prot · GG0944 · 1992-12-14 00:00:00 — Var finns skyddet avden personliga integriteten? Hur skall frågan omsekretess och tystnadsplikt lösas? Varför anser inteni borgerliga att integritetsskyddet är viktigt för deallra svagaste? Är det bristande kunskap somregeringen visar i denna fråga? Det ärskrämmande.Herr talman! Innan beslut fattas i denna frågaborde ,och hälso- ochsjukvårdsutredningen få slutföra sina uppdrag ochsedvanlig remissbehandling ske. Så har inte skett.Propositionen borde inte ha lagts fram.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 2 och 6. Med anledning av dentidsbrist som råder avstår jag från att yrka bifall tillreservationerna 3, 4 och 5. Men visocialdemokrater står givetvis även bakom dessareservationer.Anf. 91 ():Herr talman! Jag skulle egentligen kunna inskränkamig till att instämma med föregående talare. Dethär en en fråga där vi är överens.Jag tänker i det här anförandet yrka bifall till minegen meningsyttring och till de socialdemokratiskareservationerna, inkl. reservation 1 -- som jag harglömt att markera i betänkandet.Jag ser att civilministern är här. Jag antar attanledningen är att hon tänker ge sig in i debatten.Därför anser jag att det kan vara intressant att ställafrågan om konkurrensen är ett sådant viktigt medelför att uppnå ökad effektivitet inom denkommunala sektorn. Jag är nämligen inte så säkerpå det. Jag tycker att det verkar som om regeringennalkar sig dessa frågor på ett sömngångaraktigtsätt. Man ser inte vad som egentligen händer ute ikommunerna.Det är väl inte så säkert att samma ekonomiskaprinciper som gäller för kaviar, , hårt brödoch mjölk är de som är mest tillämpbara försocialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård osv. Detär möjligt att andra principer gäller där. Jag är intealls övertygad om att det är den ökandekonkurrensen som är lösningen på problemet. Detfinns en skrämmande tendens till att inte överhuvud taget tala om verksamheten i sig, utan dethandlar om former, regler och ekonomiskastyrmedel. Man skulle kunna befinna sig i vilketföretag som helst -- det låter likadant. Det är frågaom samma blädderblock, och det är sammakomkurrens som skall frälsa alla.Men verkligheten är en annan. Mycket av denverklighet som vi ser omkring oss präglas aven utveckling med ökade klyftor. Inom mångakommuner och landsting fungerar över huvud tagetinte de principer som jag har tagit upp. Det finnsfler exempel på det. I har fall inomäldreomsorgen uppmärksammats, där den privataverksamheten inte har hållit måttet vad gällerkvalitet. Det finns landsting där verksamheter hargått i konkurs. Det finns många exempel som visaratt detta system inte är särskilt lyckat.Jag kan inte förstå varför man går ut med en så passtunn proposition och trycker på för en utveckling avdetta slag. Det är ju tydligt att det inte är så mångasom är intresserade. Då skulle det redan ha varitgjort. Alla möjligheter står till buds med denlagstiftning som finns . Det finns inga förbud.Propositionen och de föreslagna lagändringarnainnebär att öppna dörrar slås in. Det finns inte i dagnågra hinder för det som regeringen så hetteftersträvar, nämligen en privatisering av deverksamheter som ligger på kommunerna. Jagkan inte se varför regeringen lägger fram dettaförslag, förutom att det skulle handla om en politiskmarkering, att man ytterligare vill understryka vadsom sades i regeringsförklaringen. Det är någonform av pseudoverksamhet. Det för mina tankar tillatt man genom ord, nya lagar och propåer villåstadkomma det man inte kan åstadkomma iverkligheten.Men det är uppenbart att det går trögt iverkligheten. Det är också uppenbart att mångamänniskor är missnöjda. Om man nu villgenomdriva en privatisering, måste meningenockså vara att riva ner det generella tänkandet inomvälfärdssystemen och att plånboken skall varaavgörande då människor vill ta dessa tjänster ianspråk. Annars skulle man, vad jag förstår, görapå något annat sätt.Detta är en utveckling som i varje fall inte tilltalarmig. Jag tror inte att den tilltalar särskilt många.Jag tror inte att en majoritet i landet har tänkt sigatt vi skall ha en samhällsutveckling därprivatisering leder till en stor skiktning, att vi frånbörjan skall veta att tjockleken på plånboken avgörvilken typ av vård och omsorg man kan få. Om detinte är det regeringen vill, vore det intressant attveta hur regeringen har tänkt sig undvika densegregation som följer. Det finns ju inte inbyggt iförslagen, varken de som förs fram eller desom förts fram tidigare, några som helstförsäkringar för att utvecklingen inte blir av dettaslag.Vi kan se hur det har fungerat i verkligheten, iandra länder. Det finns inte någrakvalitetskontroller. Vi kan se en utökning avantalet uppgifter som läggs på kommunerna.Samtidigt dras pengar in. Det gör att det inte ärmöjligt för kommunerna att fullgöra dessauppgifter. Om ansvaret skall delegeras, måste detockså följas upp. Det är också huvudpoängen meden rättighetslagstiftning, som jag talar om i minmeningsyttring. Jag är medveten om att detkolliderar med det kommunala självstyret. Det ärockså vad majoriteten av utskottet säger. Därförvill man inte gå in på det, utan man vill utreda detmera.Jag kan inte se vitsen i att det skall skilja sig såmycket mellan olika kommuner vad gäller taxor föräldreomsorg och barnomsorg, socialhjälpsnormerosv. Det är att driva det kommunala självstyret inabsurdum. Då hamnar vi till slut i en situation därmedborgarna åtminstone får lovatt se efter vilken politisk karta det är som gäller ikommunen, vilken färg den har, och fundera överpå vilken sida av kommungränsen man skall bosättasig osv.Det kan ses som något positivt, att man medfötterna skall kunna avgöra vilken politik man villstödja. Jag tror dock att det är ganska få som harett socialt liv som innebär att de är villiga att rantarunt, för att uppsöka den kommun i vårt stora,avlånga land där det är billigast och bäst. Det ärkontentan av att driva konkurrensen till ända, så attsäga.Jag tror inte att vi fungerar så som samhällsvarelser.Jag tror att vi som sociala individer har ett stortbehov av en grundtrygghet som finns i vår vardag.Där finns omsorgen om våra barn, våra gamla ochoss själva, när vi blir sjuka. Den är viktig attupprätthålla generellt. Det är viktigt att alla är medoch betalar, så att den som behöver vård en dagskall få den vård han vill ha, oavsett tjockleken påplånboken.Propositionen är ytterligare en markering sominnebär att vi inte skall ha ett sådant samhälle somjag talar för. skall det vara nytänkande. Jag seratt det leder till ökade klyftor. Det är kontentan avdet hela.Jag tycker att det är trevligt att civilministern är här.Jag förväntar mig att få klara besked om hur manhar tänkt sig att upprätthålla en jämnkvalitet som är lika för alla, hur man skall undvikaen segregation som innebär att plånbokens tjocklekavgör kvalitet och tillgång över huvud taget. Det ärangelägna uppgifter. Det vore bra att få svar på det.Med detta vill jag yrka bifall till min meningsyttringoch till reservation 1 från Socialdemokraterna.Anf. 92 ():Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan, som innebär bifall till propositionen,och avslag på samtliga reservationer.I regeringsdeklarationen framgår klart attregeringen eftersträvar en ökad valfrihet, mera avalternativ. Utvecklingen rent allmänt i det svenskasamhället och även internationellt går mot ökadvalfrihet, alternativ och sund konkurrens.Kvaliteten är viktig i detta sammanhang. Vi menaratt det är genom alternativen som man kanförbättra kvaliteten. Man kan på ett bättre sätttillgodose de olika människornas alldeles speciellabehov. Det ger också en bättre stimulans för demsom arbetar inom de viktiga områdena i den socialasektorn. Det är det område vi behandlar , ochdet finns anledning att understryka det jag här harsagt. Vi har erfarenheter av det.En bättre kostnadseffektivitet behöver vi också iolika sammanhang.Från utskottsmajoritetens sida tillstyrker vipropositionen och argumenterar för den, för att viskall få alternativ. Det innebär inte i sig en kritikmot nuvarande verksamhet och dem som arbetarinom dessa viktiga områden . De görvärdefulla insatser. Men valfriheten är positiv ocksåför de anställda. Det är angeläget att understryka idetta sammanhang.Vi menar att inriktningen skall vara mera och bättrevård och omsorg inom ramen för de disponiblaresurserna. Vi vet att de inte är obegränsade. Vimåste utgå från den enskildes behov. Det ärintressant att konstatera att detta är enrevolutionerande tanke i förhållande till det synsättsom och har ståttför tidigare. har det varit så att man harmenat att andra människor skall stå för det godatyckandet, inte den som själv behöver vård elleromsorg. Vi vill vända på det. Vi litar på de enskildamänniskorna och vill att de skall få störremöjligheter till inflytande och ökatsjälvbestämmande.Alternativen har kommit för att stanna. Vi kan tabarnomsorgen eller äldreomsorgen som exempel.Vi är där på väg mot olika alternativ. Det har visatsig att alternativen är positiva för de handikappade.Hemtjänsten är ett annat område. Jag kan peka påatt man i i bred enighet harfattat beslut om att skapa alternativ i hemtjänsten.Varför har en bred enighet i kommunfattat detta beslut? Det är givetvis för att man på ettbättre sätt vill slå vakt om de människor sombehöver hemtjänst. Man gör det inte för att läggakrokben för dem och för att se till att de får detsämre, utan målsättningen är, utifrån det nästanenhälliga fullmäktigebeslutet, att genom valfrihetoch alternativ skapa något som är bättre för deenskilda människorna.Om man analyserar barnomsorgen -- där viegentligen har kommit längst -- finner man att vihar väldigt många alternativ. Från början gick detutomordenligt trögt, inte minst i denna kammare.Vi kan minnas hur Uppsalamodellen medföräldrakooperativ diskuterades och hur dendåvarande regeringen ville förbjudaföräldrakooperativen i . finnsvalfriheten för barnfamiljerna att välja alternativ.Vem vill förbjuda alternativen inombarnomsorgen? Det önskemålet har ingenframfört, inte ens det hade varit så förskräckligt medalternativen, hade givetvis motioner i anslutning tillden här propositionen väckts, i vilka man hadebegärt förbud mot alternativen. Det finnsemellertid inga sådana motioner. Man vågarnämligen inte väcka den typen av motioner, därföratt man vet att väldigt många har valt blandalternativen därför att alternativen är bra.Hur långt har vi då kommit när det gäller alternativpå olika områden? Uppfattningarna är olika. Omvi läser en departementsrapport från oktober 1992finner vi att det inledningsvis står: Vård och omsorgbedrivs huvudsakligen i offentlig regi. Dettaär ett faktakonstaterande. I Socialdemokraternasreservation står det: ''Risk finns för en utvecklingmot privata monopol---.'' Jag skulle vilja frågaAnita : Hur många eller hur få alternativbehövs det för att Socialdemokraterna skall semonopolrisken? Vi har ju bara kommit en liten bitpå väg när det gäller alternativen. Då flaggarSocialdemokraterna för risken för privatamonopol. Det här är ett mycket märkligt sätt attargumentera.Anita har stått här i talarstolen och talat sigvarm för det kommunala självstyret. trorhon inte att kommunerna själva skall kunnabedöma hur mycket man skall ha kvar i egen regikontra privat verksamhet, för att slå vakt omkommuninvånarnas intresse. Jag har varitkommunalpolitiker, och jag tror att den typen avbedömning görs i varje kommun. Det är emellertidingen risk för att det finns för stor valmöjlighetför kommuninvånarna, utan den är för liten. Jagkan även dela uppfattning att detinte är bra med monopol, oaktat de är kommunala,offentliga eller privata. Monopol skall vi i det härsammanhanget hjälpas åt med att motarbeta.Det här med tandvården är intressant. säger: Vi vill slå vakt om landstingens godaambition när det gäller en bra tandvård.Landstingens ambition är hög och tandläkarnasambition är hög. Varför vågar ni socialdemokraterinte ge familjen litet större frihet när det gällerrätten att välja tandläkare åt barnen? Det är väldigttalande. Man ser här skillnaden i hur utskottsminoriteten kontrautskottsmajoriteten ser på den enskilde och påfamiljen kontra kollektivet. Vi underskattar intekollektivets ansvar inom ramen för en förändring ien tandvårdslag. Vi vill emellertid också på dettaområde ytterligare betona familjens valfrihet ochansvar.I samband med en förändring är det alldeles klartatt en del problem uppstår -- konstigt vore detannars. På många områden har vi brist påerfarenhet. Det finns ett naturligt motstånd motalternativen. När vi ändå gör en avvägning mellanfördelar och nackdelar, har vi sett att fördelarna imycket stor utsträckning överväger. Då uppstårfrågan: Varför lägger regeringen nu fram enproposition, och varför tillstyrkerutskottsmajoriteten denna proposition? Vi anseratt det helt enkelt är angeläget att klarlägganuvarande rättsläge och situation.I propositionen läggs konkreta förslag omändringar fram som innebär att lagen förtydligasoch att nuvarande ordning klargörs. Lagrådetsäger: Lagrådet har beaktat att lagförslagen inteinnebär någon principiell utvidgning av utrymmetför anlitande av privata entreprenörer, utan kannärmast ses som ett förtydligande av den ordningsom gäller redan i dag.Jag vill rikta en fråga till både ochGudrun : Varför vill inteSocialdemokraterna och vara medom att ytterligare förtydliga den ordning som redani dag gäller? Det är vad det handlar om!Det är alldeles klart att inte alla frågor är lösta. Dethar sagts från både regeringens ochutskottsmajoritetens sida. Än en gång vill jaghänvisa Lagrådet när det gäller synen påsekretessen och andra frågor som faktiskt ännu inteär lösta: Något hinder mot att genomföra det nuremitterade lagförslaget innan en sådan översynslutförts kan dock inte anses föreligga. Lagrådetklargör detta således mycket tydligt. Indirekt sägerLagrådet att det här förtydligandet behövs. Detfaktum att vi inte har alla problem klara för oss ochlösta innebär inget hinder för att ta steget till att pådet här området stärka rättssäkerheten.Sammanfattningsvis vill jag säga att regering ochutskottsmajoritet är angelägna om att på det härområdet stärka rättssäkerheten och att se till attnuvarande ordning också tillämpas i gällandelagstiftning. säger att det äranmärkningsvärt att man tillstyrker propositionen.Jag tycker att det är mer anmärkningsvärt att manavstyrker den.Så går jag vidare till några svar på direkta ochindirekta frågor. När det gällermyndighetsutövningen har regeringen ipropositionen gjort klarlägganden. Det går inte attdelegera myndighetsutövningen, sägs det. Det sägsockså att skall komma medytterligare klarlägganden. Vi skall därför inte väntamed att fatta beslut om det som vi kan fattabeslut om. När det gäller frågan om sekretess ochtystnadsplikt ligger det en lagrådsremiss inomramen för LSS, lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade. Ett färdigt förslag är framlagtsom innebär att sekretessen stärks och atttystnadsplikt och integritetsskydd införs på hela detsociala området som omfattas av socialtjänstlagen.Lokaldemokratikommittén arbetar med frågornaom insyn och offentlighet. Det åvilar kommuner och landsting att setill att likställighetsprincipen uppfylls i sambandmed att ett ansvar läggs ut på entreprenad, vilketbl.a. mycket klart har slagitfast. Likställighetsprincipen skall nämligen även idessa sammanhang gälla.Det finns således vissa saker som inte är fulltklarlagda. Det arbetas emellertid med dessa frågor,och det finns tidsuppgifter om hur snabbt arbetetkan utföras. Detta motiverar emellertid inte att viskulle avstå från att ytterligare lagreglera helaområdet. Det är en utomordenlig inkonsekvens, enpolitisk saltomortal, i ochutskottsmajoritetens sätt att resonera. Det sägs visserligen inte kan säga ''nej'' tillalternativen -- alternativen måste fortsättningsvisvara kvar -- men ändå är man inte beredd attlagstifta om gällande ordning. Ni anser att manfortfarande skall arbeta inom ramen för den tingensordning som gäller. Det mest konsekventahade varit att ni lagt fram ett förslag om förbud närdet gäller den formen av verksamhet, i stället för attfortsätta med den oklarhet som råder.Utskottsmajoritetens text och propositionenklarlägger en del av de oklarheter som harkritiserats.Det är intressant att lyssna både till till . säger attdet här innebär en väldig utvidgning av hela detprincipiella området, och att öppna dörrar slås in och att det häraldrig hade behövt göras, eftersom föreslagnaåtgärder ändå kan vidtas. Ni måste bestämma er förvilken planhalva på det här området som ni skallspela på.Från utskottsmajoritetens sida har vi ambitioner.Både och har rättså till vida att vi också på det sociala områdetkommer att arbeta vidare för alternativ.Men för att vi skall kunna arbeta vidare medalternativ måste vi stärka rättssäkerheten. Ipropositionen tar vi ett steg i den riktningen, ochsedan utreds frågorna när det gäller andraområden. Vi måste se till att de här besluten fattasså snabbt som möjligt.Till vill jag säga att det har visatsig vara positivt med konkurrens för korvar, kaviaroch annat. gjorde en jämförelsemellan kaviar och socialt arbete, men det gör intejag. Jag kan ändå slutgiltigt konstatera, och ställafrågan: Om det visar sig att det är bra förfalukorven med konkurrens, vad är det då somsäger att det skulle vara negativt för den gamle attkunna välja vård och omsorg i olika omfattning?Vänstern och för ett märkligtresonemang när de säger att det är viktigt att havalfrihet och kvalitet när det gäller vilken korvbitman skall lägga i stekpannan, men när det gällervilken vård och omsorg de gamla skall få är det vipolitiker som vet bäst.Herr talman! Med detta ber jag att få yrka bifall tillpropositionen, hemställan i utskottsmajoritetensbetänkande och avstyrkan på samtligareservationer.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag blev förvånad när jag lyssnade påGöte . Visst borde vi vänta. Vi brukar juvänta på utredningar som arbetar innan vi fattarnya beslut här i . och jaghar suttit i kammaren , ochunder har jag inte varit med om att vifattat beslut på det här sättet. I regel hänvisar vi allamotioner m.m. till utredningar, därför att det är såviktigt att klarlägga de olika problem som finns.Vi har i flera motioner sagt att nuvarande rättslägemåste klarläggas. Det började med att vi upptäckteatt rättssäkerheten var oklar när det gälldebarnomsorgen, och vi tog sedan upp det vid denallmänna motionstiden. Ändå har ingenting hänt.Göte säger också att kvaliteten inom denprivata verksamheten är bättre än inom denkommunala verksamheten. Hur skall vi kunnakontrollera det, när vi inte har någon insyn i denprivata verksamheten? Det är ett av de storaproblemen.Valfrihet är positivt för de anställda, säger . Ja, det kan det vara, men det finns mycketpositivt för de anställda inom den kommunalaverksamheten också.Vilket inflytande har människor i den privataverksamheten? Varken föräldrar eller anställda harnågot större inflytande.När det gäller väntar vi på LSS, dvs.en lag om personlig assistent, som man själv skallkunna välja. Det är ett bra initiativ som tas, mendet är inte något nytt -- vi har tyckt attdet skulle vara bra. Jag är glad att det nu kommer ihandikappropositionen.Göte säger vidare att det är fråga om frihetatt välja alternativ inom barnomsorgen och att detär bra att föräldrarna nu får det. Vad är det då förfrihet för många föräldrar? Jo, valfriheten består iatt de kan starta föräldrakooperativ när det intefinns plats inom den kommunala verksamheten.Det är så läget är -- även omföräldrakooperativ kan vara bra för mångamänniskor.Om glesbygdskommuner lägger ut all sinverksamhet på entreprenad, blir det då inte privatamonopol? Då finns ju ingen kommunalverksamhet. En del kommuner har försökt satsa pådet, t.ex. Åre kommun.Göte tar också upp tandvården för barn,och den är viktig.Anf. 94 () replik:Herr talman! Ni inom socialdemokratin resonerarpå det här sättet: Vi skall ha allt, annars skall vi inteha någonting. När hände det att vi fattade beslututan att hela fältet var klarlagt? Ja, det har häntmånga gånger att vi har fått hänskjuta vissa delartill ytterligare utredningar.Jag måste än en gång hänvisa till vad Lagrådetsäger, nämligen att propositionen innebär att vi i lagförtydligar den ordning som gäller. Då måste AnitaPersson välja: antingen vill hon lagreglera denordning som gäller, vilket vi vill, för att få allaproblem lösta -- det ökar rättssäkerheten -- ellerockså vill hon inte lagreglera men ändå köra vidaremed den ordning som gäller.Jag kan inte begripa hur förslagjuridiskt skulle innebära större rättssäkerhet änmajoritetens förslag. Det är givetvis precis tvärtom.Annars skulle Lagrådet ha sagt ifrån, att det härinnebär en försämrad rättssäkerhet. Lagrådet hardock tillstyrkt en lagreglering utifrån nuvarandeordning.Sedan frågar hur det går i glesbygdenom man lägger ut all verksamhet på entreprenad.Jag har ingen anledning att misstro politiker iglesbygd, så att de skulle skapa nya monopol, likalitet som jag har anledning att tro att man gör det istora städer. Det är intressant, eftersom AnitaPersson tar upp ett annat ämnesområde, nämligenrätten att välja skola. Det har visat sig attmöjligheten att välja skola och skolpengen har varitnågot positivt för just glesbygdsskolorna. Det kanvara precis likadant inom äldreomsorgens område,dvs. att man kan slå vakt om sitt ålderdomshem.Vad är det för valfrihet i barnomsorgen, frågarAnita . Ja, valfriheten är större än denvar då Socialdemokraterna sadenej till föräldrakooperativ enligt Uppsalamodellen.Ni har flyttat fram positionerna -- jag ärtacksam för det. Sedan har vi ändå inte totalvalfrihet. Det är en massa faktiska problem somlägger hinder i vägen för valfriheten, men det äringenting som motiverar att vi skulle säga nej tillvalfriheten som princip och arbetande metod. Omvi säger nej blir det ännu färre som får valfrihet. Vimåste i stället öppna för alternativen, för att fleraskall få den valfrihet som de behöver.Jag sade att jag inte kritiserar dem som arbetar ioffentlig vård -- jag var angelägen om att säga det.Jag sade inte att kvaliteten är sämre i offentlig vård.Vad jag sade var att vi har anledning att tro att vitotalt kan öka kvaliteten genom alternativ, justdärför att olika verksamheter arbetar på olika sätt;man drar lärdom av varandra. Därför äralternativen viktiga ur kvalitetssynpunkt.Anf. 95 () replik:Herr talman! sade helt klart attkvaliteten är bättre inom den privataverksamheten, även om han inte rackade ner påden kommunala.Ja, Lagrådet har sagt att man kanske löserproblemen med det här förslaget, men andrajurister anser inte det. JO är t.ex. mycket osäkervad gäller myndighetsutövandet, sekretessen ochtystnadsplikten. vet inte helt klart vad somgäller för offentligheten och sekretessbeläggningeninom den privata verksamheten. Man kan alltsåinte gå in och titta på den privata sidan. Där gälleringen offentlighetsprincip och ingen allmänhetensrätt till insyn.Vi brukar inte behandla förslag på det här sättet,, innan sådana här frågor ärklarlagda. Det är mycket viktiga frågor, i synnerhetnär man går in och rör vid den socialalagstiftningen. Som jag sade tidigare, gäller detframför allt förslaget om att lägga ut socialregistretpå privatpersoner. Det är så orimligt att över huvudtaget föreslå någonting sådant! Vilketintegritetsskydd finns det för den mest utslagnapersonen, om detta register skall läggas ut tillmänniskor som skall driva en verksamhet medvinst? Hur skall det gå till? Det är ofattbart att detskall gå att klara handläggningen av sådana härfrågor.Jag kan inte förstå hur regeringen kan lägga framdet förslaget, men vi kanske får ett klarläggandefrån civilministern. Jag tycker också att det är braatt hon är här i dag.Vi borde avvakta tills utredningarna är klara ochhar arbetat färdigt, på sedvanligt sätt, innan vifattar beslut i den här frågan, . 96 () replik:Herr talman! När det gäller frågan om att avvaktaeller inte, har vi rett ut begreppen. Vi har olikauppfattningar.