prot · GF0988 · 1992-03-31 00:00:00 — 294 ():Herr talman! Att man tar upp en fråga i riksdagenberor givetvis på att det är en angelägen fråga, mendet avgörande för tidpunkten när man tar upp enfråga kan ofta vara något så banalt som att man harhört ett radioprogram, att man har läst entidningsartikel eller att någon har stött på en om attdet inte står rätt till på ett angeläget område.Så är det i det här fallet, och det gör att jag blir litetförbryllad när jag läser miljöministerns svar ochnästan undrar om det inte saknas en sida i svaret.Här ger miljöministern en bild avreturpappershanteringen som ett område därallting i princip är frid och fröjd.Det skulle då innebära att representanter för destora avfallsbolagen i storstadsområdena --, och -- pratar inattmössan när de talar om att det är stora problempå området; de har mycket svårt att få lönsamhet påsin insamling och menar att det beror på bristandekonkurrens på marknaden. Det finns tvåinköpsbolag, som de anser vara ett onödigtmellanled. De menar också att de här bolagen intekonkurrerar sinsemellan, och det håller prisernanere.Det är i och för sig ett inlägg i en affärstransaktion,där man vill ha så bra pris på en vara som möjligt.Men man påpekar ändå brister i verksamheten,man gör framställningar om att få elda upp detinsamlade papperet i stället för att låta det gåtillbaka till produktionen av tidningspapper ellerannat papper.Det är alltså en bild som inte all stämmer överensmed det goda sakernas tillstånd som miljöministernpresenterar här. Står det verkligen så väl till påområdet att inga åtgärder är befogade?Anf. 295 Miljöminister ():Herr talman! Nej, det ligger inte i svaret att alltingskulle vara välbeställt. Exakt de problem som RolfL tar upp förekommer naturligtvis. Det harskett en klar prisnedgång , vilket isig skapar problem.Enligt den information jag har hunnit inhämtabetalar pappersbruken nu . per ton för frittlastat återvunnet tidningspapper. Priset har sjunkitifrån . Kommunerna fåri genomsnitt 150--. per ton vid leverans tillinköpsbolagen. Den kommunalainsamlingskostnaden ligger i genomsnitt på 300 kr.per ton. Kommunerna måste alltså täckamellanskillnaden via avfallstaxan, dvs. hushållenfår betala.Det här är naturligtvis inget bra tillstånd. Men detär en bild som i och för sig också har ett positivtinslag, nämligen att det finns väldigt mycketreturpapper utomlands som är billigt. Eftersom viexporterar utomlands är det väl vår skyldighet attta tillbaka en del av detta. Det pressarmarknadspriserna.Systemet är inte helt i balans ur den härsynpunkten. Jag antar att vi är överens om att syftetinte är att hushållen bakvägen skall betala för att degör en insats.När det gäller oligopolsituationen utgår jag baraifrån de granskningar somnäringsfrihetsombudsmannen har gjort. Det ärganska naturligt. Jag kan inte själv skapa mig enbild av den här situationen utan jag måste stöda migpå de fall som har prövats. Det gäller de fall jaghänvisar till både på kund- och leverantörssidan.Det är dessa fall jag har tagit del av.Näringsfrihetsombudsmannens slutsats har varitsådan som jag har nämnt.Anf. 296 ():Herr talman! Det var skönt att höra attmiljöministern erkänner att det finns problem pådet här området.När det gäller den utländska konkurrensen sägeruppgifterna från avfallsbolagen att det rör sig omorättvisa jämförelser. Det är inte samma kvalitet pådet papper som man levererar från de svenskaavfallsbolagen och det papper som man importerar.Det problematiska är om konsumenterna,hushållen skulle upptäcka att man eldar upp detsom samlas in och att det inte går tillbaka i form avnya produkter. De kan då tappa intresset ochmotivationen att samla in mera papper.Det finns möjligheter att skapa en stabil ochännu större marknad, t.ex. genom att åläggapappers- och tidningspappersproducenter attblanda in en viss fraktion av returpapper i detnyproducerade papperet. Det är den s.k.Kalifornienmodellen. Är det något som övervägs?Anf. 297 Miljöminister ():Herr talman! Jag skall återigen ta upp litet statistik,även om jag är bekymrad för att jag nämner förmycket siffror här. Man får nog ändå säga att vi iSverige har haft en hygglig utveckling avreturpappersanvändningen. Sammanfattningsviskan man säga att prognoserna pekar i sammariktning. En av prognoserna säger att vi kommer attöka användningen av returpapper, även meddagens system, upp till till år1995.Marknaden vidgas . Det har i avdet skälet inte varit nödvändigt att övervägainblandningstvång. Däremot finns sådan tankar påen del andra håll. Vi är naturligtvis beredda att följaerfarenheterna ifrån sådana experiment.Anf. 298 ():Herr talman! Det har gjorts starka markeringarfrån regeringen -- även om de inte i första hand harkommit från miljöministern -- att man skall se uppmed konkurrensbegränsande åtgärder. Jagförutsätter att det gäller alla branscher.Jag förstår att miljöministern inte kan görabedömningar på fri hand av om det föreliggerkonkurrensbegränsningar eller ej utan måste hållasig till fall som är avgjorda. Jag förväntar mig ändåatt man mycket skärpt och uppmärksamt följer ochförsöker motverka alla tendenser tillkonkurrensbegränsningar och försöker fåmarknaden för dessa produkter, för det insamladepapperet, att fungera så sunt som möjligt.Anf. 299 Miljöminister ():Herr talman! Detta är en självklar uppgift, somäven gäller . Det kan jagförsäkra.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Svar på fråga 1991/92:601 ommiljöinvesteringar m.m. för att hindra ökadarbetslöshet:Anf. 300 Miljöminister ():Herr talman! har frågat migvilka initiativ jag är beredd att ta för att påskyndamiljöinvesteringar, naturvårdsprojekt m.m. för attförhindra att den öppna arbetslösheten når 6 %.Margareta tar i sin fråga upp insatser medavseenden på gamla miljöskador, skydd ochkonservering av kulturminnen, samt vård ochskötsel av naturreservat.För åtgärdande av gamla miljöskador harnaturvårdsverket resurser motsvarande ca 20milj.kr. Dessa projektkräver dock till största delen specialistkompetensdå det ofta handlar om att utveckla ny teknik för attåtgärda problemen. Att påskynda dessa projekt ärsvårt då det rör sig om omfattande insatser avkomplicerad teknisk natur.För insatser avseende kulturmiljöer ochkulturlokaler anslog sammanlagt 75milj.kr. efter regeringens förslag om tilläggsbudgetI för /92 (prop. 1991/92:25, KrU 9,rskr. 86).Av naturvårdens egna resurser går ca 75 milj.kr.årligen till den löpande vården avnaturvårdsobjekt.Arbetsmarknadsstyrelsen fördelar resurser förarbetsmarknadsinsatser till lokal och regional nivådär medlens fördelning på olika insatsområdenbestäms efter regionala och lokala behov. Föråtgärder inom naturvårdsobjekt görs insatser ide flesta län med hjälp av arbetsmarknadsresurser.Detsamma gäller även inom kulturmiljövårdensområde. Hur stor del av dessa resurser som användsinom naturvårdsområdet eller inomkulturmiljöområdet bestäms avlänsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna. Idet sammanhanget finns ingen brist på projekt.Möjligheten att bekämpa arbetslösheten måste tastill vara inom varje samhällssektor.Regeringen kommer ikompletteringspropositionen närmare att redovisade åtgärder som initieras inom olikapolitikområden för att motverka arbetslösheten.Anf. 301 ():Herr talman! Tack för svaret, miljöministern.Thorbjörn sade i en intervju 1985 attfrågorna om miljö och livskvalitet kvävdes ilågkonjunktur och strukturkris i den desparatakampen för att rädda jobben. Vi försöker nu räddajobben. Jag vill bara upprepa vad som har sagtsunder den här eftermiddagen, då väldigt mångafrågor har handlat om arbetslösheten.I oktober i fjol räknade regeringen med enarbetslöshet på för . räknademan upp siffran till . Långtidsutredningenräknar , dvs. ytterligare 60 000. AMSsäger att arbetslösheten kan nå ochnästa sommar 7 %.Det är i det här perspektivet som jag tycker att manskall se uttalanden. träder olikaministrar fram och säger olika saker för att ingetrovärdighet när det gäller förmågan att lösaarbetslösheten.Ledaren för tillika miljöminister somdärtill av sig själv och andra betecknassom grön partiledare, har chansen att tala för enannan ordning än den som kritiserade så.Jag tycker att vi skall diskutera om inte ett offensivtmiljöarbete kan bidra till att skapa jobb. Skulle detinte vara bra om industrin nu tog chansen tillmiljöförbättringar, så att man skulle vara bättrerustad när lågkonjunkturen går över i enhögkonjunktur. Visserligen tycks det inte bli någonavfallsproposition, men kommunerna skulle kunnainvestera i nya avlopp, t.ex. i sopsortering, om mangjorde det möjligt att tidigarelägga investeringar.Skall vi inte lära av de misstag som taladeom och satsa för både jobbens och miljöns skull?Anf. 302 Miljöminister ():Herr talman! Jag har hört en serie frågor och svarunder eftermiddagens lopp. Jag tycker att det äroerhört angeläget att vi slutar med den instängdasektorpolitiken och verkligen satsar på att få framarbetstillfällen oavsett sektor. Jag har svarat på hurstrukturen ser ut inom miljöområdet.Låt mig påminna om attmiljödepartementet för drygt en månad sedanfattade beslut om miljötillstånd, som sedan skallföljas upp av koncessionsnämnden enligt gällandelag, om det största industriprojektet i Nordeuropaför närvarande. Det gäller utbyggnaden avMönsteråsfabriken. Det har vi inte gjort därför attvi på något sätt har nonchalerat miljöintressenautan vi har tillämpat mycket skärpta miljökrav.Det här ärendet har legat imiljödepartementet. Vi avgjorde det . Ärendet låg på statsrådet bord. Jag hoppas att det här kommer attforceras på ett sådant sätt att det är möjligt att göraupphandling och se till att få fram definansieringsmedel som krävs för att projektet skallbli verklighet. Detta skall göras, precis somMargareta säger, för att man skall se tillatt gå mot strömmen, dvs. under en lågkonjunkturskall man satsa ännu hårdare. Det gäller då inteminst att mobilisera industrins kapital. Jag tyckeratt Mönsteråsfabriken och dessa planer är ettutomordentligt bra exempel på detta. Det är intealltid lika välbeställt på en del andra håll inomindustrin -- tyvärr.Anf. 303 ():Herr talman! Jag tycker att regeringen har tagit ettbra initiativ, och då skall ni också ha erkännandeför det, särskilt i dessa tider. Jag såg på Rapport iTV där några ungdomar som hade suttit på läktarenoch lyssnat på debatten om arbetslösheten sade attpolitikerna nu måste kompromissa för att det skallbli nya jobb. Därför tycker jag att man skallerkänna när regeringen gör något bra.Men det finns andra områden. Jag vet att länensjälva bestämmer över t.ex. naturvården ochskötsel av områden med de pengar som man har ilänsarbetsnämnderna.Jag tycker att svaret är litet glidande i den härdelen. Jag vet också att miljöministern inte kan gåin och styra, men det vore en bra fingervisning ommiljöministern kunde göra en lätt antydan om attde pengar som finns ute i länen med fördel skullekunna användas för naturvårdsinsatser och skötselav naturvården.Anf. 304 Miljöminister ():Herr talman! Det är lätt att svara på den frågan. Jaghar redogjort för det formella systemet och för hurdet verkar. Det ankommer alltså inte direkt pådepartementen att besluta om de här frågorna. Dethar jag klargjort. Men självfallet har vi --regeringen i sin helhet och vi som sköter ommiljöfrågorna -- ett intresse av att man ocksåutnyttjar möjligheterna att ta tag i sådananaturvårdsprojekt som är viktiga och därmed kange människor meningsfull sysselsättning. Det är förmig en självklarhet. Jag har tilltron till de instansersom sköter det här att de inser detta.Anf. 305 ():Herr talman! Det här gäller också en principielldebatt om hur man skall hantera en lågkonjunktur.Skall man t.ex. använda sig avinvesteringsmodellen för att när högkonjunkturenkommer kunna vara beredd?När det gäller kompletteringspropositionen vill jagfråga om man kan räkna med att sådana här tankarfinns med. Går det att få ett svar på den frågan?Anf. 306 Miljöminister ():Herr talman! Det är naturligt att vi tittar på allasektorer. Den här delen är inte bortglömd. Jag kanförsäkra detta.Anf. 307 ():Herr talman! Det handlar t.ex. om att skapaberedskapsarbeten. Vi har tidigare använt det i storutsträckning när det gäller skötsel av naturvård.När det gäller industrin har vi använt oss avinvesteringsfonderna som släpptes fria förmiljöändamål. är de fria helt och hållet och manhar inte den möjligheten. Jag tycker attberedskapsjobb för skötsel av naturvård harfungerat mycket bra, och jag hoppas att ni integlömmer bort det.Överläggningen var härmed avslutad.41 § Svar på fråga 1991/92:561 om EuropeiskautvecklingsbankenAnf. 308 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig om hur jagavser agera vid för att säkerställa att banken fungerar väloch att det svenska biståndet snabbt når sinaadressater.Europeiska ()inledde sinverksamhet . Dess huvudsakliga syfte äratt underlätta övergången till marknadsekonomi iCentral- och . Under den korta tid sombanken har arbetat, har en bred verksamhet satts igång. Parallellt härmed har banken snabbt anpassatsig till de politiska omvälvningar som inträffatunder senare tid. De tre baltiska länderna är redanmedlemmar i banken. kommer ocksånästan samtliga republiker i OSS att inträda.Den kritik som har framförts mot banken är enligtmin mening klart överdriven. Jag anser att på ett framgångsrikt sätt hanterat deproblem som alltid finns när en helt ny institutionskall inrättas. I detta sammanhang måste manockså beakta att ett antal av bankensmedlemsländer tidigare stått helt utanför detinternationella finansiella samarbetet, vilket ledertill särskilda svårigheter. Dessa länder har avnaturliga skäl ingen erfarenhet av hurfinansinstitutioner av denna typ arbetar.Lars pekar på önskvärdheten av attutbetalningar sker snabbt. Jag tolkar det så att handärmed avser att projekt skall komma i gång. Denuppfattningen delar jag. Man måste dock utgå frånförutsättningarna för verksamheten. är inteen biståndsinstitution. Inte heller ägnar sig bankenåt allmänt betalningsbalansstöd, som ju ofta kanutbetalas snabbt. uppgift är att finansieraprojekt genom utlåning och riskkapitalsatsningar.Finansieringen, som ges på marknadsvillkor, skall iförsta hand inriktas på den privata sektorn.Verksamheten skall bedrivas i enlighet medbankmässiga principer.Den viktigaste förklaringen till attutbetalningstakten har varit måttlig är att detråder brist på goda och genomarbetade projekt. Deprojektidéer som presenteras för banken är oftaotillräckligt förberedda. I det nordiskainvesteringsprogrammet för har viförsökt dra lärdom av detta genom att göra ensärskild satsning på tekniskt bistånd tillprojektförberedelser. Sådant stöd kommer attkanaliseras via olika organ, bl.a. EBRD.Sammanfattningsvis menar jag att banken ävenfortsättningsvis skall granska projekten noggrantoch satsa på dem som är ekonomiskt och finansielltsunda. På denna punkt finns det ingen skillnadmellan bankens ordinarie verksamhet och dessmedverkan i det baltiska investeringsprogrammet.Det får inte bli ett mål i sig att hålla en högutbetalningstakt. Det är viktigt att få fram vettigaoch bra projekt som kan finansiera,eftersom det är projekten och deras resultat somunderlättar den ekonomiska utvecklingen iländerna i fråga, t.ex. de baltiska staterna. Dettakommer jag också att framhålla vid det föreståendeårsmötet.Anf. 309 ():Herr talman! Jag ber att få tacka finansministernför svaret på frågan. Anledningen till min fråga varpressuppgifter om att denna bank skulle habetydande startproblem. Det lät allvarligt,eftersom regeringen nu valt att använda bankensom en kanal för att bistå balterna vid övergångenfrån den gamla planekonomin till den nyamarknadsekonomin.Nu säger finansministern att kritiken har varitöverdriven och att bankens ledning framgångsrikthar löst problemen. Jag hoppas verkligen att denbedömningen är riktig, eftersom det är viktigt förbalterna själva.När nu regeringen har valt banken som en kanal idet baltiska investeringsprogrammet är detnaturligtvis av stort intresse för balterna men ocksåför oss att denna del av bankens verksamhet inteförsummas. Hur bevakar regeringen att denbaltiska aspekten inte försummas i bankens arbeteoch kommer i skuggan av större kanskestorpolitiskt mer intressanta satsningar i t.ex. f.d.Sovjetunionen?Anf. 310 Finansminister ():Herr talman! Jag kan nämna att regeringennaturligtvis kontinuerligt bevakar hurverksamheten fungerar i . Det sker primärtvia den representant vi har i bankensexekutivstyrelse. Det sker regelbundnastyrelsemöten, och vi kan då framföra vårasynpunkter på bankens politik och på enskildaprojekt. Det är också ganska vanligt att vi gör det.Jag kan också nämna att chef kommer till i slutet av dennavecka. Vi kommer då att ha överläggningar omEBRD:s verksamhet inkl. dess medverkan i detbaltiska investeringsprogrammet.Det är min uppfattning att som kanal fördelar av det baltiska investeringsprogrammet harstora förutsättningar att bli framgångsrikt, inteminst därför att det baltiskainvesteringsprogrammet är upplagt som ett öppetprogram. Vi kan förhoppningsvis få ytterligaremedverkan från andra än de nordiska länderna. Dåkommer den finansieringsmöjlighet som vi skapargenom detta nordiska investeringsprojekt iBaltikum att bli större än vad de nordiska ländernasjälva kan svara för. Jag ser medverkansom något mycket bra just med hänsyn till debaltiska ländernas behov av viktiga och angelägnaprojekt.Anf. 311 ():Herr talman! säger finansministern i sitt svar attdet råder brist på goda och genomarbetade projektoch att det är därför som utbetalningstakten frånbanken till sådan projekt har varit måttlig. Vadbetyder ordet ''måttlig'' i sådana här sammanhang?Hur många goda och genomarbetade projekt iBaltikum har kommit i gång genom bankensfinansiering, och vad har det kostat?Anf. 312 Finansminister ():Herr talman! Banken började sin verksamhet förraåret, dvs. Då hade man samlade åtagandenför ca . Det var fråga om såvällån som riskkapital på ungefär 500 miljoner ecu.Hittills har det handlat om åtagandenför ca 140 miljoner ecu, dvs. 1 miljard svenskakronor. Om man tittar på vad banken självuppskattar att de totala investeringarna kommer attuppgå till kan man konstatera att deväntas uppgå till ca 1 miljard ecu. Det är alltså frågaom bankens egen uppskattning, eftersom år 1992ännu inte har gått till ända. Detta motsvararungefär 7,4 miljarder kronor.Det är möjligen inte några jättebelopp om mansätter det i relation till de behov som finns. Men detär ändå en ganska så omfattande låneverksamhetsom har kommit i gång. Jag tycker att det vittnar välom bankens förmåga att delta i finansieringen avsådana här projekt.Anf. 313 ():Herr talman! Finansministern är så nöjd ochbelåten med bankens verksamhet i detta avseendeatt det nog blir ett mycket stillsamt utbyte avsynpunkter när i slutet av veckankommer hit till . Allt är ganska välbeställt på den här fronten. Eller kommerfinansministern att försöka ''agera blåslampa'' idetta avseende?Anf. 314 Finansminister ():Herr talman! Även om allting är hyfsat bra ställt ibanken anser jag att det från utgångspunkten bör stimulera fram ytterligare hjälp till debaltiska republikerna alltid är angeläget att ''agerablåslampa'', som uttryckte det. Jag haren känsla av att chefen för också tar till sigblåslampetaktiken. Jag tror inte att han är den somsitter stillsamt och väntar på att saker skall ske,utan han är i högsta grad en dynamisk person.Också det tycker jag vittnar om att de projekt somvi kan få finansierade i de baltiska länderna viaEBRD kommer att bli mycket omfattande och tillstor hjälp för de baltiska länderna.Anf. 315 ():Herr talman! Kommer finansministern i dettaavseende att vara denna blåslampa också senare iår vid årsmötet i ?Anf. 316 Finansminister ():Herr talman! Vid årsmötet i kommer demer formella delarna av medverkan i detbaltiska investeringsprogrammet förhoppningsvisatt undertecknas. Det ser jag som startsignalen fören mycket intensiv verksamhet. Det är alldelessjälvklart att i kommeratt utnyttjas av den för att se tillatt riktiga projekt blir av.Överläggningen var härmed avslutad.42 § Svar på fråga 1991/92:613 om statensindragningar från kommunernaAnf. 317 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att förändra sin politikangående kommunerna mot bakgrund av detbesvärliga läget på arbetsmarknaden.Långtidsutredningen visar att vi i har storachanser till en god ekonomisk utveckling iframtiden. En sådan utveckling kräver dock att deoffentliga utgifterna hålls tillbaka. Ett avlångtidsutredningens scenarier visar att en ökningav den offentliga konsumtionen riskerar att relativtsnabbt leda till ökad arbetslöshet. En sådanutveckling måste undvikas.Även kommuner och landsting måste anpassa sigtill den ekonomiska verklighet vi lever i. I ett lägedär den samlade produktionen i samhället inteväxer utan tvärtom krymper, kan den offentligakonsumtionen inte fortsätta att växa.En skattefinansierad expansion av kommunernasverksamhet skulle underminera det svenskanäringslivets konkurrenskraft och därmed riskeraatt leda till ökad arbetslöshet på andra håll iekonomin.En ofinansierad ökning av den kommunalakonsumtionen skulle riskera förtroendet för densvenska låginflationspolitiken. Den kan därmedleda till räntehöjningar som slår hårt mot dekommuner som har dålig ekonomi och är högtbelånade. En politik som leder till höjda räntorvore direkt skadlig för kommuners och landstingsekonomi, och skulle leda till ökade uppsägningar.Kommunernas och den offentliga sektornsekonomi i övrigt är beroende av tillväxt isamhällsekonomin och låga räntor. En politik fördetta har som en viktig del sunda statsfinanser.Regeringen är därför inte beredd att omprövaindragningen från kommunsektorn.Anf. 318 ():Herr talman! Jag tackar finansminsitern för svaretpå min fråga.Under de senaste åren har beslutinneburit ett minskat stöd till landets kommuner.Kommunerna har vidtagit effektivarationaliseringar utan några omfattandeuppsägningar av befintlig personal. äremellertid situationen mycket besvärande förmånga kommuner. Varsel och uppsägningar spridsnu från kommun till kommun. Oron är stor intebara bland kommunpolitiker. Det är främst kvinnorsom upplever det hot som regeringens långsiktigastrategi innebär mot daghem, skola, äldreomsorgoch den välfärd med arbete åt alla som stora delarav svenska folket har tagit för given.För oss socialdemokrater är kommunensverksamhet en central del av den välfärdspolitiksom skall ge alla människor tillgång till en välfungerande vård, omsorg och utbildning. Vi ärdärför kritiska mot den borgerliga regeringensuppfattning att den kommunala sektorn inte allskan tillåtas expandera /93. Det skulle gåut över vård och omsorg och dessutom bidra till attfördjupa lågkonjunkturen och öka arbetslösheten.Till detta kommer de hotande förslagen från denborgerliga regeringen om en indragning på 7,5miljarder kronor från den kommunala sektorn fördet kommande budgetåret.Jag måste tolka svaret som att regeringen inte ärberedd att ompröva denna enorma indragning.Bedömer finansministern att det kommer att skenågon mer sådan stor indragning? Jag vill ocksåfråga finansministern vilken bedömning hon görnär det gäller det finansiella överskottet i landetskommuner.Anf. 319 Finansminister ():Herr talman! På en punkt delar jag , nämligen den att verksamheten ikommuner och landsting är oerhört viktig förenskilda människors välfärd. Den verksamhet somsker i kommuner och landsting är oerhörtangelägen eftersom det handlar om mycket viktigatjänster i fråga om vård, omsorg och utbildning.Det är just för att kunna garantera människor iSverige fortsatt tillgång till en bra välfärd -- en godtillgång till vård, omsorg och utbildning -- som denekonomiska politiken måste inriktas på att geekonomin växtkraft så att hela ekonomin växer.Vad vi nu ser är nämligen att när ekonomin stårstilla skapar det problem för just de människor somhar störst behov av samhällets hjälp i olikaavseenden.Regeringen har aviserat förslag som kommer attförbättra för kommunerna i kolossalt mångaavseenden.