prot · GG0921 · 1992-11-11 00:00:00 — Det fanns t.ex. en del inlägg i DN-debatten som visade att det finns mycketframstående politiker som egentligen inte vet vadmajoritetsval innebär från personvalssynpunkt.Det kan vara bra om vårt meningsutbyte här harsanerat den debatten.Anf. 18 () replik:Fru talman! Det är inte så stora skiljaktighetermellan och mitt synsätt när detgäller de väsentliga grundläggande förhållandena.Jag håller helt med om att lagprövningsrättennaturligtvis är något som skall användas så litet sommöjligt. Å andra sidan kan vi se på antalet ärendensom går vidare till att detpotentiellt finns en hel del ärenden där människorskulle vilja ha en striktare prövning.Det går att föra in en annan aspekt isammanhanget, som jag tycker att vi fritt kandiskutera utan att behöva låsa oss åt det ena ellerdet andra hållet. Det gäller frågan om enförfattningsdomstol i stället för lagprövningsrätten,eller om det går att hitta en kombination. Skälet författningsdomstol -- som också har kommitfram här i debatten -- skulle vara att expertisen intefinns i tingsrätten och att den i stället skulle samlastill en enda institution. Det är möjligt att detförhåller sig så. Men det är väl saker och ting som vifår diskutera vidare i fri- och rättighetskommittén.Men jag tycker att vi skall försöka engagera intebara utan också en större allmänhet idessa diskussioner.Det finns en rad andra aspekter, men jag får intetillfälle att ta upp dem till diskussion här. Jagkonstaterar att och jag nog skallkomma överens.Anf. 19 () replik:Fru talman! Min replik gäller , menjag vill gärna säga att jag helt delar GudrunSchymans uppfattning att förtroendeklyftan är ettav våra stora demokratiska problem.Birger Hagård sade att Socialdemokraterna harropat på fler författningsutredningar. Nej, det harvi inte. Det finns redan för många utredningar. Fri-och rättighetsutredningen, som jag själv sitter i,kan faktiskt läggas ner. Vi kan snabbt ta ställningtill frågan om Europakonventionen.Sanningen är den att vi socialdemokraterkritiserade regeringen för att splittra uppförfattningsutredandet. Den kritiken kvarstår. Viär positiva till längre mandatperioder. Men deträcker inte med att bara säga att vi är positiva tilllängre mandatperioder. Den frågan hängersamman med så många andra frågor som måsteklaras ut. Hur blir det med kommunalvalen? Hurofta skall de äga rum? Skall det vara fasta ellerrullande mandatperioder? Hur blir det medupplösningsinstitutet? Jag skulle kunna fortsätta påden vägen.Om och redan harklara uppfattningar i dessa delfrågor, skulle jagvara oerhört intresserad av att få reda på deståndpunkter de har kommit fram till.Fru talman! Fri och oberoende press ochmassmedia är det allra viktigaste i vår demokrati.Där ligger diskussionen och kontrollen. Låt oss inteens tänka tanken att vi inte skulle ha fria ochoberoende media. Vi skall också akta oss för att draalla journalister över en kam. Den absolutamajoriteten av journalisterna är kompetenta ochkunniga.Men vad jag vill säga -- och det var kanske det somBirger Hagård också ville säga, även om hanuttryckte sig litet annorlunda -- är att vi riksdagensledamöter måste slå tillbaka för riksdagensanseende och för oss själva när demokratinsarbetsformer beskrivs på ett felaktigt sätt. Det ärvår demokratiska skyldighet att tala om detta ocksåför massmedia och journalisterna. Vi skall då inteheller acceptera en mytbildning om t.ex. det långasommarlovet, som jag nämnde i mitt anförande.Massmedia får ju skriva vilka reportage de vill omvårt långa sommarlov. Säkerligen finns det mångaledamöter som ställer upp och säger att de har haftett si och så långt sommarlov. Men vi vet att det intestämmer med de verkliga förhållandena.Riksdagsledamöternas arbetsbörda ochverksamhet som ärstängd från serhelt annorlunda ut. Det är faktiskt inte så -- och härkanske håller med mig -- att 349människor ligger och gungar i hängmattan tre ochen halv månader.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag sade inte att Socialdemokraternahade ropat efter flera författningsutredningar. Denenda som i så fall har gjort det -- jag vet inte om hanropade -- var när han valdes tillkonstitutionsutskottets ordförande. Han uttalade ien tidning att han nog önskade sig en nyförfattningsutredning. Däremot tycktegruppledaren att saken var utredd.Jag tycker i och för sig också att det mesta är utrett.Nu är det viljan att komma överens det kommer anpå.Om man är positiv till längre mandatperioder, fårman väl säga okej till de fasta valdagarna ochvalperioderna som vi redan är invanda vid,genomföra de förändringar som har mognat framoch vänta med att införa övriga nyheter.Kommunalvalen kan komma med sammaperiodicitet som riksdagsvalen -- som vi är vana vid.Vidare säger att fri- ochrättighetsutredningen skall läggas ned. Här har fri-och rättighetskommittén tagit upp just sådanafrågor som Socialdemokraterna under mer än tio årvägrat släppa fram. Egendomsskyddet och dennegativa föreningsrätten är några exempel.Alldeles självklart måste det ske en prövning omdessa frågor kan tas med. Jag kan inte heller förståatt Socialdemokraterna skall behöva vara negativapå dessa punkter när man inte är det i andra länder.Vi besökte gemensamt iBonn. Där är tongångarna helt annorlunda.Självfallet skall vi ha fria och oberoendemassmedier. Det är det som är själva kvintessenseni en demokrati. Jag efterlyser en större kunnighetoch vilja till objektivitet hos många, inte alla,journalister. De kan ha fått en bristfällig utbildningpå våra journalisthögskolor. Den högreutbildningen har generellt sett släpat efter.Alldeles givet skall vi gemensamt slå tillbaka -- ochdet är det vi håller på med , --mot den mytbildning som har förekommit. Jagtycker att vi skall fortsätta med detta när dessaöverdrifter förekommer.Anf. 21 (nyd)replik:Fru talman! Jag kan se referatet: ''Debatten omriksdagens arbetsformer kom till stor del att handlaom riksdagsledamöternas semestrar och omjournalister.'' Akta er vad media kan göra av detta!Åter till Hagårds anförande. Tycker skall vara stängd i nästan fyramånader ? Jag fick inte riktigtklart för mig svaret på den frågan. Tycker BirgerHagård att det är dags att ändra på ansvar,anställningsformer, arbetstid och antal? Ettlönestopp är i så fall en mycket bra metod att fåfram dessa ändringar. Det brukar utgöra en finmotivation för att få folk att tänka om och tänkasnabbt.Jag kan trösta när han säger att hanär litet rädd för journalisterna. Jag skall försehonom med reselektyr som kommer att göra attadrenalinet hos yrkespolitiker kommer attstiga något. Det finns ett kapitel som heterHyenorna och som handlar om dem som sitterbakom dessa svarta rutor och dricker kaffe.Det sades att det inte finns tid till passivt lyssnandeför riksdagsledamöterna. Det är ofta som avledamöterna inte är här och lyssnar på debatterna.Om inte har tid att lyssna, varför skall det dåvara debatter här och varför skall de över huvudtaget finnas?Det hela kanske beror på att vi diskuterar förmånga frågor, utövar för stor politisk klåfingrighetoch lägger oss i saker som vi inte har att göra med.Vi borde hålla oss till de stora dragen -- sade detta i början av debatten --,principerna och ideologierna. Om vi gjorde detta istörre omfattning skulle nog fler ledamöter kommahit och fler journalister lyssna. Jag skulle vilja höraBirger Hagårds åsikter.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag kan konstatera att riksdagenförvisso icke är stängd . Härjobbade och ,för att ta två utskott som jag själv tillhör och alltsåkänner till. Man befann sig ute på resor för attskaffa sig kunskaper. Det fanns möjligheter att närsom helst, om så hade behövts, öppna denna, somIan trodde, stängda riksdag. Detkunde ske med en dags varsel. Det fanns inte allsnågra problem när det gäller detta.Vi har varit inne på att mycket behöver ändras ochåtskilliga reformer behöver genomföras.Arbetstiden kan naturligtvis diskuteras.Lönefrysningen har i och för sig setts som ettuttryck för feghet, snarare än för någotvettigt.Det var vänligt av att erbjuda miglektyr som skulle kunna få adrenalinet att rinna tillytterligare hos en yrkespolitiker. betraktar jagmig inte som yrkespolitiker. Jag betraktar mig somen statsvetare som under en viss begränsad tidfullgör min medborgerliga plikt i den härförsamlingen. Jag hoppas att ocksåkunna återgå till den tjänst jag innehar.Det är rätt förödande om det inte finns tid tillpassivt lyssnande här, menar är klart att det kanske inte är så förfärligtintressant allt som sägs, eller rättare sagt, denenskilde riksdagsledamoten måste prioritera. Omhan har ett viktigt jobb som skall göras i ett utskott,föredrar han kanske att göra det framför att gå hitoch lyssna på , eftersom hanredan i förväg vet exakt vad att säga.Annars är det nog detta att vi lägger oss i förmycket. Jag håller helt med om det. Det är de storadragen och principerna som vi bör ta upp. Jaganförde också i mitt inledningsanförande att detkan behövas restriktioner när det gäller frågor,interpellationer och motioner. Vi skall kanske intetillåta allt det utsvävande som vi håller på med. Jagtror inte att vi kommer att ha tid att ägna oss åt dethur länge som helst.Anf. 23 (nyd)replik:Fru talman! Jag tycker om på sitt politiska arbete. Det innebär atthan skall återgå till näringarna . Jagtycker att alla skulle göra det efter ett par perioderhär.När det sedan gäller säsonger vill jagsäga att vi hade sommaravslutning innan sommarenbörjade. Det enda som fattades var äpplen tillfröken framme på katedern. Sedan fanns det vissaverksamheter som pågick, men fannsinte. Faktum är också att en urtima riksdag intekallades in när hade sin största kris påmycket . är tydligen inte, anser sigsjälv inte vara eller uppfattas inte av regeringensom det viktigaste politiska organet. Detta är ettproblem.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag vill erinra om att urtima riksdagegentligen bara har behövt inkallas en enda gångsedan den nya bestämmelsen trädde i kraft. Det var1980 då det gällde att höja momsen och även någraandra skatter. Den dåvarande borgerligaregeringen hade en majoritet på 175 mot 174. Omjag inte alldeles missminner mig var den urtimariksdagen då samlad mellan och den6 september . Det var Socialdemokraternasom hade begärt att den skulle kallas in, och såskedde också. Men det var i och för sig inte såmycket man kunde göra.I dessa sammanhang kan man erinra om attriksdagsgrupperna var samlade och diskuteradepraktiskt taget dygnet runt om vad som skullehända under krisen. var samlat,åtminstone för mitt partis vidkommande, men jagvet att det var likadant också för andra partier. Noghade alla riksdagsledamöter möjligheter att kunnata del av vad som i själva verket hände.Om man vill kan man dessutom kalla in skatte- ochfinansutskotten. De kan gemensamt besluta iskattefrågor om inte är samlad. Jag villgärna understryka att jag inte har något emot att viformellt säger att är samlad året runt.Detta kommer inte att leda till några egentliganyheter. Detta är nästan ordens makt över tanken.Man kanske inte alltid behöver fästa sig så mycketvid det yttre skenet.Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik.Anf. 25 ():Fru talman! En av vår tids paradoxer är den att närfolken i öst äntligen har lyckats kasta av sig sinadiktatorer tycks fler och fler i väst börja ifrågasättademokratin.I öst är den västerländska demokratin, med sinvidsträckta frihet och sina mänskliga rättigheter,liktydig med drömmen om ett bättre samhälle. Här,där vi vant oss vid demokratin ,avfärdas den av somliga litet föraktfullt somhandlingsförlamad och mest förknippad medlöftesbrott och skandaler. Den bilden är felaktig till90 %. Demokratin klarar jämförelsen med varjeannat känt styrelseskick. Det blir mer handling, ochframför allt bättre handling, i ett system därsamhällskritik och fri debatt tillåts.Det blir mindre löftesbrott och ''affärer'' i ettsystem där makthavare granskas hårdhänt av fripress och opposition. I diktaturen upphöjsnomenklaturans korruption till högsta statsnytta. ISverige brukar Ny demokrati tala om den politiskaklassen och dess privilegier. Men när man tar del avrapporter från de forna kommunistdiktaturernaoch ser bilder på exklusiva bostäder, flotta bilar ochinsynsskyddade semesterparadis tillstatsledningens förfogande, framstår svenskapolitikers krav på tillvaron som mycket blygsamma.Den här debatten skall handla om bristerna idemokratin och vårt parlamentariska system. Detär en viktig debatt. Men det är också viktigt -- ochi själva verket en del av lösningen på de problem viskall tala om -- att vi oftare än vi brukat, påminnerom att demokratin också med sina fel och brister ärdet bästa styrelseskick vi känner. Det är i självaverket det enda styrelseskick som är människanvärdigt. Demokratin är civilisationens främstalandvinning.Det är ett problem att det finns partier som verkarinom det här systemet, men ändå inte är heltentydiga i sin uppslutning kring systemet. Detkänns t.ex. litet egendomligt att föra en debatt omdemokratins funktionssätt med att ha läst bok till kommunismen. ett parti som har haft märkvärdigtsvårt att bestämma sig i själva huvudfrågan,nämligen att otvetydigt ta ställning i valet mellandemokrati och diktatur. Eftersom GudrunSchyman sägs tillhöra den del av partiet sombromsar ett sådant ställningstagande, känns detegendomligt att diskutera detaljer innan man hartagit ställning i själva huvudfrågan.Utöver detta, alltså att företrädare för partierna dåoch då bör påminna om vilket privilegium det är attfå leva i ett land som lyckats etablera en fungerandedemokrati, skulle jag vilja se förändringar av vårtsystem och dess funktionssätt i flera avseenden. Jagtänkte kortfattat argumentera längs några linjer.För det första behövs det en självprövning inompartierna. Vi har lovat för mycket. Vi talar iblandför obegripligt. Några har bindningar till mäktigaintressegrupper som gör att deras trovärdighet medfog kan ifrågasättas. Bindningarna till olikakravmaskiner bidrar till att partierna ofta tyckssakna helhetssyn.För det andra behövs det regeländringar somminskar den känsla av avstånd mellan väljare ochvalda som finns. Dagens riksdag kan sägas vara enkombination av parti- och personval. Vi är allainvalda genom ett parti, men bl.a. det faktum att vinu har tre s.k. vildar i visar att ingen kantvinga oss att underordna oss något parti.Utan att önska en utveckling mot fler vildar, trorjag att skulle fungera bättre ompersonvalsinslaget stärktes. Jag hoppas attpartierna, antingen inom ramen för den sittandepersonvalsutredningen -- de sammanträder förövrigt just nu -- eller under de partisamtal som jaghar fått statsministerns uppdrag att förbereda, skallenas om en bra personvalsmodell.För det tredje behöver vi en annan mix avkonfrontation och konsensus i svensk politik. Bådainslagen är lika viktiga. Konfrontationen behövs föratt vi skall vässa våra argument och pånytt bedöma styrkan i de åsikter vi har.Kompromisser och strävan mot konsensus behövsför att nå bestående resultat.Det är i detta perspektiv man skall se enförlängning av mandatperioden. Det är naturligt atttiden närmast före och närmast efter ett val intelämpar sig särskilt väl för breda uppgörelser. Detskulle betyda mycket för samarbetsklimatet isvensk politik och därmed för svensksamhällsekonomi, om den unikt korta svenskamandatperioden förlängdes.För det fjärde har vi anledning att se överriksdagens arbetsformer. De ålderdomligabegreppen lagtima och urtima riksdag kanavskaffas. Jag har uppfattat att alla är överens omatt enkelt bör kunna inkallas så snart detbehövs.De ansträngningar som görs för att vitaliseradebatterna bör fortsätta. Tyvärr måste vi erkännaatt en del av de idéer som prövats inte givitsärskilt goda resultat. Jag räknade ut att jag, omalla använde sin replikrätt maximalt, skulle hamöjlighet att tala 21 gånger i den debatten undersammanlagt . Jag tycker inte att detbidrar till att vitalisera den här typen av debatter.Utskottens arbete bör förändras. Vi bör t.ex.koncentrera oss mindre på budgetfrågor genom av dem läggs i finansutskottet. I stället bör vibygga ut möjligheterna att intressera oss förutvärdering och uppföljning.Fru talman! Ordet parlament kommer frånmedeltidslatinets ord för samtala. Tillkomsten avett folkvalt parlament brukar anses som en viktighändelse i ett folks historia. Varför är det då såviktigt att få tala? har talandet ochöverläggandet kommit i vanrykte. Det sägs att detpratas för mycket och handlas för litet. Vi harsäkert alla varit på ett möte där någon rest sig ochsagt: ''Ni bara pratar, ni måste handla! ''Ny demokrati har gjort mycket för att sprida denhär bilden. Politiker är som krokodiler med storakäftar och små öron, säger . Detfinns ett sunt förnuft, sägs det, som plötsligtupphäver alla ideologiska motsättningar ochintressemotsättningar och alltså inte behöverifrågasättas med det käbbel och tjafs som denpolitiska debatten påstås utgöra.Det här bygger på en fundamental missuppfattning.Det finns ingenting som är mer farligt för ett systemän att det inte ständigt utsätts för genomlysning ochifrågasättande. Slutna system stagnerar. De somförst skulle njuta av att käbblet slutat, skulle vaknaupp mycket brutalt och finna att det manslentrianmässigt avfärdat som käbbel var en deviktigaste motorerna i samhällsutvecklingen.Jag ser att har en krokodil på sittkavajslag. Det är bra att han själv påminner sigrelationen mellan att tala och lyssna. Jag kanske fårtillåta mig den synpunkten att kanske är den i denna kammare som mestbehöver fundera på den relationen. Om hanutökade sitt lyssnande något och drog ner sitttalande, tror jag att han skulle träffa en massamänniskor som var både sunda och förnuftiga, mensom kom till diametralt olika slutsatser på sammaproblem.Då är det inte längre så effektfullt att ropa på suntförnuft som lösning på problemet. Då behöver videt parlamentariska systemet för att få fråganallsidigt belyst, få möjligheten till kompromisserundersökta och få fram ett beslut som såmånga som möjligt står bakom.Fru talman! Den här debatten har kommit till ståndi efterdyningarna av de två stora krispaketen iseptember. Det finns förvisso mycket att diskuteraom hur vi skall organisera gränsytan mellan dedemokratiska systemet med dess krav på debatt ochförankring och de elektroniskt kommunicerandefinansmarknaderna med dess sekundsnabbaaffärer. Tekniskt sätt kan valutareserven försvinnapå några timmar.En sådan debatt kan leda fram till slutsatser som attvi behöver mer internationell samverkan, att denekonomiska politiken bör vara sådan att dessaplötsliga utbrott av misstroende kan undvikas, attRiksbankens oberoende bör stärkas osv.Jag tycker ändå att det är viktigt att slå fast attkrispaketen framför allt bevisade styrkan i vårtsystem, att beslut kan fattas snabbt när det ärnödvändigt och att våra ledande politiker harkraften och modet att skjuta åsiktsskillnader åtsidan när det verkligen gäller och agera för landetsbästa. Låt oss inte alltför mycket framställakrispaketen som demokratiska problem, när deframför allt var exempel på motsatsen, nämligen attsystemet fungerade.Sammanfattningsvis, fru talman, finns det mycketatt göra för att fortsätta att fördjupa och förbättravårt demokratiska system. Det allra viktigaste justnu är en uppgörelse om en författningsreform somförlänger mandatperioden och ökar inslaget avpersonval. Men låt oss i arbetet på att förbättrademokratin, komma ihåg att ofta påminna om attdet system vi har, med alla sina fel och brister, trotsallt är bättre än alla kända alternativ.(Applåder)Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag är helt överens med LarsLeijonborg om att demokratin är civilisationensfrämsta landvinning. Därför tycker jag att det ärväldigt viktigt att vi för en diskussion inte bara omhur vi skall kunna bevara vår demokrati utan ocksåom hur vi skall kunna utveckla demokratin till attgälla fler områden i samhället än enbart deparlamentariska församlingarna. Jag tänker på denekonomiska demokratin, som ju i dagens samhälleinte är så väl utvecklad som man skulle vilja.Väldigt få har väldigt mycket att säga till om, ochväldigt många har inget alls att säga till om.Jag tycker att det är en intressant parallell som LarsLeijonborg drar mellan utvecklingen i öst ochutvecklingen i väst. Jag har också svårt att få det häratt gå ihop. Jag tycker att den utveckling som vi harsett i , en demokratiprocess som jag troratt vi alla välkomnar, är väldigt bra, och jag kan inteförstå hur man i väst kan hyllauppbyggandet av ett system som i princip innebären union med mycket mycket stora demokratiskabrister.Å ena sidan hyllar man länders självständighet ochmöjlighet att styra sig själva, med egen valuta ochegen ekonomi, osv. Å andra sidan förespråkar manatt västvärldens länder skall ge upp detta till förmånför en form av högre demokrati som jag aldrig harförstått mig på, måste jag säga.Jag tar mig friheten att säga de här sakerna och attdiskutera demokratin såsom medlem iVänsterpartiet. Om anser att detpå något sätt inte passar sig i den här salen, tyckerjag att han skall förklara sig. Jag kan inte se attnågon form av bokrecension kan vara argumentnog för att säga att vi som tillhör inteskall diskutera demokrati.Jag har också bläddrat igenom boken som LarsLeijonborg nämnde, och jag vet inte om man skallsätta någon sanningsstämpel på det som står där. Vikan möjligen konstatera att en människa som harlevt mycket länge i de innersta kretsarna och varitden drivande i demokratifrågor antagligen själv harett ansvar. Sedan kan det diskuteras hur man tar detansvaret.För mig, som inte har varit med så länge iVänsterpartiet, har det alltid varit självklart attVänsterpartiet är ett svenskt parti som bygger pådemokratisk grund och som dessutom ser som enav sina viktigaste uppgifter att företräda människorsom har ytterst liten makt och som ser sinademokratiska fri- och rättigheter beskurna i denekonomiska politiken, inom arbetsrättens område,osv.Där finns väldigt mycket att göra, och det är det jagtycker att vi skall diskutera: Hur utvecklar videmokratin och demokratins förutsättningar iSverige?Anf. 27 () replik:Fru talman! Man behöver inte åberopa BoHammars bok för att bygga under mitt påstående,utan man kan nöja sig med att analysera det inläggsom just gjorde här i kammaren.Hon började med att säga att hon tycker att det ärbra att diktaturerna i öst har fallit. Detta harvisserligen hennes parti haft stora svårigheter, somframgår av bok, att verkligen ipraktiken fullfölja, men det anmärkningsvärda iGudrun argumentering kommer i nästaled, där hon jämför systemen i öst med densamverkan i som sker inom EG:s ram.Man kan ha vilken inställning som helst till EG,men att på jämföra insynsbrister ochdemokratibrister i denna gemenskap avdemokratier med förhållandena i östdiktaturernaär så groteskt och perspektivlöst att inget hadeeffektivare kunnat illustrera min huvudtes, att dendel av som hoppas på GudrunSchyman inte har kunnat bestämma sig ihuvudfrågan, vad det är för skillnad mellandemokrati och diktatur.Anf. 28 () replik:Fru talman! Enligt min uppfattning består intevänsterpartiet av olika delar. Jag vet inte om LarsLeijonborg har någon annan uppfattning.Jag tycker att det var en intressant jämförelse jaggjorde. Samma politiska företrädare som i Sverigevälkomnar och intensivt har stött t.ex. de baltiskastaternas frigörelse, vilket också hargjort, är så beslutna i frågan om att densvenska skall kunna lämna överbeslutanderätt till överstatliga organisationer ochöverstatliga organ.Jag är inte ensam om att dra den parallellen. Detfinns många andra som gör det, även statsvetare.Det är en intressant syn på demokratin att dentydligen når en nivå där mankan börja minska det folkliga inflytandet. Det är judetta det handlar om.