prot · GF0963 · 1992-02-13 00:00:00 — Mankan med fördel slå ihop , ochsjöfartsverket till ett gemensamt transportverkför att få maximal infrastrukturplaneringseffekt.Jag vädjar därför till kammarens ledamöter attåterigen inlemma sjöfarten i det infrastrukturellatänkandet. Tilltänkare räknar jag alla edan BirgerRosqvist, Tom , Bo Jenevall och migsjälv. är vi fyra, och då fattas bara 345ledamöter.MiljöfrågorAnf. 161 ():Herr talman! ''Frågorna om miljö- ochlivskvalitet kvävdes i lågkonjunktur ochstrukturkris, i den desperata kampen för att räddajobben.'' Orden är inte mina, utan de uttalades avden tidigare statsministern närhan såg tillbaka på sina år iregeringsställning. Det är nog sant. Miljöfrågornasitter trångt i en lågkonjunktur. Kanske det är enav förklaringarna till den passivitet vi nu ser frånregeringens sida.Centern bad ju om uppgiften som miljöminister.Det var stående inslag ivalrörelsen. Man kan konstatera att centernförhandlade in sig, som man sade, på de grönafrågorna. I utbyte mot detta fick man då släppa endel centerfrågor som delpensioner, karensdagar,stympningen av folkbildningen, m.m. I stället fickman driva en miljöpolitik som egentligen redanvar beslutad av . Längre än så kom maninte.Det var mycket buller och bång om detta närregeringsförklaringen skulle avges. Sedan desshar det varit tys,. så pass tyst att centerrörelsenundrar var statsråden finns.Det har varit det krasst ekonomiska som stått icentrum. Årets budgetproposition är urmiljösynpunkt en stor besvikelse.Dessutom har man reducerat Sverigesinternationella roll. är vi ett land som anpassarsig i stället för att driva på utvecklingen mot enbättre miljö.Det är inte nog med att man i regeringspolitikenhar legitimerat en ny fördelningspolitisk syn. Ianslutning härtill finns en tendens att de kraftersom står för den nya fördelningspolitiska synen,de nyliberala som faktiskt också alltid settmiljöfrågorna över axeln, nu legitimeras genomatt de får ställa upp i regeringen vid sida.Ett uttryck för detta är att triumferande i ett brev till sinamedlemmar skriver att det nu minsann är slut påatt naturvårdshänsyn skall gå före ägandet inomskogsbruket. Jag tror att just den typen avstämningar och tendenser är någonting som vikommer att se breda ut sig. Detta medverkarcentern till.Om regeringen saknar politik och är passiv skallnaturligtvis vi lyfta fram alternativ som är destomer offensiva och attraktiva. Vi har i vårpartimotion lagt fram en lång rad konkretaförslag.Vi måste hålla kvar ambitionen att skallvara ett föregångsland på miljöpolitikens område.Vi skall gå först, ta initiativ. Det är kaxigt ochvågat, men någon annan ambition kan knappastgälla.För att klara detta lägger vi fram en lång radkonkreta förslag. Vi tycker man skall sluta utredanu och börja handla.Vi tycker att regeringen skall ta fram en ny listapå miljöfarliga ämnen.Vi tycker att regeringen skall bygga upp ettsystem för insamling av exempelvis uttjäntadatorer.Vi tycker man skulle satsa på att bygga utkällsorteringen och införa en skatt på osorteradesopor.Vi tycker också bl.a. i vår motion, att det nu ärdags att ta fram nya miljöklasser för både bilaroch bensin.Det är också dags att kommer tillriksdagen och redovisar principerna för grönanationalräkenskaper och att han ser till att de blirgenomförda. Det finns utredningsförslag sedantidigare. Det hade man kunnat göra redan ibudgetpropositionen. aviserar man det tillsenare i vår. Det ser vi fram emot. Jag hoppasverkligen att det blir av. Det skulle föramiljödebatten åtskilliga steg framåt. Men dåkrävs också någonting annat än det allmänt hållnaresonemang som fanns i årets budgetproposition.Det krävs att man ger detta konkretion. Det finnsutredningsunderlag, som tagitfram, som faktiskt möjliggör en sådankonkretion. Det kan man faktiskt begära avregeringen.Nog finns en lång rad förslag som vi driver ochsom kan ge miljöpolitiken en skjuts framåt.En stor, principiell fråga är den som regeringenlyfter fram, omkring äganderätten. Vi ser en delkrafter i rörelse. Jag läste ett uttalande i tidningenLand om att det nu är dags att börja utnyttjaallemansrätten ur ekonomisk synvinkel, alltsåfrån markägarens synvinkel. Ser manäganderätten som någonting som alltid går föreallemansrätten kommer man snart att börja talaom att ta ut ersättning för vistelse i skog och mark,av skattebetalarna eller av den enskilde.Detta är en oerhört allvarlig och riskfylldutveckling, som vi definitivt kommer att i allaavseenden motverka och bekämpa.Om man nu skall stärka äganderätten, somregeringen vill, bör man i samma sammanhangförsöka se till att också allemansrätten stärks ochinte på något sätt äventyras. På det området får vien hård politisk debatt.Avslutningsvis, herr talman, vill jag påminna omatt världens möts regeringschefer i Rioför att diskutera miljön. Det är ett svensktinitiativ som den socialdemokratiska regeringentog. Vi känner ett stort ansvar förRiokonferensen just därför.Vi tycker att inför denkonferensen skall driva frågor som gör att vidriver på den internationella utvecklingen. Dithör kravet på att industriländerna skär ner deklimatpåverkande utsläppen, att vi skriver nerskulden från de fattiga länderna, att vi driver påarbetet med en konvention om skydd förbiologisk mångfald och att vi före konferensen iSverige tar initiativ som visar att vi verkligen villleva som vi lär.Låt mig sluta, herr talman, med att citera MauriceStrong: ''har de rika verkat så fattiga som . ''Våra problem får inte hindra oss att se att detfinns andra som har större bekymmer än vi. Vilever trots allt i ett rikemanskvarter i den globalabyn. Vi har ett ansvar att driva på utvecklingen.Men då går det inte att, som centerpartisterna göri regeringen, ta paus i miljöpolitiken.Anf. 162 (nyd):Herr talman! Alla är överens om att miljön ärinternationell, att problemen är globala, attlösningarna kräver internationellt samarbete. Närsvenska politiker får tag på frågorna hamnar värre snabbt i käbbel om åtgärder som i regelkostar betydligt mer än de smakar. Framför alltframstår de som futtiga i det globalasammanhanget.Till de stora frågorna hör tvivelsutanökenutbredningen och avskogningen,uttunningen av ozonskiktet samtklimatförändringar. Dessa globala problemkräver internationella åtgärder. Jag vill emellertidhävda att befolkningsexplosionen är ett ännustörre problem, eftersom den är huvudorsak tillatt alla de andra problemen förvärras.Befolkningsexplosionen innebär att med i dagkända faktorer så skulle världen inom tvågenerationer bestå av 11--14 miljarder människor.Det klarar vi inte. Det klarar inte miljön. Detklarar inte samlevnaden.Redan när vi skall hålla nuvarande 5 miljardermänniskor vid liv -- och trots att många hålls på enhögst miserabel standard -- tvingas vi att gå hårt åtmiljön. Redan dagsläget är utmaning nog för allaoss som vill förbättra ekologin och hushålla medresurserna.Om vi skall lyckas krävs det dock storaförändringar. Det var vi i den industrialiseradevärlden som satte fart på befolkningsexplosionen.Men vi i har vant oss vid att dylikt har handlat om folk och länderlångt hemifrån. har vi plötsligt fått se atteländet finns även inpå våra knutar: denfullständigt osannolika miljöförstörelsen som desocialistiska diktaturerna lämnar efter sig i helaÖsteuropa, i länder utan fungerande ekonomieroch strukturer.Alldeles oaktat att vi kommit till denna insiktfrågar vi oss: Vad är vår roll? Vad är det bästa vikan göra?Jag vill först beröra vårt närområde. NyDemokrati menar att ett ansvarsområde i vårnärhet är . Den har sina stora problemoch kräver sina jättelika insatser öster omÖstersjön. Vi måste tänka i andra termer. Dethandlar inte bara om , det handlar omnordöstra . Det finns miljöinsatser somger mångdubbelt mer för pengarna än demarginella investeringar vi numera sysslar med iSverige. Ekonomin spelar stor roll, och deekonomiska resurserna måste användas optimalt.Av ovannämnda skäl blir svensk miljöpolitikegentligen en miljöpolitik för nordöstra vet att medvetna satsningar pånärmiljön har gett påtagliga resultat. De enskildapunktutsläppen från industri och reningsverk kansägas vara under kontroll. står för ca 10 %av nedsmutsning och övergödning.Ytterligare miljösatsningar i får endastmarginell effekt. Problemen finns i ,och . Låt oss alltså satsa där.Helsingforskonventionens verkställande organHELCOM arbetar med att ta fram en lista på demest angelägna och kostnadseffektiva projektenför rening av . Denna lista kommerförhoppningsvis att utgöra ett utomordentligt braplaneringsunderlag för att fastslå vilkamiljösatsningar vi bör prioritera. Vi anser attSverige bör åtaga sig en ledande roll i miljöarbetetför att rädda . Svenskt miljökunnandeoch svenska företag bör utnyttjas för upprustningav avloppsreningsverk och för att skapa eneffektivare rening av utsläpp från förorenandeindustrier.Vad det kostar att återställa till 1950 årsrenhet är föremål för många studier. De flestabedömare anser att det krävs enorma belopp föratt förbättra vattenkvalitet till 1950 årsnivå. Detta får dock inte avskräcka oss eller ledatill handlingsförlamning. , som ärföregångare på miljösatsningar, måste agera ochagera där man får mest för pengarna. Satsa ännumera på andra sidan -- men satsa nu!Låt kommande generationer få leva vid ett frisktoch rent Östersjön.Regeringen anger i budgetpropositionenkunskapsöverföring som en bra metod för att påsikt åstadkomma miljöförbättringar. Detta ärsäkert riktigt, men vi anser att det dessutom finnsett ytterligare behov avprojektbundna miljösatsningar. I en motion frånNy Demokrati har vi föreslagit en höjning avanslaget Samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa för /93 med 350milj.kr. Viss del av dessa medel anser vi börutnyttjas för miljösatsningar i ochPolen.Herr talman! Jag vill också beröraklimatförändringar, eftersom det bekymrar såmånga människor. När det gäller utsläpp av s.k.växthusgaser, som är den direkta orsaken tillklimatförändringar, härstammar i över50 % från energiproduktion och fråntrafiken.Ny Demokrati menar att det barafinns två realistiska sätt att åstadkomma ''ren'' ochmiljövänlig elenergi, nämligen kärnkraft ochvattenkraft. Vår ambition är inte att ytterligarebygga ut älvarna; möjligen kan man klämma utmera ur befintliga verk med bättre teknik. Därföråterstår endast kärnkraften. Vi anser attkärnkraften skall utnyttjas så länge våra reaktorerär säkra. Vi har faktiskt världens bästakärnkraftverk.Anf. 163 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag får be talarna respektera de överenskomnatidsgränserna.Anf. 164 ():Herr talman! Miljöproblemen är stora i Sverigeoch i världen, det vet vi. Vi står ofta här ikammaren och talar om det för varandra, och viläser och hör ofta om det i media. Vi vet t.ex. att desvenska sjöarna är lika försurade som de varför och att svavelutsläppen i Europaskulle behöva minskas för att våra sjöarskall ha en chans att återhämta sig.Visst är miljöproblemen internationella. Men närjag hör undrar jag ändå litet grand:Var finns det där ''internationella'' någonstans?Runt om i världen står människor precis som vi irika i-länder och hävdar att miljöproblemen ärinternationella. Då menar de för det mesta att deflesta åtgärderna skall vidtas någon annanstans än idet egna landet.Jag tror att vi måste ha klart för oss och varamedvetna om att en mycket viktig anledning tillvärldens miljöproblem är det sätt på vilket vi i i-länderna förbrukar världens råvaror och resurser.Ett av de allra bästa bidragen vi kan ge tillmiljöförbättringen i världen är att se till att leva påett sådant sätt att vi använder energin och råvaroreffektivt. Vi måste återvinna och försöka kommatillbaka till det som faktiskt har varit modellen förmänniskans liv hon har existerat påjorden -- en tillvaro anpassad till kretslopp och äveni övrigt i enlighet med naturen.Det är enbart , ochegentligen enbart under det ,som vi har gett oss in i ett huvudlöst sätt att levagenom att förbruka alla jordens resurser. Det somvi ofta betraktar som en normal tillvaro är i självaverket det alldeles exceptionella undantaget ijordens historia, den korta sekunden i evighetensom ändå riskerar att ödelägga allting.Det skulle vara bra om vi kunde vändapå diskussionen och i stället för att stå här och talaom för varandra hur eländigt allting är tala ommöjligheterna. Vi har aldrig haft så storamöjligheter att komma till rätta medmiljöproblemen som vi nu har. Vi har tekniken,kunnandet, resurserna och insikten om problemen,vilket är en stor skillnad om man jämför med t.ex.för 20 år sedan, då FN också ordnade enmiljökonferens som den gången hölls i Sverige.En internationell forskargrupp har t.ex. kommitfram till att man skulle kunna minskakoldioxidutsläppen i med 30--fram tillår 2020. Det allra mest spännande är att det ocksåskulle bli billigare. Man kan då fråga sig: Varförsker inte detta? Det händer inte därför att det finnsstora, mäktiga aktörer som på kort sikt tjänar merpå att vi fortsätter att slösa med fossilbränslen. Jagtänker t.ex. på de stora oljebolagen, som inte ärintresserade av att i grunden ändra dessastrukturer.Det finns undersökningar för som visarprecis samma sak. I hushållen finns en potential attspara energi med 60--och i industrin med 40--. Men då krävs det förstås att man har enenergibeskattning som befrämjar en sådanstrukturförändring inom industrin att man satsar påenergieffektivitet och att man inte har enenergibeskattning som konserverar enenergislukande struktur. Jag ser med oro på detförslag till energibeskattning som har lagts fram.Jag undrar mycket hur vår nya regeringen kommeratt förhålla sig till detta och om den kommer attkunna stå emot de starka industriintressen som nubedriver påtryckningsverksamhet i syfte att fåfortsätta med energi till låga priser.Om man t.ex. satsade på byggnormer och försöktestimulera en byggindustri som byggdeenergieffektivt och redan från början byggde insolvärmen, skulle vi göra stora vinster. Men jag kaninte se att regeringen försöker stimulera till ensådan utveckling. Förresten kommer vi väl överhuvud taget inte att ha något byggande med denbostadspolitik som den nya regeringen för, men detär en annan fråga.Vi kan se samma sak inom jordbruket. Det gårutmärkt bra att effektivt producera livsmedel utanbekämpningsmedel och handelsgödsel. Det kallasalternativ odling eller ekologiskt lantbruk. Om manfrån samhällets sida bara satsade litet grand på atthjälpa till att så att denna ännu ganska unga ochinte så omfattande delen av jordbruket kunde växasig stark, skulle vi uppnå mycket stora miljövinster.I stället kommer en utredning som vill lanseraett förslag som tillåter mer kadmium ihandelsgödsel i stället för att helt förbjuda det. Detär också någonting som är oroande. Den starkabondeorganisationen är inte så intresserad.Där har vi ytterligare en stor monopoliserad aktörsom försöker bromsa det nya och miljövänligautom när det möjligen gäller att åka snålskjuts pådetta med miljön för att ta sig in i den europeiskalivsmedelshanteringen.Det finns ekokommuner som arbetar med olika sättatt förbättra planering, trafik osv. och som medbara litet stöd från samhället skulle kunna kommalångt. i Värmlandhar tillsammans med detaljhandeln där tagit framen lista över kemikalier som borde tas bort och somman kan ersätta. Blir producenterna glada för attde får de här upplysningarna? Nej, de säger: Stopp,det här är ett hot mot konkurrensen. Man kan se attdet går igen på område efter område. Storatraditionella aktörer bromsar, och det nya har svårtatt komma fram.På den politiska nivån, särskilt hos den nyaborgerliga regeringen, är man för passiv och gör förlitet. Det finns ingenting av handling sommotsvarar de vackra orden i denregeringsförklaring regeringen hade med sig närden tillträdde och där man sade att miljön varviktig. Det är oroande att se att det bara harblivit vackra ord. Det finns så många möjligheteroch så mycket man kan göra. Varför gör ni intenågot av detta?Anf. 165 (nyd)replik:Herr talman! Jag vill bemöta det alldeles i början av sitt anförande om attmånga talar om de globala problemen, men ingengör någonting åt dem. Vad jag avsåg med mittanförande var att ange min prioritering, NyDemokratis prioritering, när det gäller vilkaproblem som är de mest angelägna. Det mestangelägna är precis det som jag sade. Det innebärinte att vi bara pratar en massa goja om i stort settingenting. Vi försöker att explicit uttrycka precisvad vi menar.Sedan till en annan sak som . Vi tror definitivt inte att det ligger enkonflikt i ekonomisk tillväxt och varsamhet medmiljön. Det gör inte det. Det är vi helt övertygadeom. Vi tror däremot att det inte är möjligt förSverige att behålla en hög levnadsstandard om viskall tillämpa avsevärt andra regler än vad somgäller hos våra huvudsakliga handelspartner.Skall vi i införa regler som allvarligtäventyrar de svenska företagens konkurrenskraft,måste sådana regler implementeras äveni de länder där våra konkurrenter finns, dvs. På den punkten finns det ett rätt så stort gapmellan oss i Ny Demokrati och vänsterpartiet.Jag vill slutligen tillägga att det hade varit mycketintressantare om hadekommenterat vårt förslag om att avsätta ytterligaremedel för att rena . Vi hjälper faktiskt tillatt sopa upp skiten efter gamlakompisar i öst.Anf. 166 () replik:Herr talman! Jag vet inte om brukar prata mycket goja om ingenting,men just nu tycker jag att han gör det. Det finns enliten glidning inte bara hos utanofta när man hör nydemokrater. Man vill låtaframskymta att de åtgärder som vi kan vidta här iSverige genom att t.ex. pressa bilindustrin till att tafram bilar som är återvinningsbara eller går på el --vilket man faktiskt gör på andra håll i världen, menhär är vi på efterkälken -- inte skulle vara någontingvärt, utan att det viktiga är vad som kan göras påandra håll i världen. Det är inte sant.Vi har ett mycket stort ansvar för att utvecklasådana produkter som är gjorda på miljömässigtbästa sätt. Vi har mycket stort ansvar för att deindustrier som flyttar ut verksamheten till länderi tredje världen inte dit tar med sig en dåligmiljöteknik som inte vi längre accepterar här. Detgäller också för länderna i ochÖsteuropa. Vi har ett mycket stort ansvar för använder och investerar i den bästamiljötekniken i de staterna.För övrigt är det inte något särskilt unikt med attföreslå åtgärder för att rena . NyDemokrati kommer in litet sent i den debatten. Dethar länge föreslagits från olika partier att man skallgöra det. Det måste självfallet göras i samarbetemed länderna runt , varav de f.d. s.k.socialistiska staterna i icke alls är minagamla kompisar, som här låterframskymta. Jag tror inte att jag sade någonting omatt tillväxt är fel eller onödigt. Självfallet behövstillväxt, men det kan vara mycket olika innehåll itillväxt. Det är mycket viktigt att innehållet i dentillväxt vi måste ha är sådan att den befrämjar enmiljömässigt bra utveckling.Anf. 167 (nyd)replik:Herr talman! Jag ville egentligen bara bemötaAnnika uttalande om bilar. Jag tror inteatt det är något parti i som kännerstarkare än vi i Ny Demokrati för att se till att dethänder någonting på det här området. Förklaringentill att vi inte har skrivit någonting om detta och intehar gjort någonting tidigare är ganska enkel: vi harinte funnits i särskilt länge, och denallmänna motionstiden har precis gått ut. Därför ärdet inte konstigt att inte har hörtspeciellt mycket från vår sida.Anf. 168 () replik:Herr talman! Det var ju trevligt. Då utgår jag frånatt kommer att stödja alla sådanakrav som innebär att vi måste ha högre bensinpriseroch måste ställa krav på bilfabrikanterna att görabilarna återvinningsbara. I invigdes förrasommaren den första industriella anläggningen därbilar återvinns. I har de tre störstabiltillverkarna gått samman i ett återvinningsbolag.I har det inte hänt så mycket. Det tas påolika håll i världen fram synnerligen effektivaelbilar, som skulle vara utmärkta förstorstadstrafiken.Jag välkomnar verkligen ett stöd från NyDemokrati på de här punkterna, så att det blir litettuffare tag från politikerna i förhållande tillbiltillverkarna och att vi inte enbart diskuterarfusionsaffärer t.ex. mellan och ,utan också ägnar oss åt politisk diskussion ominnehållet i produktionen. Det är faktisktavgörande för vår framtida miljö.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 169 Statsrådet ():Herr talman! Att miljö och livskvalitet kan kvävasi en lågkonjunktur är en sak, men att de kvävdesunder en fantastiskt stark högkonjunktur av ensocialdemokratisk regering är förfärligt, och det äravskräckande.Däremot måste jag säga att var både sympatiskt och kunnigt, ochhon tog fasta på sådant som verkligen är viktigt imiljöpolitiken.Regeringen har presenterat fyra stora uppgifter förarbetet . En av dem är attskapa en miljöpolitik som ger en långsiktig ochhållbar utveckling. Avsikten är att åstadkomma ettsystemskifte även på miljöns område med hjälp aveffektiva styrmedel, både ekonomiska och fysiska.Målet är ett bra fungerande samhälle med en godlivsmiljö och en stabil ekonomi.Det pågår med andra ord ett förändringsarbete. Attefter drygt börja dra slutsatsen attingenting händer är ganska fantastiskt. Jag vill taupp två av de viktigaste punkterna i det arbete sompågår.Den första punkten gäller synen på miljöavgifteroch andra ekonomiska styrmedel. Vi vet alla hurtveksam den socialdemokratiska regeringen var tillekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Riksdagenfick tvinga socialdemokraterna till utredningar ommiljöavgifter.Här kommer den nya regeringen att arbeta förkraftiga förändringar. Ett första steg till detta visarden bilaga om ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken som fanns med i denbudgetproposition som regeringen lade fram den 10januari. Bilagan visar tydligt sambandet mellanekonomi och ekologi. Det är ganska befriande attfå läsa att de här sambanden är naturliga och att degår att logiskt härleda. Det är ju endast med enhållbar utveckling på det ekologiska området somvi kan få en hållbar utveckling också i ekonomin.Nya generationer måste få minst lika stora ochanvändbara miljö- och naturresurser i arv som dengamla generationen fick -- annars får vi förutomstatsskulden även en miljöskuld, och denförsvinner inte heller av sig själv. Det är bara en fråga om när, hur och avvem. Jag föredrar att själv stå för min miljöskuld,medan mina barn får stå för sin.Miljöavgifter och miljöskatter kan hjälpa oss att gerätt signaler till marknaden och göra miljöstörandeverksamhet och varor dyrare än miljövänligverksamhet och miljövänliga varor. Då kommer detatt löna sig att skona miljön, vilket gör attmiljöpåfrestningarna minskar. Vi tror påmarknadsekonomins möjligheter, och vi tror attden går att använda även i miljöpolitiken.I kompletteringspropositionen kommer vi attredovisa hur vi vill gå till väga för att utnyttja deekonomiska styrmedlen. Vi kommer också att pekapå konkreta områden där vi vill sätta in bl.a.avfallsavgifter. Systemskiftet är på den här punktenett långsiktigt arbete, som det naturligtvis tar tid attgenomföra, med tanke på den socialdemokratiskalångbänken.Den andra punkten i förändringsarbetet avseendevår miljöpolitik är de styrmedel vi har genom denfysiska planeringen. Dessa behövs för att vi skallkunna sluta kretsloppen, kunna arbetaförebyggande och kunna hushålla med våranaturresurser och vår miljö. Vi vill markera den rollsom den fysiska planeringen har för att dessa målskall nås. Som ett led i detta harmiljödepartementet utvecklats till ett miljö- ochnaturresursdepartement. Ytterligare kompetens ifrågor som gäller fysisk planering av mark ochvatten har tillkommit genom att planenheten ochlantmäterifrågorna har förts över frånbostadsdepartementet.Det säkraste och billigaste sättet att minskamiljöskadorna är att förebygga dem.