge till det nya bolaget. Meningen är att deskall räcka till investeringar över hela bannätet.Eftersom det sägs att det är ungefär 400 miljonersom behövs för att upprusta persontrafiksdelarna,förstår alla att detta bara inte kommer att gå. Detkommer att bli en urvattning av de anslag som ärlivsviktiga för skogsindustrins systemtåg.Men det är inte nog med det. Bolaget skall ävenvederlagsfritt få överta SJ:s rullande materiel ochäven SJ:s fastigheter utmed spåren. Det är staten, skattebetalarna,som får ersätta SJ med si eller så många hundramiljoner. Man förhandlar just nu om summansstorlek och om hur den skall utbetalas.Det är stora pengar i en fattig ekonomi. Får vinågonting för detta då? Jag tror för min del att detfinns många skäl för oss alla att inte rida på gamlatankegångar, utan vi får tänka igenom den härsaken en gång till. Politisk vilja handlar om attprioritera och att satsa varje skattekrona där dengör bästa nyttan. Redan rådrumsårets kostnaderinnebär att vi har subventionerat varje resande påden här banan med 4 000--8 0000 kr.Herr talman! De här turisterna och de berördaNorrlandskommunerna förlorar ingenting på ennedläggning. Bussarna går där de går, och de kansvälja en högre beläggning. Det bli bättrelönsamhet där. En intressant reflektion är för övrigtatt det inte är naturen kring banan som är turistensupplevelse. Där finns det mest snårskog. Höga bergoch milsvid utsikt finns i den närliggandefjällvärlden, och dit kommer man på vägarna. Detär väl också därför som de 25 000 turisternaegentligen bara är en marginell siffra i den totalaturistvolymen där uppe.Anf. 23 ():Herr talman! Jag vill säga några ord om läni den här regionalpolitiska debatten. Vi lever ikrispaketens skugga . Då tyckte jag att det vari högsta grad angeläget att belysa de problem, menockså de möjligheter, som finns i just län.Under många år har jag varit med i den härdebatten och tagit upp frågan om vårt län. Nästanalltid har det varit den norra länsdelen som haft destora bekymren. Det finns fortfarande storabekymmer i den norra länsdelen, t.ex. i Skutskär.Massafabriken som ägerrationaliserar väldigt hårt. Där finns det, som sagtvar, bekymmer.Så sent som var jag där på ett möte. Jagåkte tåg till och möttes där av en person frånSkutskär. Jag skjutsades av honom, och under tidenhann han berätta för mig att han var och atthan gått hem med förtidspension från fabriken.Hans son, som är , har tyvärr blivit arbetslös.På så sätt fick jag situationenmycket effektfullt belyst.Vi har en ort som heter . Den riskerar just nu att helt gåunder. Jag vet inte om löntagarna möjligen kan taöver fabriken. Men där finns stora risker för atthela den grund som Karlitfabriken i för de här människorna rycks undan.För några veckor sedan var jag nere i . Nutalar jag om den södra delen av länet, för att få enspridning av informationen. Jag besökte ett antalsmåföretag. Det var intressant att komma till de härsmåföretagen. Men det var också jobbigt att märkahur svårt de just nu har att klara sin verksamhet ochvilka bekymmer det finns när det gäller att klaravidare drift av de olika företagen.Trots att fortfarande har den störstaarbetslösheten, är det som ligger nästintill när det gäller arbetslöshetssiffror. Det är inteen situation som vi är vana vid. är navet ivårt län. Men där har man också stora bekymmer.Jag tänkte referera ett brev som har lämnatstill frånlänsstyrelsen, där , som satt somledamot här , nu ärlandshövding. Han har undertecknat detta brevtillsammans med sina medarbetare pålänssstyrelsen.Man talar i brevet om, att räknar man samman dearbetslösa och de personer som är föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder hararbetslöshetstalet tredubblats . Man sägerockså i en prognos att man riskeraratt vara uppe i arbetslöshet. Jag ser naturligtvisinte detta som en förväntan, utan det måste vara entrend som bör brytas. Det är inte en prognos somskall infrias. Man skriver att det som har anslagits ikrispaketet inte räcker till. Det behövs ytterligareinsatser.Länsarbetsnämnden har precis i de här dagarnagivit ut en rapport, som jag har tagit del av. Därsäger man att totalt 22 124 arbetssökande är ikontakt med länets arbetsförmedlingar. Det är,som jag har sagt förut, en siffra som stiger oerhörtsnabbt.Länsstyrelsen trycker vidare på vikten av att satsapå beredskapsarbeten. Vi behöver, skriver man,ytterligare 700 platser inom tjänstesektorn. Mantrycker också på vikten av att vara flexiblare itillämpningen av regelsystemet, så att man intelåser fast sig i regler. Finns det riktiga projekt börpengarna få användas, så att folk kommer i arbetesnabbt. Det får inte haka upp sig.Jag har ett bra exempel från den ort jag kommerifrån. En ideell förening skulle startas, och vi höllpå att fastna i regelsystemet. Men vi lyckades pånågot sätt lösa det problemet. Det projektet är nuutfört. Många människor har fått jobba med det,och det var en fin sak som gjordes i ordning undervåren och sommaren. Så det går om man är litetmer flexibel.Vi pratar också om, och det är viktigt att strykaunder det, att samhällets insatser inte bara görskortsiktigt för att minska arbetslösheten, utan deskall givetvis vara långsiktiga och främja denframtida tillväxten.Satsningar på infrastruktur och näringsliv i Uppsalalän har goda förutsättningar att bli framgångsrika.De kan medverka till en utveckling av och geproblemlösningar för andra delar av landet. Hurkan det vara så? Jo, jag menar att län, pågrund av sitt läge, genomkorsas av många storakommunikationsleder av mycket stort nationelltintresse. Om man tidigarelägger dessa utbyggnaderkommer det att förbättra sysselsättningsläget, delsför oss, givetvis, dels för andra delar av landet.Jag tänker t.ex. på utbyggnaden av Ostkustbananoch byggandet av . Det är mycketviktiga saker. måste också anslutastill Ostkustbanan. Vi har tagit fram en lång radprojekt. Jag vill betona -- tyvärr tar talartiden slutmycket fort -- att vi har hörtarbetsmarknadsminister tala om väldigthöga tal av industrijobb som har försvunnit och somkommer att försvinna . Men vi har,som vi säger, behov av krafttag för vårt län. Och vihar nödvändiga och viktiga projekteringar. Vi stårväl förberedda att ta emot de resurser vi kan få föratt starta dessa jobb.Anf. 24 ():Herr talman! känner vi inte igen oss iÖstergötland. Vi har varit bortskämda med att haen hög sysselsättning och låg arbetslöshet, även omvissa orter har varit drabbade av problem.Nu står vi en helt ny situation, där vårt län hardrabbats mycket hårt av den djupa och långdragnalågkonjunkturen. Varslen har varit mer omfattandeoch arbetslösheten har ökat kraftigare iÖstergötland än i något annat län.I slutet av augusti fanns över 16 000 öppetarbetslösa -- i länet en ökning med över 9 000personer eller . I hela landet varökningen . Tyvärr ser framtiden ännu mörkareut. kommer 25 000 östgötar att sakna fastjobb. Tillbakagången är störst inom industri ochoffentlig sektor.Sämst till i ligger , medöver 5 000 öppet arbetslösa. Det betyder att denöppna arbetslösheten nu är uppe i iNorrköping, att jämföra med t.ex. ,och . Om ett årkommer 10 000 av 75 000 människor iarbetsför ålder att stå utanför den ordinariearbetsmarknaden. Det motsvarar 13 %.Förhoppningen är att satsningarna i krispaketet påungdomspraktikplatser kommer att minska denöppna arbetslösheten. ''Men det innebär inte attdet egentligen sker något trendbrott när det gällersysselsättningen. Tvärtom ökar den verkligaarbetslösheten.'' Det sade arbetsförmedlingenschef i i en tidningsintervjuhäromdagen.Den absolut sista textilfabriken i textilstadenNorrköping, Strömma, läggs ner om någramånader, och ytterligare 200 personer kommer attmista jobbet. Till detta kommer beslutatt lägga ner F 13 . Det betyder ett bortfallav 500 jobb på flottiljen och ytterligare 200 jobbsom följdeffekt. kommerockså att skära ner verksamheten. 2 000 anställdakommer att mista sina jobb 1992-1993. Det ärungefär en femtedel av de anställda.Bakom varje siffra döljer sig en människa, somkänner oro inför sin framtid och som vill ha beskedom sin framtid.Herr talman! i medledning av landshövdingen håller nu på att dra uppriktlinjerna för en länskommission med uppgift attsamla alla krafter i kampen om jobben i länet. Vihar goda tillgångar i form av universitet, brakommunikationer, ett varierat näringsliv ochjordbruk. Det finns mycket att ta tillvara ochutveckla, men då behöver vi också få draghjälp iform av statliga pengar tillinfrastrukturinvesteringar och riskkapital för attutveckla näringslivet.I , som är speciellt utsatt, harkommunledningen uppvaktat ett antal statsrådunder hösten och beskrivit läget för kommunen,inte minst mot bakgrund av beslutet att lägga nerF 13. Flera intressanta projekt har presenterats,t.ex. lokalisering av kollektivforskning med uppgiftatt främja svensk industris konkurrenskraft,kriminalvårdshögskola, transportcentrum,förstärkning och förnyelse av industristrukturen isamarbete med Tekniska högskolan i ,, m.fl. och naturligtvisinfrastruktursatsningar. Det handlar i samtliga fallom att hitta flera olika finansieringskällor, mensjälvklart behövs det statlig starthjälp och pengarfrån staten till infrastrukturinvesteringarna.Vi tycker också att staten har ett ansvar för att vägaupp åtminstone effekterna av F 13:s nedläggning.Hittills har vi bara hört vänliga tillrop frånregeringen, men vi behöver faktiskt mer. Det finnsmycket av kraft och kreativitet i en stad somNorrköping, som genomgått en enormstrukturomvandlig alltsedan textilkrisen . Men det som saknas är i många fall riskvilligtkapital. handlar det faktiskt inte om såmycket pengar för att få fart och förverkliga enaffärsidé.Den socialdemokratiska oppositionen i kommunenhar valt att inte vänta på reaktionerna frånregeringen och den borgerliga kommunledningen,utan har själv satt igång ett arbete med att söka nyavägar i kampen för jobben. letar vi nya idéer isamverkan med fack och näringsliv. För att på kortsikt hjälpa upp situationen för de värst drabbadekommer vi socialdemokrater att föreslå ensysselsättnings- och utbildningsgaranti i vårtbudgetalternativ , perarbetslös, genom att försöka hitta flexibla lösningarmed socialbidrag och andra ersättningsformer somfinansiering. Även här behövs uppställning frånstaten genom förenklade regler för samordning avolika bidragsformer. Det är livsnödvändigt för skall kunna omvandla det passiva till aktivaåtgärder.Ett stort orosmoln är bristen på medel till AMU-utbildningen, som riskerar att tvingas varslapersonal på grund av att platserna inte utnyttjas tillfullo -- och detta i ett läge då bl.a. hundratalsmedelålders kontorister med bristfällig utbildningsparkas ut från arbetsplatser.Jag hade hoppats att få något svar frånansvariga ministrar när det gäller kommandeinsatser. I och vet vi hurvi vill vända på utvecklingen. Vi har en radkonkreta idéer. Allt som behövs är besked frånregeringen, så att vi kan sätta i gång medframtidssatsningarna.Herr talman! Jag tvingas tyvärr konstatera att vi iÖstergötland inte får några besked . Därförkommer vi naturligtvis att upprepa frågorna vidsenare tillfällen.Anf. 25 ():Herr talman! Flera talare här har anfört att de harprojekt att erbjuda som mycket snabbt kan ge jobb.Det har jag också, exempelvis en upprustning avStångådalsbanan och en utbyggnad av Dackeleden.Herr talman! Satsningen på att hållasysselsättningen uppe i en svår lågkonjunkturmåste gälla hela landet. Den nedgång i ekonominsom vi nu upplever drabbar alla. Men specielltjobbigt är det för utsatta regioner. länbefinner sig i en mycket svår situation, som kräversärskild uppmärksamhet från statsmakternas sida.I län går 4 500 öppet arbetslösa. Nära13 000 människor står utanför den ordinariearbetsmarknaden på totalt 120 000 arbetstillfällen.Det är . Det finns samhällen somStorebro utanför , som ju herrtalmannen känner mycket väl, där två tredjedelarav industrisysselsättningen nu är borta. I Kalmarkommun, residenskommunen, går nästan 6 %av arbetskraften, eller ca 2 000 personer, utan jobb.Ytterligare 1 100 finns i olika former avarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Under den här veckan har offentliggjorts att Volvoskall ureda en stängning av fabriken i riskerar ca 800 ytterligare att förlora sinajobb. Därtill hotas en rad arbetstillfällen iunderleverantörsföretag i länet. En nedläggning avVolvo Kalmarverken skulle vara förödande, inteenbart för utan för hela sydöstra har blivit mer och mer beroende av Volvogenom att en rad andra viktiga enheter harförsvunnit.Kalmar har mist offentliga jobb inom Vägverket.Posten har flyttat verksamhet till , Televerkethar flyttat arbetstillfällen till , Scansslakteri har lagts ner, ABB , som byggertågvagnar till X 2000, har varslat om uppsägningoch kooperativa Nordchoklad är till salu. Mycketav detta är direkt statliga jobb. Därmed faller ocksåansvaret tungt på statsmakterna. Det gäller bådeatt hjälpa till med att bevara Volvoverken i Kalmaroch att ersätta redan förlorade statliga jobb.Kalmar behöver lika väl som länet behöveren upprustad och en utbyggdDackeled. Om strukturproblemen är stora iresidenskommunen, är de verkligen inte mindre iövriga delar av länet. Norra länsdelens kommunerär värst utsatta. Där är också arbetslösheten högst ilänet.Samtidigt som det gäller att härda ut i enkrissituation gäller det att rusta för att möta bättretider, att hålla humöret uppe och att visa optimismoch framtidstro. För att klara det är det viktigt attlänet ser att det får del av de satsningar som görsfrån statsmakternas sida.Viktiga och avgörande åtgärder i detsammanhanget nu för länet är att medarbetsmarknadsmedel upprusta länsjärnvägarna,framför allt med sikte på en framtidaStångådalsbana genom hela län. I förstahand gäller det sträckorna --Linköpingoch --, som hotas av direktnedläggning om inte staten går in och svarar förupprustningen.Dessa insatser, tillsammans med en förbättring avvägen --med hjälp av extravägpengar, är sådana utvecklingsinsatser därstatens hjälp är klart avgörande för framtiden. Detskulle vara en verkningsfull regionalpolitisk insats.Det skulle öppna möjligheten att förverkligaDackeleden som genomfartsled med en avlänkningav genom norra län. Detskulle förbättra länets infrastruktur radikalt ochdärmed förbättra länets möjligheter att möta nästakonjunkturuppgång. Det skulle vara entrafikpolitiskt och miljöpolitiskt viktig förbättring.Det skulle ge värdefull sysselsättning i detsysselsättningssvagaste området i länet.En upprustning av Stångådalsbanan och ettförverkligande av Dackeleden är ett samfällt ochstarkt önskemål från de berörda kommunernassida. En utebliven satsning i dessa avseenden kaninnebära att strukturoch sysselsättningsproblemenytterligare förvärras, särskilt om hot omomlokalisering till annan region från betydandeföretag i området sätts i verket.Ett annat samfällt krav från regionen är att de norrakommunerna , , ochHögsby tillfälligt inlemmas i stödområdet. Det ärklart motiverat, då de regionalpolitiska problemeni de fyra berörda kommunerna är mer svårartade äni vissa andra kommuner, som redan har gettstillfällig placering i stödområdet. Det finns intenågra skäl till att förhindra ett beslut om tillfälligstödområdestillhörighet för de fyra norrakommunerna i län.Herr talman! De sysselsättningspolitiska åtgärdersom nu genom krisuppgörelsen visat sig ha så breduppslutning i bör naturligtvis ocksåomfatta län.Anf. 26 ():Herr talman! är ett bra län att leva och boi. I länet finns en omfattande industriellverksamhet, en stor del av landets pälsdjursnäring,ett välorganiserat fiske, en stor trädgårdsnäring,viktiga militära anläggningar och underbaranaturliga förutsättningar för turism. är ettav landets mest tättbefolkade områden med kortaavstånd och goda kommunikationsmöjligheter. Tilldetta kommer den relativt nybildade högskolan iKarlskrona/som befinner sig i ettexpansionsskede. Högskolan utgör ett viktigt inslagi ett framgångsrikt, strategiskt arbete för att stärkaregionen.Blekinge har långsiktigt godautvecklingsmöjligheter. Läget kring mednärhet till såväl de baltiska staterna som ochövriga ger godaförutsättningar för utbyte när det gäller t.ex.handel, turism, utbildning och kultur. Från attunder decennier ha varit en barriär har Östersjönåter blivit en förbindelseled med regioner somligger nära Blekinge.Tyvärr förmörkas utvecklingsmöjligheterna inuläget av det mycket svåra sysselsättningsläget.För närvarande är av blekingarna öppetarbetslösa. Till detta kommer som är föremålför olika typer av åtgärder. Bara sedan september1991 har 3 600 personer varslats om uppsägning,varav 1 900 personer inom tillverkningsindustrin.Satt i relation till folkmängden är , enligtLänsarbetsnämnden i , det län somdrabbats hårdast av varsel under det senaste året.I dag står mer än 10 000 blekingar utanför denordinarie arbetsmarknaden. Värst drabbade ärungdomarna. 4 000 ungdomar , ellernästan , står utanför den ordinariearbetsmarknaden. Den öppna arbetslösheten idenna grupp är 13 %.Blekinge som typiskt industrilän drabbas extra hårti nedgångstider. Med några få undantag kommerlänets större företag att fortsätta att minska antaletanställda. Minst 1 500 industrijobb väntas försvinnamed nu kända varselåtgärder.På det offentliga området riskerar bortåt 2 000personer att få lämna sina jobb. En starktbidragande orsak till detta är den dramatiskaindragning av statsbidrag från kommuner ochlandsting som den borgerliga riksdagsmajoritetenhar beslutat om. Den offentliga sektorn är ju i långastycken en kvinnoarbetsmarknad, och när det skerså stora indragningar som drabbas kvinnorna isärskilt hög grad. Detta är speciellt allvarligt i ettlän som , där arbetsmarknaden förkvinnorna redan tidigare varit svag.Många har svårt att förstå den rundgång av pengarsom statsbidragsindragningen orsakar genom först sparar in anställda i kommuner ochlandsting och sedan satsar resurser påarbetsmarknadsåtgärder för samma grupper.Från socialdemokratisk sida har vi tagit mycketallvarligt på sysselsättningsläget. ochvåren genomfördes inventering avsysselsättningsobjekt i länets alla kommuner för snabbt skulle kunna erbjuda arbeten i ställetför kontantstöd åt arbetslösa. satsningar på skolor, VA-anläggningar, vägar,Blekinge kustbana m.m., och de fanns med isocialdemokraternas sysselsättningsmotion i våras.Dessa förslag föll inte riksdagsmajoriteten påläppen, utan de avvisades.