prot · GF09124 · 1992-06-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:124Tisdagen den 2 juniKl. 9.001 § Meddelande om EES-utskottetspresidiumTalmannen meddelade att vid sittkonstituerande sammanträde tillordförande utsett (fp) och till viceordförande ().2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 26 maj.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1991/92:K28--K30 till konstitutionsutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /92:FiU21 ochFiU27Utrikesutskottets betänkande 1991/92:UU25Försvarsutskottets betänkanden /92:FoU12och betänkande1991/92:SfU17Trafikutskottets betänkande 1991/92:TU25Näringsutskottets betänkande 1991/92:NU335 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats och den 1 juniFöretogs till avgörande utrikesutskottetsbetänkande /92:UU30, skatteutskottetsbetänkanden /92:SkU25 och SkU31,utrikesutskottets betänkanden /92:UU13 ochUU29, jordbruksutskottets betänkanden1991/92:JoU18 och JoU20, konstitutionsutskottetsbetänkanden /92:KU36 och KU37,justitieutskottets betänkanden /92:JuU26 ochJuU27, socialutskottets betänkanden1991/92:SoU18 och SoU20, utbildningsutskottetsbetänkande /92:UbU26, trafikutskottetsbetänkanden /92:TU20 och TU21,arbetsmarknadsutskottets betänkande1991/92:AU15, kulturutskottets betänkande1991/92:KrU32, finansutskottets betänkanden1991/92:FiU23 och FiU28 samt lagutskottetsbetänkande /92:LU38 (beträffande debatten idessa ärenden, se prot. 123 och 121).Utrikesutskottets betänkande UU30Mom. 1 (samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa)Först biträddes reservationen av med27 röster mot 11 för meningsyttringen av BertilMåbrink. 254 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 191röster mot 19 för reservationen av . 81ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU25Mom. 1 (alkoholbeskattningen)Först biträddes reservation 1 av med 22röster mot 12 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till yrkande40 i motion SK351 av m.fl. 265ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 269röster mot 19 för reservation 1 av . 11ledamöter avstod från att rösta.Mom. 3 (färjetrafiken m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 21för reservation 2 av . 1 ledamot avstodfrån att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU31Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot129 för reservationen av m.fl.Utrikesutskottets betänkande UU13Mom. 4 (sanktionerna mot )Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 23för reservationen av . 2 ledamöteravstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Utrikesutskottets betänkande UU29Utskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU18Mom. 1 (miljöpolitikens inriktning)Först biträddes reservation 1 av . med 134 röster mot 19 för reservation 2 avChrister Windén. 143 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 166röster mot 130 för reservation 1 av . 5 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (handlingsprogram för det fortsattamiljöarbetet)Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 10för motion Jo646 yrkande 1 av m.fl.Mom. 5 (ekonomiska styrmedel m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot129 för reservation 3 av m.fl.Mom. 7 (miljökraven på svensk industri)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 20för reservation 4 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 8 (sambandet mellan inre och yttre miljö)Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 10för motion Jo646 yrkande 3 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Jordbruksutskottets betänkande JoU20Utskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU36Utskottets hemställan bifölls med 183 röster mot118 för reservationen av . m.fl.Konstitutionsutskottets betänkande KU37Mom. 1 och 3 (budgetprocess)I dessa moment föreslogs ändring ihuvudbestämmelse i riksdagsordningen. Avärendet framgick att ändringen önskadesgenomförd med ett enda beslut. För bifall härtillkrävdes att minst tre fjärdedelar av de röstande ochmer än hälften av ledamöter förenadesig om beslutet. Beslut skulle fattas genomomröstning. Omröstningen skulle förrättas medrösträkning.Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 0för avslag, dvs. utskottets hemställan hade bifallitsav minst tre fjärdedelar av de röstande och mer änhälften av ledamöter.Mom. 2Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU26Mom. 1 (avslag på propositionen)Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot146 för reservation 1 av m.fl. 5ledamöter avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU27Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU18Utskottets hemställan bifölls.Socialutskottets betänkande SoU20Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU26Mom. 3 (specialutformade program, individuellaprogram och utbildning för lärlingar)Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot130 för reservation 1 av m.fl.Mom. 4 (omfattningen av allmänna ämnen ilärlingsutbildningen)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av imotsvarande del -- bifölls med acklamation.Mom. 5 (utbildningsmöjligheter inom hantverkm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 11 (ansökningsavgifter inom komvux)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot130 för reservation 2 av m.fl.Mom. 12 (ansökningsavgifter vid statens skolor förvuxna)Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot130 för reservation 3 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU20Mom. 2 (grundläggande telekommunikationer)Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 4 (personalpolitik)Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 9för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 10 (bolagsbildning av )Först biträddes reservation 1 av . med 132 röster mot 22 för reservation 2 avKenneth Attefors. 147 ledamöter avstod från attrösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 159röster mot 131 för reservation 1 av Sven-GöstaSignell m.fl. 13 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 11 (elektronisk hemtjänst genom humantelefoni)Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 29för reservation 3 av momentUtskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU21Mom. 1 (yrkestrafiklagen)Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 10för meningsyttringen av imotsvarande del.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Arbetsmarknadsutskottets betänkande AU15Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU32Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU23Mom. 1(uppgiftsplikten för lantbruksstatistiken)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot127 för reservation 1 av m.fl.Mom. 2(uppgifter om arbets- ochmiljöförhållanden)Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot129 för reservation 2 av m.fl.Mom. 3(rätt att vägra lämna uppgifter)Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 20för reservation 3 av Bo G. Jenevall.Mom. 4Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU28Utskottets hemställan bifölls.Lagutskottets betänkande LU38Utskottets hemställan bifölls.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att lagutskottetsbetänkanden LU37, LU28 och LU39,näringsutskottets betänkanden NU26, NU30,NU32 och NU35, skatteutskottets betänkandenSkU30, SkU33, SkU34 och SkU35,justitieutskottets betänkande JuU28 samtsocialförsäkringsutskottets betänkande SfU16skulle avgöras i ett sammanhang när debatten i alladessa ärenden var avslutad.6 § Ny lönegarantilagFöredrogslagutskottets betänkande1991/92:LU37 Ny lönegarantilag (prop.1991/92:139).Anf. 1 ():Fru talman! betänkande 1991/92:37som vi nu skall behandla handlar om en nylönegarantilag som skall ersätta den nuvarandelagen om statlig lönegaranti vid konkurs. Förslageti den nya lönegarantilagen bygger i huvudsak på ettutredningsförslag från mitten av 1980-talet.Reglerna om statlig lönegaranti på den svenskaarbetsmarknaden har som målsättning attgarantera att arbetstagarna alltid skall kunna fåersättning för de lönefordringar som de har mot enarbetsgivare som har försatts i konkurs. Dessalönegarantiregler är för arbetstagarna en socialskyddslagstiftning som garanterar att ersättningutbetalas vid konkurs. Det högsta belopp som i dagkan utgå från lönegarantin är tolv basbelopp -- ipengar räknat drygt 400 000 kr.Konkursutvecklingen i vårt land har ökat kraftigtunder . En konsekvens av dennaökning innebär att antalet lönegarantiberättigadearbetstagare har ökat kraftigt. Gjorda beräkningarvisar att runt 65 000 arbetstagare underinnevarande år kommer att få del av den statligalönegarantin.Liksom i flertalet andra fall där vi har en bra socialskyddslagstiftning på olika områden i samhälletinsmyger sig allt oftare missbruk av lagstiftningensmålsättning -- så även när det gäller lönegarantin.Under årens lopp har det förekommit attlönegarantilagen har missbrukats för annan vinningän den som lagstiftaren tänkt sig. Det missbruk avden statliga lönegarantin som förekommer måstenaturligtvis motverkas. Det kan inte vara riktigt attlönegarantimedel i praktiken betalarpersonalkostnader under när detkonkursdrabbade företaget fortsätter sinverksamhet som tidigare.Med andra ord låter man den statliga lönegarantinstå för de anställdas löner och tillgodogör sig självintäkterna av verksamheten.Insolvensutredningen ser nu över reglerna förutbetalning av lönegarantimedel. Vid översynen avdessa regler är det, som vi socialdemokrater ser det,av stor betydelse att om någon eller kanske fleramissbrukar regelsystemet får detta inte tas tillintäkt för att inskränka löntagarnas rättmätigalönefordringar eller den sociala tryggheten isystemet.I det betänkande som vi nu behandlar verkar detsom om den sittande regeringen redan påbörjat densociala nedrustningen när den föreslår ettlönegarantibelopp på . som inte ärbasbeloppsanpassat. Det är, som vi ser det, interimligt att sätta ned det maximala garantibeloppettill detta krontal. Inte heller de fackligaorganisationerna på arbetsmarknaden accepterarregeringens förslag i denna fråga.Garantibeloppet har, som tidigare framförts,karaktären av en social skyddslagstiftning. Förarbetstagare i stort utgör lönen den endainkomstkällan. Många löntagare, långt fler än vadutskottsmajoriteten förutspår, kommer att drabbasnär lönegarantibeloppet sänks från tolv basbelopp,ca . utanbasbeloppsanknytning.Vi socialdemokrater har också insett att tolvbasbelopp kan vara litet i överkant och har därförföreslagit sju basbelopp, vilket i kronor räknat idagsläget utgör . De som drabbas avregeringens förslag är framför allt löntagare somarbetar i mindre företag och naturligtvis även imindre seriösa företag.Det är inte ovanligt att arbetstagare har fleramånadslöner innestående när en konkurs inträffar.Lönegarantin skall täcka dessa och övriga månaderliksom semesterersättning och ackordsöverskott.Den genomsnittliga lönen inom LO-kollektivet,som har lägre genomsnittslön äntjänstemannaorganisationerna, är för närvarandeberäknad till runt . I dennasumma ingår även semesterersättningen. Dettaskulle innebära att man redan vid denna relativtlåga inkomst når regeringens maximibelopp undersex månader.Vi socialdemokrater är inte beredda att accepteraen så kraftig begränsning av maximibeloppet somutskottsmajoriteten ställt sig bakom. Detsocialdemokratiska förslaget innebär att antaletmaximala basbelopp kan sänkas, och vi anser att ettrimligt antal kan vara sju basbelopp.Till utskottsbetänkandet har vi socialdemokraterfogat ett särskilt yttrande, där vi ifrågasätter detlämpliga i att tillsynsmyndigheten skall varaarbetstagarens motpart i de fall arbetstagaren förtalan mot konkursförvaltarens beslut att vägrautbetalning av lönegarantimedel. Våra funderingarär om inte konkursförvaltaren bör föra sin egentalan i högre rätt. Man kan också tänka sig attkronofogden för förvaltarens beslut i högre rätt.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall till dentill betänkandet fogade reservationen samt i övrigttill utskottets hemställan.Anf. 2 (nyd):Fru talman! Den svenska modellen medlönegaranti har missbrukats, och den har också fåtten misslyckad utformning. Under en lågkonjunkturgör den mer skada än nytta. När ett företagstillgångar är uttömda kalkylerar man med hurlönegarantin kan utnyttjas vid en konkurs. Deanställda som blir arbetslösa får på det viset behållasina löner vid en konkurs, och det var en god tankeen gång i tiden.De som driver enmansföretag omfattas inte avdenna lag. Han eller hon får personligen tariskerna.Jag kan ta exemplet med AB Taxiskurk, somanställer ett antal kompisar och startarverksamheten. Man priskonkurrerar meddumpningspriser. I längden kan det inte fungera,utan företaget går omkull efter ett antal månader.Det blir konkurs, och fordringsägarna blir lidande.Leverantörerna, som är företagare som försökerleva ordentligt, råkar illa ut.Detta missbruk har alltså brett ut sig , och det rörsig om tusentals anställda som på detta sätt fårlönegaranti, bara i , och verksamhetenrullar vidare. På talar man om atttaxikonkurserna snart kommer igen, och då är detinte en utan ett antal tusen personer som berörs.Detta har givit en osund konkurrenssituation. Desom sköter verksamheten diskrimineras genom attsmarta skurkar använder trygghetssystemet.Jag välkomnar en provisorisk ändring, men jag trorinte att den är tillräcklig. Det krävs krafttag.Utbetalningarna från lönegarantifonden går förhögtryck, och de är över 500 milj.kr. en halv miljard. Här sitter vi och skall försökagöra besparingar, och så har vi sådana här hål, somär svarta, som det bara rinner pengar ur.Fondpengarna försvinner. Om arbetsgivarna skullebetala vad det här kostar , skullearbetsgivaravgiften gå upp med 0,8 procentenheter.Numera utgör lönegarantin av lönesumman,och när lönegarantin ursprungligen infördes varden . Den har alltså multiplicerats tiogånger, och för att nu klara detta skulle vi dessutomfemfaldiga den.Missbruket, som tidigare nämnde,är så utbrett att det krävs radikala åtgärder för attändra lönegarantins användning.Lönegarantibeloppet har använts och används i dagpå ett så osunt sätt att konkursförvaltarna ärbekymrade. De får nämligen betala ut pengar tillexempelvis mobiltelefoner, som de över huvudtaget inte har någon kontroll över hur de används,efter att företag gått i konkurs.Det är alltså tid att se över lönegarantin. Efter denprovisoriska ändringen kommerinsolvensutredningen, och då får vi se om manskärper reglerna ytterligare. Det behövs enåtstramning om man inte skall förlora den goda idésom lönegarantin en gång var.Anf. 3 HANS ():Fru talman! Lönegarantin har diskuterats mycketlivligt . Debatten harhuvudsakligen förts utifrån näringspolitiskautgångspunkter. Framför allt har debatten handlatom de fall när företag drivits vidare medlönegarantin och därmed orsakat en snedvridenkonkurrens. Man har också pekat på fall däranhöriga till företagare som har gått i konkurs harkunnat lyfta stora summor ur lönegarantin.Att systemet med lönegaranti har missbrukats inågra fall är helt uppenbart, men missbruket avgarantin har ändå varit mycket begränsat. För atthär undvika missförstånd vill jag understryka, atttrots att jag anser att missbruket av lönegarantininte är särskilt omfattande är det oerhört viktigt attvi kommer till rätta med det fusk som ändåförekommer.Tyvärr leder inte det förslag som vi diskuterartill någon förbättring på det området. Det är därförnödvändigt att man i det fortsatta arbetet iinsolvensutredningen kommer fram till sådanaförslag och kontrollmetoder att möjligheterna tillmissbruk försvinner. Jag vill understryka att enförändring av reglerna för lönegarantin inte får ledatill att lönegarantin försämras allvarligt för demänniskor som har stort behov av stödet. Det finnsfaktiskt -- det vill jag säga till ochandra -- andra aspekter på lönegarantin än de rentnäringspolitiska och frågan om konkurrens mellanföretag.Lönegarantin har inrättats som ett skydd för deanställda som råkar arbeta i företag som går ikonkurs. Om regeringens förslag om enbegränsning av lönegarantin till . sommaximibelopp genomförs, innebär det att mångalöntagare kommer att drabbas mycket hårtekonomiskt vid konkurser. Det är inte hållbart att,som den borgerliga utskottsmajoriteten gör,hänvisa till statistiska uppgifter om att det är enrelativt liten grupp som drabbas. För dem som ändådrabbas kan det innebära ett mycket svårt avbräcki den personliga ekonomin.Jag har varit konkurshandläggare påByggnads avdelning i . En av minaarbetsuppgifter där har varit att hjälpa medlemmarsom arbetat i företag som gått i konkurs att få utsina rättmätiga fordringar ur lönegarantin. Jag villdärför påstå att jag har en rätt stor erfarenhet avhur lönegarantin fungerar i praktiken, kanske intesett ur näringspolitisk synpunkt, men sett ur denenskilde arbetstagarens synpunkt, som drabbas aven konkurs. Det händer ofta att man har rätt storafordringar på arbetsgivaren redan när konkurseninträffar. Särskilt i små företag, där man är kompismed arbetsgivaren, accepterar man storalöneeftersläpningar innan man vänder sig till facketför att få hjälp. När man väl kommit så långt tar detofta att få företaget i konkurs, och undertiden kvarstår anställningen. Den anställde leverofta i total ovisshet om sin ekonomi och om jobb iframtiden. Min erfarenhet är att den arbetsgivaresom är på obestånd håller hoppet uppe in i det sistaoch hävdar att det skall komma in pengar iföretaget, att det klarar sig och att den anställde harjobbet kvar.Det finns också stora grupper på arbetsmarknadensom exempelvis har sådana semesteravtal att de harstora semesterfordringar innestående hosarbetsgivaren redan när konkursen inträffar.Utifrån de praktiska erfarenheter som jag har, kanjag lätt konstatera att den gräns på . somregeringen och utskottsmajoriteten föreslår äralldeles för lågt satt. Man har inte heller från denborgerliga sidan kunnat redovisa några förnuftigaskäl för att inte knyta maximibeloppet tillbasbeloppet. Jag kan inte se något annat motiv förställningstagandet än att man tänker låtainflationen urholka lönegarantin ytterligare.Avslutningsvis vill jag bara påminna om att det ärmänniskor som berörs av det här förslaget. Dethandlar inte bara om den fria konkurrensen. Dethandlar om människor som på grund avarbetsgivarens konkurs också drabbas avarbetslöshet. Det är alltså för dem som drabbas intebara frågan om ett ekonomiskt avbräck, utan somvid all annan arbetslöshet innebär det också enallvarlig psykisk press, innan man har hittat nyttjobb. Enligt min uppfattning är det därför självklartatt även den som råkar arbeta i ett företag som gåri konkurs skall få en normal uppsägningstid för atthitta ett nytt arbete. Jag tycker därför att det ärrimligt att lönegarantin är så utformad att den gerfull kompensation för en normalinkomsttagare.Regeringens och utskottsmajoritetens förslaginnebär att stora grupper löntagare inte får det.Fru talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall tillden socialdemokratiska reservationen i dettaärende.Anf. 4 ():Fru talman, ledamöter! Då lönegarantilageninfördes kostade den underdet första året 20 miljoner. har vi hört att denkostar många miljarder.Emellertid är det definitivt inte av det skälet somjag upplever att vi interimistiskt skall göra sådanaarrangemang att det blir förändringar ilönegarantilagen, utan det är hänsynen till ochtanken att det inte skall bli fler konkurser ännödvändigt, med fler anställda som blir utanarbete, som varit avgörande.Diskussioner om lönegarantilagen har förevarit,nämligen då det varlågkonjunktur. Redan då yttrade landshövdingNorling i : Jag var med om att genomföralönegarantilagen. Han och jag var överens om attdet var en väsenlig och viktig reform när det gälldeansträngningarna att skydda de anställda i sambandmed konkurser. Redan då hade alltsåvunnit erfarenhet. Han sade att han aldrig kundedrömma om att han skulle börja fundera överriktigheten i fråga om det sätt på vilket vi hadestiftat den här lagen. Uppe i hadeföretagare sökt upp honom. Det var företagare somhade sina verksamheter i gång. uppfattadeatt det gick riktigt hyggligt för de här företagarna.Men dessa meddelade: Skall vi få fler konkurrentersom inte har lönekostnader kommer vi inte att klaraoss, utan då måste vi också gå i konkurs.Det är alltså av hänsyn till att vi i en lågkonjunkturskall kunna få en snabb förändring som det härföreslaget lagts fram. arbetarju med en översyn av förmånsrätter. Det ärväsentligt att se på de frågorna i samband med attvi tittar på lönegarantin. Så blir det . Menframlagda förslag skall ut på remiss, så det tar en tidinnan lagen kan träda i kraft. Därför har detaktuella förslaget lagts fram tillfälligt.Enligt framlagda förslag begränsas beloppet till100 . Det är det högsta belopp som, såvitt jagvet, någonsin medgetts i utlandet. Det är inte talom en inflationssäkring e.d., eftersom förslaget ärinterimistiskt. Inflationen ligger på ett parprocent. Därför tycker jag inte att det är relevantatt knyta detta till basbelopp o.d., utan det är enviss siffra som skall gälla.Vi yrkar bifall till det aktuella förslaget. Samtidigthar vi skickat med beskedet att vi räknar med attså fort som möjligt få fram insolvensutredningensförslag till ny lag med de analyser som varit möjliganär det gäller förmånsrätter. Det gäller ju att kunnakomma fram till en riktig lösning i denna viktigasociala fråga.Vem som sedan skall föra talan -- förvaltare ellertillsynsmyndighet -- är en fråga som jag upplever i insolvensutredningen ytterligare kommer attpenetrera. Även den här föreslagna lösningenupplever jag som interimistisk.Det talas alltså om illojal konkurrens. Det är inteför att skydda näringslivet som det aktuellaförslaget läggs fram, utan det sker -- som vi iutskottet ser saken -- för att skydda ytterligareanställda från att dras med i en konkurs beroendepå att deras företag, som i och för sig kan varavälskött, inte klarar att konkurrera med dem somutnyttjar det hela på ett felaktigt sätt och därmedskapar verksamheter som inte har några reellalönekostnader under en lång period.Avslutningsvis vill jag säga att jag inte upplever attdet är vanligt att personal går oavlönad . Jag vet att man i har ensemesterkassa. Det kan således vara fråga omsemesterersättningar som skall utgå tillsemesterkassan och . Sådant brukarfinnas med i samband med byggkonkurser. Menenligt min erfarenhet är det inte vanligt att anställdagår utan löneersättning före enkonkurs.Anf. 5 () replik:Fru talman! Vi på den socialdemokratiska sidanhoppas att konkurserna skall bli färre, dvs. att manskall komma över den här lågkonjunkturen, så slipper få så många konkurser. Men det äromöjligt att helt komma ifrån konkurserna.Vad vi är motståndare till är begränsningen till de100 . Det var somden dåvarande utredaren kom fram till dettabelopp. Men omsatt i dagens penningvärde skullekanske det dubbla beloppet ha behövts. Det är intefråga om någon social skyddslagstiftning, som manhär kan höra, när det gäller det låga beloppet. Detär detta resonemang som vi motsätter oss.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag hänvisar till vad jag sagt.Internationellt sett ligger vi alltså i topp. Det är eninterimistisk lösning, och socialt upplever jag attmerparten av konkurserna ryms inom nämndabeloppsram. Med de ''fringe benefits'' och dehöginkomster som finns blir det självfallet en gruppsom blir lidande. I allmänhet kan man dock räknamed att det bör gå att klara det hela med nämndabelopp.Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag tog ett exempel från LO-kollektivet, som ligger på . Men tittar man påtjänstemannaorganisationerna, framför allt på SIF-sidan, finner man att motsvarande belopp är17 000--. För de SACO-anställda ärbeloppen ännu högre.Vi socialdemokrater tror således att det med dethär förslaget blir många som inte får ut sinrättmätiga del.Anf. 8 () replik:Fru talman!