prot · GF09127 · 1992-06-09 00:00:00 — Detta beror på att kommunenendast behöver betala . för de patienter somi själva verket kostar . Detta är naturligtvisekonomiskt vanvett.Det finns utredningar som visar att det är billigareför kommunen och dessutom bättre för patienternaatt dessa bor på ålderdomshem än att låt dem bohemma elände då de är dubbelinkontinenta,förvirrade och inte kan klara sig.Men är det byggstopp, dvs. Det finns inga pengar, och därförsatsar man inte på ålderdomshem. Det blir encirculus vitiosus, en skadlig cirkel, som gör att maninte kan agera man borde agera.Jag tycker att vi på något sätt måste kunna lösa uppden gordiska knuten. Vi har så många ekonomiskaintressenter inblandade, men vi borde kunna få eneffektiv aktivitet riktad emot dessa områden. Dåskulle vi kunna få en både billigare och framför alltbättre sjukvård.På vägen dit skulle jag vilja föreslå att man gör detdyrare för kommunen. Kommunen skall inte kunnaklara sig undan med . om det kostar 2 000kr. bör man göra detbilligare för de kommuner som trots dessaindragningar av ekonomiska resurser vill satsa påatt bygga ålderdomshem. Man borde kunna tänkasig någon form av tillskott av pengar på de sätt somföreslagits i en del motioner.Mitt inlägg är alltså koncentrerat på : Förövrigt anser jag att Kartago bör förstöras. Vi måstefå ett totalt ekonomiskt sammanhang ihanteringen, och vi måste uppmuntra dekommuner som vill satsa på privata initiativ och påatt bygga ut sin äldreservice. Vi får framför allt integlömma vad som står i regeringsförklaringen -- ochdet har många glömt bort -- att man skall geutrymme för friska initiativ för att lösakommunernas problem och att man skall avskaffalandstingsmonopolet.Anf. 182 () replik:Herr talman! Jag vill påminna om attdet finns ett stimulansbidrag på totalt 5,5 miljarderför att ta itu med en del saker på äldreomsorgssidani kommunerna.Anf. 183 (nyd) replik:Herr talman! Jag tackar för detta påpekande. Jagkan bara konstatera att det inte har resulterat inågonting i kommun. Jag hoppas på något sätt kan få flödet av dessa miljarderatt komma till kommunerna.Anf. 184 () replik:Herr talman! Jag har fattat det så att det ärkommunerna själva som tar initiativ, sätter i gångatt bygga eller vidtar åtgärder för att få del av dettastimulansbidrag. Man kommer inte ut och tar demi nackskinnet och säger: skall ni göra det här.Om det finns litet framåtanda i kommunen så finnsmöjligheten. får försöka stimulerasin egen kommun till litet mera framåtanda.Anf. 185 ():Herr talman! Detta har varit en intressant debatt.Lisbet Calner sade tidigare i debatten att hade detvarit i engelska parlamentet hade vi buat när OlleSchmidt lade ut texten.Så mycket kan jag i alla fall påstå att hade han variti och yttrat sig somhan gjorde, då hade det nog buats. Jag tror t.o.m.att församlingens folkpartister skulle ha instämt iden kören.Det är tydligen också någon sorts inbördes tävlaninom om vem som bäst kan beskrivaden här indragningen från kommunerna som någotbra och efterlängtat. sadefinansministern att det är självklart att Doroteakommun skall medverka till en sanering av landetsekonomi. Hon tyckte också att invånarna i skulle känna sig lugnade av regeringenspolitik.Nu är det inte så lätt uppe i att vara lugn.Kommunen, som har en budget på 140 miljoner,kommer enligt att ha ettsparkrav på sammanlagt 16,5 miljoner, dvs. över12 % 1995. , 1993, handlar det om 7miljoner.Jag skulle vilja ställa den frågan tillutskottsmajoriteten, , eller OlleSchmidt, om nu ljuset har kommit till hans bänk,eller varför inte någon annan: Vilka råd har ni nuatt ge till ? Skulle ni kunna ta telefonen ochringa till kommunens ekonomichef och tala om förhonom hur man gör en inbesparing som motsvararen skatt av 5,86. perinvånare.Om man borträknar skatteväxlingen för ÄDEL-reformen har kommunen en kommunalskatt på 18kr. Det handlar alltså om att en tredjedel av dessa18 kr. försvinner.Hur gör man denna operation utan att betydandeförsämringar blir följden eller utan att denkommunala organisationen totalt rasar ihop?Här jämrar sig nu representanter för storstäderna,för . I har man enkommunalskatt på . kommun har ensammantagen skatt på 32,85. Skulle kommunen harätt att kompensera sig för indragningen skulleskatten bli 38,71.Jag har väldigt svårt att instämma i storstadensjämmerlåt. Hade vi i haft en skatt på 29 kr.då skulle problemen vara betydligt mindre.Nu sägs att detta inte är ett färdigt förslag, utan attdet kommer att ges besked eller till höstenhur det blir för kommunerna 1995. Men hur hadeni tänkt er att kommunerna skall kunna planera förframtiden när ni inte kan ge ett klart besked?Vi har också hört från där man har en skattpå 31,75 och får en indragning på 2,70. Allajämförelser som gjorts bleknar inför vad somkommer att hända kommun, där man fårdenna enorma indragning. Här räcker ingasvävande formuleringar eller några allmännalugnande ord. Tala om hur det går till att göra ensådan här inbesparing! Gör ett studiebesök uppe ikommunen och ge tips om hur vi skall klara avdetta.Jag borde först få ett besked både av ochav om hur det här skall gå till innan debörjar tala om hur smärtfritt och bra det härkommer att gå och t.o.m. hur rättvist det är.Anf. 186 ()replik:Herr talman! Låt oss titta på ochgrannkommunen som exempel. ären s.k. förlorare, medan är en vinnare.Efter övergångsregeln kommerDorotea fortfarande att i statsbidrag ochkommunalskatt disponera mer pengar än Sorsele.Man kommer att ha . per invånare iDorotea och . Det visarganska tydligt att det finns en rad olikheter iresurstillgång mellan kommunerna som ihittillsvarande system inte låter sig förklaras.Med det system som har utarbetats, inkl. nyttstrukturindex, måste en omfördelning och enutjämning ske. Däremot är det felaktigt, som bl.a.Kommunförbundet har gjort, att låta effekten slåigenom fullt ut för Dorotea.Övergångsreglerna skall fortsätta även 1995 och1996, i den mån expertarbetsgruppen inte kommerfram till att det på marginalen har blivit något felför Dorotea.Det var bra att det här exemplet togs upp, därföratt det visar att media har framställt förhållandenahelt felaktigt.Anf. 187 () replik:Herr talman! Jag vet också att kommunkommer att få ett större bidrag än när dethär är genomfört. Men man kan ju inte barajämföra en summa; det handlar om olikaverksamheter som bedrivs ute i kommunerna. IDorotea har vi gjort stora uppoffringar för att klarasysselsättningen. Det visar sig bl.a. i att vi harkunnat klara oss utan att tappa såmycket människor. Därför har vi gått miste ombidraget för befolkningsminskning. Vi sörjer intealls att vi inte fick det bidraget, då vi har kunnatbehålla befolkningen något så när.Det handlar om att kommuner har olikaverksamheter i gång. Vi har uppfyllt riksdagensbeslut om att bygga ut barnomsorgen till fulltäckning, osv. Vi har helt enkelt följt de beslut ochriktlinjer som bl.a. den här församlingen vid otaligatillfällen har antagit. Detta har gjort att vi har enmängd verksamheter i gång, och utifrån deverksamheterna har vi självfallet fått statsbidragen.Det förklarar till en del att vi nu blir förlorare.Jag tror inte att vi har verksamheter som är onödigaeller att vi är slösaktiga med pengar. Vi har sedantvå tvingats att mycket hårt prioriterautgifterna inom kommunen. sedanlade vi ut olika verksamheter på de ideellaföreningarna, i stället för att driva dem kommunalt,eftersom vi inte klarade av att fortsätta medkommunal finansiering.Anf. 188 ()replik:Herr talman! Det finns en rad kommuner som harvarit duktiga på att bygga ut verksamheten ienlighet med det gamla statsbidragssystemet ochhar kunnat optimera det. Det är inte bara Doroteautan en rad andra kommuner som då kan tycka attspelreglerna nu ändras och att det inte längrekommer dem till godo att de har byggt ut på ett visstsätt.Jag vill ändå understryka det som är det väsentligai sammanhanget, nämligen att kommunäven efter det första övergångsåret kommer attdisponera mer i kronor räknat per invånare änSorsele, trots att kommunerna har sammakommunalskatt. Jag tror alltså att det är starktöverdrivet att framställa i en så mycketsämre situation än . Det kan faktiskt vara såatt har haft för litet pengar.Anf. 189 () replik:Herr talman! Jämförelsen med är heltointressant. Det måste ju vara verksamheten iDorotea som är det avgörande. Vi har fåttstatsbidrag utifrån de verksamheter som är i gång,och de måste nu avvecklas. Faktum är att det för1993 innebär 7 milj.kr. mindre i statsbidrag, som vitvingas spara i nästa års budget. Det är det som ärdet intressanta för kommun, inte hurmycket pengar får.Det handlar inte bara om att dra ned påverksamheter. Det räcker inte längre att användaosthyveln, utan det gäller att plocka bort helaverksamheter. Det handlar också om folk sombedriver verksamheterna, de anställda, som numed mycket kort varsel måste avskedas. Det finnsinte ekonomiska möjligheter att ha kvar deanställningarna och de verksamheterna.Det är just detta att det går så snabbt som ärproblemet, att det skall göras enomställning, då vi vet hur det tar innan desom friställs kan få nytt jobb. Just i dessaarbetslöshetens tider, framför allt i Norrlandsinland, där det är svårt att skaffa sysselsättning,skall man plocka bort verksamheter som behövs föratt kunna uppfylla detta sparkrav.Kom inte med jämförelser med ! Det är heltointressant. Vad som är intressant är att Doroteakommun förlorar 7 miljoner 1993 och ytterligare 9miljoner 1995, enligt Kommunförbundetsberäkningar, dvs. totalt 16,6 miljoner.Andre vice talmannen anmälde att LennartHedquist anhållit att till protokollet få antecknat atthan inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 190 () replik:Herr talman! Om ljuset har kommit till mig ellerinte kanske inte är det allra viktigaste, men någonform av ljus har kommit till regeringen och även tillutskottet.John ondgör sig över att får32 . Då borde jag i så fall ryaändå mer när jag skall se mina väljare i ögonen,som får bara . Det finns skillnader mellanvåra olika kommuner, och det har vi varit inne på iden här debatten.Det som är viktigt och som vi återigen måstepoängtera är att varje kommun, oavsett var denligger, måste ta sin samhällsekonomiska del för attvi skall kunna ändra den ekonomiska situationen ivårt land. Jag förstår att har svårtatt inse det. Sedan skall det ske så rättvist sommöjligt.Jag har under debatten sagt att det inte är mednågon större glädje och frenesi som jag säger attkommunerna skall dra in 7,5 miljarder, men jag serdet som nödvändigt och som politiskt hederligt attvåga stå för det. Det är just av den nödvändighetensom förslaget ligger. Sedan skall besparingen ocksåfördelas så rättvist som möjligt. Jag tycker attpropositionen ger utrymme för det, och sedankommer den vidare bearbetningen ochövergångsreglerna.Anf. 191 () replik:Herr talman! Ja, jag har läst propositionen och settatt de här bidragen till kommunerna är av olikastorlek, så det tror jag inte att jag behöverupplysningar om. Men jag vill fortfarande hävda attDorotea har följt de beslut som har fattats i den härförsamlingen, och då har vi dels blivit lurade attsätta i gång verksamheter, dels tvingats att sätta igång verksamheter. Sedan kommer man plötsligtoch säger att man skall plocka bort pengar frånkommunerna. Staten har inte bara kommit ochsagt: Varsågod, här kommer en summa pengar! Vihar fått pengarna för att placera dem i enverksamhet som bedrivs av kommunen. ställt upp och kommunen med60 %. Det är på det sättet det har gått till.Sedan drar man plötsligt undan förutsättningarnaunder en kort övergångstid. Vi måste rimligen få tidoch möjlighet att skicka ut människorna och lägganed verksamheterna -- det får inte hända bara överen natt. Det är väldigt för att göra så storaoperationer. måste väl erkänna att detär svårt att kapa bort 16,5 miljoner från enkommunal budget på 140 miljoner, då man redanhar gjort besparingar. Jag tycker att bägge herrarnasom har replikerat mig skall åka upp till Doroteaoch ge ekonomichefen där en lektion i hur man gårtill väga för att klara av det här. Han står väldigtfrågande inför hur en sådan besparing skall göras.Anf. 192 () replik:Herr talman! En av poängerna med det härförslaget är att ingen av oss egentligen skall åka upptill och tala om vad man där skall göra. Jagåker gärna upp till i annat syfte och kan dålära mig en del, men det grundläggande -- det ärden ideologiska delen i det här betänkandet, ochden ställer enligt vad jag har uppfattat t.o.m. PerOlof upp på -- är att vi vältrar över enhel del av det ansvar som vi har haft i denhär församlingen på kommunerna.Då behöver det faktiskt, , inte blifråga om att plocka bort verksamheter. får manfriheten och möjligheten att förändraverksamheten utan pekpinnar från vare sig JohnAndersson eller exempelvis . 193 () replik:Herr talman! Jag blev ännu mer förvånad då OlleSchmidt började tala om att det inte handlar om attplocka bort verksamheter. Jag sitter både ifullmäktige och i kommunstyrelsen, så litet grandkänner jag till om kommunens ekonomi och ävenom vilka verksamheter som finns i kommunen. Jagtror nästan att jag har litet bättre underlag för attdiskutera de möjligheter som kommun harän sade att ingen skall åka upp tillDorotea och ge råd. Nej, det kan ni inte göra, mensitta här och fatta beslut som blir ett dråpslag motkommunen, det mäktar ni göra! Det är verkligen såatt man häpnar.Kan man fatta beslut som får sådanaföljdverkningar, kan man också åka upp och ge rådom hur de skall genomföras, så att de anställda somhar till uppgift att se till att ekonomin fungerar fårveta hur detta är möjligt att göra, vilket de i dagfrågar sig.Anf. 194 HANS ():Herr talman! Kanske är denna fråga tillsammansmed Europafrågorna en av de allra viktigaste frågorvi kommer att diskutera här i kammaren underdenna mandatperiod. Konsekvenserna av det härbeslutet kommer att bli utomordentligt stora, ochjag tror inte att vi riktigt kan överblicka dem.Mot den bakgrunden må det vara mig förlåtet attjag tar i anspråk av kammarens tid såhär i den sista skälvande minuten.Jag begärde egentligen ordet efter att ha lyssnat påJerzy . Jag har ju tidigare haft tillfälle attbetyga min uppskattning av de insatser som JerzyEinhorn har gjort som mycket skicklig, kunnig ochengagerad företrädare för dem som -- för attuttrycka det så -- har en svag ställning i vårtsamhälle: äldre, utslagna och liknande. Jag tyckeratt under en lång följd av år på ettutomordentligt skickligt och engagerat sätt harföreträtt dessa, inte minst i den allmänna debatten.Men jag har också tidigare uttryckt min förvåningöver att , som han framförde uppfattningarna -- senast återkomhan till dem i en artikel -- är med och påframskjuten plats stöder ett parti som vill ryckaundan grunden för att samhället skall kunna klarasina åtaganden. Det går inte att hävdauppfattningen att vi måste ha mer resurser för attklara äldreomsorg, social utslagning, osv. ochsamtidigt vara med om att i beslut efter beslut sänkaskatterna.Jerzy har under det första riksmötetvarit med om att sänka skatterna med istorleksordningen . skall vifatta ett beslut som innebär att vi tar ifrånkommunerna sju och en halv miljard, och vi skallrycka ifrån dem tio miljarder som de har i fordranpå staten. Det är naturligtvis inte som LennartHedquist säger, att det inte spelar någon roll attkommunerna blir av med tio miljarder av det egnakapitalet. Varför då bara tio? Kan man ta bort heladet egna kapitalet?Det är klart att detta har inverkan på soliditetenoch kommer att medföra att kommunerna på siktkommer att få betala högre räntekostnader. Ävendet är en belastning för kommunerna, även om detinte är det direkt.Jerzy säger att det är en påfrestning förhonom att vara med på detta. Jag vill uttrycka minförståelse för det. Det måste vara en påfrestning,om jag inte har misstagit mig på agerande för de svaga i samhället.Det är en myt, som de borgerliga företrädarnaförsöker sprida, att vi i det här samhället inte skulleha råd att ta hand om dem som behöver hjälp. 1991hade vi i det årets penningvärde 220 miljarderkronor mer att disponera här i landet än vi hade1982. Vem har sagt att det viktigaste vi i det härläget kan göra är att sänka skatterna förkapitalägare, för företagare och även för oss? Detviktigaste är att se till att vi klarar en god välfärd.Det finns ingenting i svensk ekonomi som tyder påatt vi inte skulle ha möjlighet att göra det.Det är en myt när man försöker göra gällande attdet enda viktiga är att sänka skatterna. Denborgerliga regeringen sade i sin regeringsförklaringatt dess viktigaste mål i den ekonomiska politikenvar att sänka skatterna. Vi har råd att klaravälfärden. Det är dumt att ta pengarna frånkommunerna. Varje gång man från ellerannat håll går upp och påtalar hur det här slår sägerLennart eller någon annan: Vi skall ha enexpertgrupp som skall titta på det här, och så har viinfört övergångsregler. Men vore det inte bättre gjorde systemet först?Här skall man alltså först skjutsa ut pengarna tillkommunerna, och sedan skall man efter ett och etthalvt år komma och säga: Vi har nog räknat fel, sådär mycket får ni inte -- ni får bara så här mycket.Det kommer aldrig att gå om man inte vill skjuta tillpengar.Jag tror att det hade varit klokt om man hade följtvårt förslag och tagit på sig för att göra ettsystem som hade varit mer hållbart än det som nuföreligger.Förslaget är inte färdigt, och förslagetskonsekvenser är inte analyserade. Jag tror att mankan säga att redan indragningen av de sju och enhalv miljarder kronorna betyder 25 000 anställdainom omvårdnad och service på den kommunalasidan, om man räknar med att ärlönekostnader. När behovet växer -- vilket JerzyEinhorn tydligt och klart har redovisat -- kan detinte vara rimligt att vi försöker att bemästra detproblemet genom att ta resurserna frånkommunerna.Jerzy har själv i artikel efter artikel påtalatatt vi skall vara effektiva, att vi skall förnya ochpröva möjligheterna att göra det vi gör ännu bättre,men att det icke kommer att räcka för att klara denökade efterfrågan som finns på samhälletsomvårdnad och tjänster. Jag delar på den punkten. Det går inte att kdsfortsätter att företräda alla goda ting menegentligen inte står för någonting, är vare sig föreller emot utan bara håller undan.Det är att kds tar ställning i den här typenav frågor. Antingen stöder man skattesänkningarför kapitalägare och företagare eller också satsarman på omvårdnad och service. Det går inte att habägge ståndpunkterna på en gång.Anf. 195 () replik:Herr talman! Jag uppskattar mycket de ord somHans Gustafsson har riktat till mig här ochäven tidigare, och jag vill återgälda denuppskattning som han uttryckte; jag har underlånga tider följt vad han har sagt också, och det harvarit kloka och bra saker.Hans Gustafsson säger att vi står inför att ryckaundan grunden. Jag har här sagt att det som jag harsvårast för är indragning av 2,3 miljarder, eller 0,8miljarder , från landstingen.Jag undrar hur kände sig när hansatt i regeringen resp. , när man år efterår i stor politisk enighet drog in 35 miljarder frånvåra landsting. Är det den senaste miljarden somrycker undan grunden?Jag vill medge att det är svårt för mig med dennasituation. Jag kan mycket öppet tala om varför jagkan gå med på att ställa upp. Jag tycker inte att viskall föra ut den här debatten till att t.ex. gällafrågan om anpassningen till . Det skulleleda för långt. Jag kan gå med på detta, eftersomden här regeringen sedan 50-talettar ett helhetsgrepp över vårdens och omsorgensproblem. Det gör man genom att tillsätta tvåutredningar -- den ena om vårdens organisation ochformer för finansiering och den andra om vad somskall omfattas av samhällssjukvård ochprioriteringen inom vården. I dessa utredningarkommer man också att ta fram prognoser förbehoven fram till år 2000.Vi har ett lapptäcke av olika beslut alltsedanbeslut om regionsjukvården fattades i på50-talet. Jag har mycket stora förhoppningar på attdessa två utredningar skall hjälpa oss att ta etthelhetsgrepp. Jag vet inte vad det kommer att ledatill, men jag är nöjd över att de har blivit tillsatta.Det är detta som gör det möjligt för mig att gå medpå denna ytterligare inskränkning, utöver de 35miljarder som var med om.Anf. 196 HANS () replik:Herr talman! Jag vill först, , ta uppbesparingarna på landsting och kommuner som jagvar med om att göra. När vi tillträdde 1982 hadeSverige ett budgetunderskott som motsvarade13 % av bruttonationalprodukten. Detbudgetunderskott vi har och som vi är så oroadeför motsvarar . Vi var tvungna att göra något åtdetta. Vi fick lov att spara på den statliga sidan, påbostadsfinansieringen och även på kommunerna.Det är klart att det var smärtsamt. I allaorganisationer, särskilt i en så stor organisation,finns en del områden som inte är tillräckligteffektiviserade och genomtänkta. Det är klart attdet finns möjligheter att pressa kostnaderna. har börjat spara ett antal miljarder kan maninte ta som intäkt för att man skall fortsätta i sammatakt. kommer man till en punkt dåman inte kan göra det utan att det berörverksamheten i sin helhet. Den situationenbefinner vi oss i nu.Jerzy säger att man skall ha etthelhetsgrepp och att han därför kan ställa upp. Detär bra i och för sig. Vi löser dock inte detta problemmed några helhetsgrepp. Om man fortsätter attsänka skatterna på det sätt man gör här i landet föratt ge priviligerade grupper ännu bättreförutsättningar, , kommer det attleda till att man får söka sig fram viaförsäkringslösningar, vilket man gör i andrakontinentala länder. Det leder i sin turobönhörligen till vad vi kallar ett tvåtredjedelssamhälle. Den processen är i gång.Problemet är inte att det kanske försvinner pengarfrån landsting och kommer. Problemet är i ställetatt vi startar en process som kommer att leda oss ini ett samhälle som jag tror att varken jag egentligen vill ha. Därför tror jag att det ärklokt att säga att i stället för att dra in skattepengarskall vi försöka använda resurserna. själv sagt -- och jag ställer upp på detta -- att deti detta läge är viktigare att hålla tillbaka den privatakonsumtionen än att hålla tillbaka den offentligakonsumtionen. Det är inte vi som behöver merapengar för att köpa mera saker. Det är de som ärsvaga som behöver vårt stöd för att få ett bra liv ochen bra tillvaro. Jag tror att gärna villdet. Jag tror att det är en stor påfrestning för honomatt vara med på den politik som förs på det härområdet. Jag hoppas att det skall leda till att detinte kommer att finnas förutsättningar att fortsättaen sådan politik. Den kommer att utarmavälfärden, leda till ett två tredjedels samhälle, ochdessutom öka arbetslösheten.Anf. 197 () replik:Herr talman! Egentligen debatterar vi inte HansGustafssons inlägg utan det jag har sagt tidigare.Det är en något omvänd debatt.Jag tycker dock att den uppriktiga stämning somfinns i denna diskussion mellan Hans Gustafssonoch mig känns mycket bra. Vi har nog inte så oftaen sådan uppriktig stämning. Jag uppskattar attHans Gustafsson har berättat hur svårt det var förhonom att vara med om de tidigare indragningarna.Jag är inte så pessimistisk beträffandemöjligheterna att finna olika former av finansieringsom kommer att förbättra vårt sjukvårdssystem.Detta kan leda till att det kan fungera bättre och attmera resurser kanske kan tillföras på ett annat sättän skattevägen.Det är sant att vi går in i en period då mera pengarkommer att finnas i hushållen. Det gäller att finnaformer för att dessa ytterligare medel också skallgagna sjukvården. Det här är emellertid endiskussion som jag hoppas att dessa tvåutredningar -- i vilka jag sitter -- skall ta upp. Jag vetinte vad de kommer att leda till, men jag är meraoptimistisk än vad har varit.Anf. 198 HANS () replik:Herr talman! Jag är glad om kan varamer optimistisk än jag på den här punkten. Menallting tyder på att den process som jag beskriver ärpå gång. Det gäller privatiseringsresonemanget ochförsäkringslösningarna. De diskussioner som förshos oss nu har förts i andra länder. Ett exempel ärUSA. Vi har pekat på att sjukvården där inte ärbättre. Den kostar mer mätt ibruttonationalprodukt än den gör i .