prot · GF09125 · 1992-06-03 00:00:00 — Det ärviktigt att de finns i omedelbar anslutning till övrigaförband vid utbildningen.Jag vill inte, som många andra, lägga tyngden vidsysselsättningen på de drabbade orterna. Jag vägraratt diskutera detta i de termerna. Det civilasamhället får skapa sysselsättning på annat sätt. Viskall ha ett försvar för att kunna försvara oss ihändelse av en konflikt.När nu alla tycks vara överens om att ytterligarebanta det svenska försvaret är huvudargumentetden nya situationen i , och särskilt iÖsteuropa. Jag vill påstå att den bild som ges avdetta är alltför glättad. Det som pågår i Jugoslavienborde få oss att göra halt eller åtminstone på ställetmarsch. Den nya situationen i det fornaSovjetunionen är naturligtvis glädjande, men kanman påstå att landet aldrig varit en störrekrutdurk än . Det oroar i alla fall mig och ettstort antal andra medborgare med försvarsintresse.När det gäller nedläggningarna och förflyttningarnai råder det delade meningar ombesparingseffekterna av dessa. De anställda videxempelvis P 6 i har med hjälp avfristående konsulter tagit fram egna beräkningar.Tyvärr kom dessa i ett mycket sent skede dagarnaföre utskottets justeringssammanträde. Det hardärför inte varit möjligt att på ett rättvisande ochseriöst sätt göra jämförelser mellan de olikakalkylunderlagen. Jag beklagar verkligen detta.Utskottet gör ett tillkännagivande, vilket redan harnämnts , om att avvecklingen skall ske på detför personalen bästa och mest tillfredsställandesättet.Herr talman! Låt mig slå fast att jag verkligen inteomhuldar bevarandet av kaserner.Rationaliseringar är naturligtvis nödvändiga för atttillföra försvaret ny materiel. Det är absolutnödvändigt med anskaffandet av en ny stridsvagn.Beslutet hastar. Det har alltför länge förhalats avtidigare regering. Min förhoppning är att det beslutvi skall fatta i stort sett skall bli ett förförsvaret bra beslut.Fyrpartiregeringen har med moderatförsvarsminister lyckats att få fram ettförsvarsbeslut med modern inriktning, vilket intetidigare har gjorts . Som alltid när vi står inför ettnytt försvarsbeslut är det en kamp för olika förbandoch olika orter. Det är ganska naturligt med sådanamånga gånger mycket starka engagemang. Tyvärrblir det också ofta övertoner av dessa geografiskaföreträdare.Utskottet har lyssnat till snart sagt alla militära ochkommunala företrädare som representerar förbandoch orter som berörs av förändringar. Vi har nästandränkts av brev och vykort från många av demänniskor som blir berörda av detta försvarsbeslut.Försvarsfrågor både splittrar och förenarföreträdare för olika partier.Det var med en viss förvåning som jag fick ett brevfrån det socialdemokratiska partidistriktet iHalland, där man verkligen ville slå vakt om sittregemente i , och man underströk viktenav att det fick vara kvar. Jag förstår egentligen intevarför jag som representant för regeringspartiernafick detta upprop, eftersom det i propositionen inteföreslogs en nedläggning av I 16. Det var i stället desocialdemokratiska partikollegerna i somhade de tankegångarna.När ÖB lägger fram sitt förslag till regeringen kanman alltid tycka om det är bra eller dåligt. Men detär ett pussel, och lyfter man en enda av dessapusselbitar har man ställt till oreda. ÖB:s förslagom nedläggning i kom inte med ipropositionen. Det blev i stället. I ett särskiltyttrande beklagar jag själv att utskottet inte följtpropositionens föslag om nedläggning av F 6 iKarlsborg. Den alltmer förekommandekonstellationen av socialdemokrater ochnydemokrater vill ha kvar F 6, och i stället offrarman F 13 i Norrköping.Nu vill dock nydemokraterna även ha kvar F 13,vilket de markerar med sin reservation. Det är ettpopulistiskt inslag, eftersom man inte skickar mednågra pengar för att bibehålla båda flottiljerna.I en intervju i fredagen den 22maj säger demokratis partiledare att det finns mycket pengar atttjäna på de befintliga flottiljerna. Han säger ocksåföljande: ''Jag har personligen talat medöverbefälhavaren och flygvapenchefen och fåttbeskedet att det går att göra besparingar så att F 13skall kunna räddas. ''Jag frågar mig vad detta är för någonting. Antingenär det som sägs inte sant eller så har det begåttstjänstefel av ÖB och flygvapenchefen. Om det gåratt spara så mycket pengar som man hävdar iartikeln, är det försvarsledningens förbaskadeskyldighet att göra dessa besparingar även om maninte lever under hot om förbandsindragningar. Jagvill fråga försvarsministern om han har förtroendeför den försvarsledning som gör sådana uttalanden.Militärledningen har i varje fall inte införförsvarsutkottet redovisat dessa åsikter.Samma generositet präglar de stora utfästelser somchefen för F 13 gör om vilka besparingar man nuhelt plötsligt kan göra om man får bli kvar. Jag harsamma synpunkter på detta som på uttalandena avÖB och flygvapenchefen.Det är min förhoppning att dagens försvarsbeslutändock skall leda fram till effektivitet och en godförsvarsmakt som kan försvara hela vårt land i denhändelse vi skulle bli angripna.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan.Det har varit många hyllningskörer till HansLindblad. Det är klart att vi kommer att saknaHans inlägg, även om de inte alltid har varit heltenkla att följa. Men det har varit stimulerande atthänga med. Möjligen är det bara en kategori sominte instämmer i denna hyllningskör, nämligenriksdagens stenografer.Anf. 40 () replik:Herr talman! inledde sittanförande med att försöka förklara varförmoderaterna har gått ifrån de mycket stora överbudsom lämnades i valrörelsen, när man som ArneAndersson utlovade 20 miljarder eller som LarsTobisson 27 miljarder. säger beror på att vi bara fick av rösterna, ochmed av väljarstödet kan man inte genomföraalla sina löften, utan då får man pruta.Men inte trodde väl när han gickut och deltog i denna löftesgivning att moderaternaskulle få av rösterna? Hade inte WiggoKomstedts främsta syfte varit att vilseföra väljarna,borde han ha sagt, att om vi får av rösternakommer vi att höja försvarsanslagen med 27miljarder, eller vad det nu var. Jag tycker faktisktatt inlägg här på något sättbekräftar detta medvetna vilseförande av väljarna.Sedan säger att de nya kalkylersom presenterades kom litet försent, och egentligen borde inte A 3 flyttas tillHässleholm. Men om nu har denuppfattningen, varför då inte stödja den skrivningsom finns i socialdemokraternas reservation nr 15?Hade gjort det i utskottet, hadedetta blivit utskottets skrivning, och A 3 hadekanske t.o.m kunnat bli kvar i . Pådetta sätt gör sig personligenansvarig för att detta olyckliga beslut nu tydlligenblir genomfört.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag vill till säga attskillnaden mellan honom och mig möjligen är den,att om jag går ut och talar om vad jag villgenomföra och vad jag har som målsättning,innefattar det naturligtvis att jag får väljarnasförtroende att göra det. Det är möjligt att StureEricson inte har den ambitionen, utan att han istället är ute efter att vilseleda. Det har inte varitmin uppfattning och målsättning.Man måste genomföra det som man har möjlighetatt göra. Vi har i denna fyrpartiregering intekunnat nå längre än vad vi nu har gjort. StureEricson kan ju hänvisa till att han inte hade stöd avsina regeringsvänner från v, så att han på sin tidkanske inte heller hade kunnat genomföra allting.När det nu gäller den fråga som jag tog upp, och därjag framförde ett beklagande, har jag inte sagt attkalkylerna inte höll. Jag sade att det var synd att dekom så sent att man inte kunde göra en seriösbedömning av dem och deras innehåll och jämföradem med andra kalkyler vilka låg till grund förbeslutet. Jag har nämnt att P 6 försvinner somregemente och att jag beklagar detta. Jag hardäremot inte nämnt A 3. Jag representerar inteKristianstad kommun, utan jag representerarKristianstad län. Som sådan representant tycker jaginte att man skall göra företräde för någon av länets13 kommuner.För mig är det ingen riksolycka att man flyttar ettregemente inom samma län. Om man nuflyttar trängen till -- vilket kanske också jaginte tycker är riktigt, men om man nu gör det -- voredet samhällsekonomiskt vansinne att inte användade lokaler som blir tomma i , därträngen flyttade in vid samlokaliseringen för fyra årsedan. Där finns nya kaserner. Skulle de inteanvändas, , vore det faktiskt mer änslöseri.Jag tycker att det är ganska naturligt att mananvänder de lokalerna i det läget. De lokaler somfinns på är inte bra. Där måste maninvestera mycket stora pengar. Då är det bättre attanvända de lokaler som står tomma . HarSture en annan uppfattning, förstår jag atthan är mycket lättsinnig.Att vi nu inte har nått längre än vi har gjort i detsom blir försvarsbeslutet beror också, som StureEricson vet, på att det i det råttbo som vi övertoginte fanns de pengar som vi hade trott skulle finnas.Anf. 42 () replik:Herr talman! Jag kan inte förstå det på annat sättän att det nu säger är att hanegentligen inte vill flytta trängen till . Dethade gått bra att motsätta sig det. Då hade det intefunnits något motiv att flytta A 3 till Hässleholm.Wiggo Komstedt fastnar i sin egenargumentation.Han säger: Vi nådde inte längre än till 7 miljarder.Vi lovade visserligen 27 miljarder, men det blev 7.Menar att det i dagens läge hadevarit motiverat att höja försvarsanslagen med 27miljarder, i ett läge då alla länder runt omkring ossdrar ner på sina försvarskostnader? Står WiggoKomstedt fast vid övertygelsen att detta vore klokförsvarspolitik, att höja anslagen med 27 miljarder,som ni lovade före valet?Anf. 43 () replik:Herr talman! Kan precisera när jaghar lovat några 27 miljarder? Det har jag nämligeninte gjort. Om har hört detta, vill jagveta när och var. Jag har inte vid något tillfällenämnt någon siffra. Jag har sagt att det är angelägetmed ett starkt svenskt försvar. Det innefattar ävenSkåne. Jag tycker att det är viktigt medpansarregementena och flyget. Ni ville lägga nerflyget. Ni ville ta . Ni ville byta mot A 3.Det är att blanda ihop äpplen och päron. Jag troratt ÖB:s förslag är balanserat när det gällerluftstridskrafter och landstridskrafter. Det var endålig bytesaffär ni erbjöd i det sammanhanget.Är det en riksolycka om man flyttar ett regemente3 mil inom samma län, ? För mig ärdet definitivt inte det. Jag tycker att det är viktigtatt det finns kvar i Sydsverige.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 44 Försvarsminister ():Herr talman! Jag fick en direkt fråga av WiggoKomstedt om de beräkningar som har gjorts i olikasammanhang. I detta fall rörde det bl.a. flygsidan.Jag kan inte underlåta att säga att jag, underdebatten om fredsorganisationen, har blivit mycketförvånad över de högst olika siffror som harkommit fram. De har nämligen följt ett mönster. Såfort ett förband har blivit nedläggningshotat, ipropositionen, i motioner eller på annat sätt, harföreträdare för förbandet plötsligt sagt att de kanklara av verksamheten också i fortsättningen till enbetydligt lägre kostnad, i vissa fall med enbemanning som ligger närmare hälften av dennuvarande.Det naturliga är då att kontrollräkna,kontrollräkna och åter kontrollräkna, och helst låtaolika personer eller institutioner göra det. Dettycker jag är bra. Det är utmärkt attförsvarsutskottet verkligen har försökt räkna medolika metoder.Det intressanta är emellertid att man nästan alltidkommer fram till ungefär samma resultat. Detinnebär inte, herr talman, att man inte kan sparapengar. Det kan man säkert. Men att man plötsligtmed bibehållen verksamhet och effektivitet skullekunna halvera kostnaderna för ett förband, det ärlångt bortom realismens gräns. Det vore utmärktom det vore så.Herr talman! Risken med denna typ av plötsligautspel är naturligtvis att man får som man vill, blir ålagd att uppfylla det man har sagt i media,nämligen att driva verksamheten på ett visst ställemed halva anslaget. Klarar man inte det, är mansannerligen illa ute. Har man gått ut och lovatsådant och sedan inte klarar av det i verkligheten,skall man nog ägna sig åt annan verksamhet ifortsättningen.Herr talman! Vad som också förvånar mig är att detfrån de förband som inte har berörts avfredsorganisatoriska förändringar inte har sagts attde kan driva verksamheten till halva priset.Sensmoralen i detta är att man skulle varslasamtliga förband om nedläggning och då uppnå enbesparing på , om jag nu tillåter mig att varaironisk -- det är väl bäst att säga det, så att ingenmissförstår mig.Det är självklart att det tas till överord i en debattav detta slag. Jag har den största respekt för demänniskor som slåss för sina förband. att det är sällsynt fint att man gör det, i ett land som , till skillnad från i vissaandra länder, vill behålla förbanden. Det finns inteså långt härifrån ställen där man med största glädjeskulle vilja bli av med sina förband. Här är detannorlunda.Jag kan försäkra att vi fråndepartementets sida skall göra vad vi kan för att setill att rationaliseringar verkligen kommer tillstånd. Det fina med detta försvarsbeslut är attrationaliseringsvinsterna stannar inomförsvarsmakten. Så var det inte tidigare. Nukommer nya bestämmelser. Jag tror att det äromöjligt att få människor att verkligen gå in förrationaliseringar i den egna verksamheten om devet att pengarna försvinner någon annanstans. Omman vet att man kan använda pengarna tillförbättrad materiel eller vad det nu kan vara, harman en ordentlig anledning att verkligen spara ochjobba på. Det är möjligt fr.o.m. den 1 juli.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag får tacka försvarsministern förhans synpunkter. vill jag säga att man kangå ytterligare ett steg. Om det nu finnsförbandschefer i vårt land som helt plötsligt görutfästelser till olika politiker om hur mycket de kanspara, vore det då inte rimligt att de redan hadegjort de besparingarna, utan piskan på ryggen, medhotet om indragningar?Eftersom det handlar om flygvapnet kan jag passapå att ställa en fråga. Med dessa utfästelser är detväl inte tal om någonting annat än att flygvapnetligger på ett rasande fint plus detta år? Flygvapnethar väl en bra bit kvar till att förbruka de totalamedlen.Anf. 46 Försvarsminister ():Herr talman! Får jag bara säga till jag hoppas att alla de som serrationaliseringsmöjligheter utnyttjar dessa. Detbehövs inga särskilda beslut för att vidtarationaliseringar i verksamheten. Framför alltbehövs inga beslut för att komma med förslag pådetta område.Det skall bli intressant , när vi kanöverblicka utfallet för de olika försvarsgrenarna fördet gångna budgetåret och se om de redan med dentidigare nivån har lyckats hålla sig inom ramarnamed angiven verksamhet. Jag utesluter inte att detkan bli svårt för en och annan, trots att man nu harvarit frikostig med stora rationaliseringslöften. Jagskall naturligtvis avvakta de siffror vi får.Anf. 47 ():Herr talman! En väldigt viktig del av det svenskatotalförsvaret är marinen och dess verksamhet.Vårt land har ju stort behov av att kunna försvarahela sin långa kust. Marinen med modernakustartilleriförband, jägarbataljoner,amfibieförband, kårbatterier och kustflottan har,vill jag påstå, en modern och effektiv flotta iSverige.Det har ibland i debatten förekommit påståendenom att vi inte skulle ha en helt tillräcklig flotta. Dåmäter man oftast i antal enheter. Jag tror man görett misstag när man enbart mäter i enheter ochstorlekar på fartyg. En del gör t.o.m. jämförelsermed när vi hade de stora slagskeppen. Jag tror detär riktigt att i debatten föra in att de fartyg somfinns i den svenska flottan -- liksom i utländskaflottor -- är mycket effektivare och vassare och kangöra många fler konster. Jag vill alltså påstå att vihar en mycket effektiv flotta.Vi har lyckats få fram produkter som ärvärldsledande tack vare det unika samarbete somfinns i mellan dem som hanterar fartygentill sjöss och varvsindustrin, framför allt givetvisKarlskronavarvet och i . Det harockså visat sig i de ansträngningar industrin gjort attexportera. Vi har lyckats sälja fartyg till sådananationer som , och Singapore.Detta är, tycker jag, en sak som vi i har allanledning att slå vakt om.Det har också tidigare i debatten sagts att det skullekunna gå att betälla delar av fartyg i andra länder.Jag vill påstå att det är ett misstag om man tror attdet fungerar på det sättet. Det är så passkomplicerat att bygga ett fartyg att det måstegöras efter hand på plats, skiva för skiva så att säga.Det går inte att göra som förr, att beställa skrov,bogsera dem till och utrusta dem här. Jaghoppas tankarna på detta är borta.Vi har i en del reservationer till betänkandetutvecklat våra tankar vad gäller marinen ochkustartilleriets utbildning. Jag skall inte förlängadebatten genom att upprepa. Jag vill bara hänvisatill reservation 20. Där pekar vi på möjligheten attflytta över utbildning till Marinkommando Ost ochtill Marinkommando Syd ifrån ochGöteborg för att få en effektivare utbildning. I enkrympande organisation är det viktigt att se till attsamordna så mycket som möjligt av verksamheten.När vi, herr talman, fattar detta stora försvarsbesluti dag innebär det tyvärr att en del människor somjobbar i försvaret mister sina anställningar. Det ärbaksidan på strukturomvandlingen ellerminskningen av organisationen som vi i stora dragär överens om.På marinens område försvinner ca 1 500 jobb underfemårsperioden och bara nere i MarinkommandoSyd försvinner 500 jobb.Det är att beklaga att vi inte kunnat följa upp våraförslag om att satsa särskilda pengar för att göraregionalpolitiska insatser på de områden somdrabbas. Det hade faktiskt underlättat ganskamycket.Herr talman! Jag har inget övrigt yrkande. StureEricson har för vår del yrkat bifall till dereservationer vi tänker rösta för i kammaren.Anf. 48 ():Herr talman! Dagens försvarsdebatt och beslutröner mycket stort intresse, både inom ochsjälvklart utanför . Jag tänker för min delkort beröra två områden.Det första är försvarsmaterielindustrin.Personligen har jag alltid haft uppfattningen attSverige skall ha en egen försvarsindustri. Vi kaninte vara självförsörjande när det gällerförsvarsmateriel, men det är angeläget att vi inomolika delområden behåller kompetens ochproduktion.Svensk försvarsindustri är en av de främsta ivärlden. Industrin präglas i hög grad av teknologioch därmed också av mycket duktiga människoroch flyktig kompetens. För att behållakompetensen -- till gagn för svenskt försvar -- krävsintressanta utvecklingsuppdrag.I finns en enda kund, . Det är alltsånödvändigt med en viss export för att kunnaupprätthålla produktion och kompetens. Ochsvensk försvarsindustri har hävdat sig välinternationellt.Men glädjande nog har det skett en avspänningmellan supermakterna, och den internationellamarknaden intar en avvaktande hållning vad gällermaterielanskaffning. Volymerna har alltså minskatkraftigt, och försvarsindustrin har överkapacitetbåde i och i övriga Europa.Den strukturförändring som pågått ärlångt ifrån avslutad . Bl.a. vid iKarlskoga har mycket kännbara neddragningarskett kontinuerligt , och forsattamarknadsanpassningar är att vänta.Industrin har alltså tagit ett stort ansvar i dennastrukturprocess och klarat den omställningsom krävts. Man har klarat det utan att gå under,och därmed lyckats behålla och utveckla vissaspetskunskaper som troligen har stor betydelse i detsvenska försvaret framöver.Därför är det mycket glädjande att både regeringenoch utskottet tydligt deklarerar att ''det är av storsäkerhetspolitisk betydelse att vi inom landet kanbehålla en försvarsindustriell kompetens även iframtiden.'' Det andra området jag vill beröra, herrtalman, är det icke-militära motståndet.Såväl propositionen som betänkandet talar nästanenbart om hur svensk försvarsmakt skall kunnamöta ett väpnat angrepp, ha förmåga att motståangrepp och hindra en angripare att få fast fot påsvensk mark. Och det är naturligtvis det allraviktigaste, att vi verkligen lyckas slå tillbaka ettangrepp.Men: Det måste finnas all tänkbar beredskap ävenför en situation där en angripare fått rejält fotfästei landet. Om exempelvis en del av Sverigeockuperas, hur försvarar vi oss då mot enockupant? Det enda egentliga om detta, som står iregeringens proposition, är följande mening: ''Omen angripare genom sina operationer lyckas brytavårt organiserade motstånd skall alla tillgängligaresurser utnyttjas för att fullfölja försvaret i alla deformer som folkrätten medger. ''Några av oss som är verksamma i Delegationen föricke-miltiärt motstånd har i en motion ansett attriksdagen bör tydliggöra vad verksamheten handlarom och kan ha för betydelse i totalförsvaret.Det är långt ifrån allmänt känt ännu att det i Sverigefinns en planering för hur en motståndsrörelse skallstarta och verka i ett tillstånd där landet -- ellerdelar därav -- är ockuperat. Men där informationennått ut i internationella kretsar väcker detuppseende. Det är unikt att ett land i fredstid läggergrunden för en motståndsrörelse.Det är mycket viktigt att framhålla attmotståndsrörelsen inte är ett alternativ till detmilitära försvaret, utan ett komplement.Motståndsrörelsen ingår i totalförsvaret.Längre tillbaka -- -- pågick stundomen debatt i vårt land om att bygga upp ett slagsmotståndsrörelse, vilken successivt skulle ersättadet militära försvaret. Detta var en orealistisktanke, som inte heller vann gehör i riksdagen.Däremot föddes senare tankar på att olikamotståndsformer från allmänhetens sida kan blimycket besvärande för en utländsk makt somförsöker kontrollera svenskt territorium ochsvenska folket. En enhällig riksdag beslöt 1986 att''i vårt totalförsvar skall som komplement ingå icke-militära motståndsformer. ''Motstånd kan av allmänheten bedrivas på mångaolika sätt, alltifrån enkla demonstrationer tillsabotage. Det icke-militära motståndet är alltsåinte bara civilmotstånd, utan kan även omfattavåldsinslag. Det skall kosta en ockupant storaresurser att kunna behålla ett fast grepp. Därmedskall också det icke-militära motståndet ha enkrigsavhållande effekt.Förebilder om motståndsrörelser finns i bl.a. Norgeoch . Under senare tidhar icke-militära motståndsformer visat sig mycketverkningsfulla i de stora politiska omvälvningarsom ägt rum i Central- och Östeuropa.Syftet med den är alltsåatt komplettera ett vasst militärt försvar med enbred allmän uppstudsighet mot främmande maktsom inkräktar.Vår motion avstyrks visserligen, men dess innebördblir väl tillgodosedd. Vi ville få en skrivning somframhåller alla försvarsformer -- även motstånd.Det har vi fått i utskottets betänkande, och dettackar jag för.För att delegationen sedan skall kunna genomförasina uppgifter behövs också ekonomiska resurser.Vi rör oss fortfarande med mycket små ramar. Detfinns anledning att återkomma till den frågan, meni nuläget har vi avstått från att yrka på utökademedel.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 49 () replik:Herr talman! Om jag kan säga de här få orden jagavser att säga utan att det uppfattas som en replik imeningen invändning, skall jag försöka göra det.Det som har sagt ommöjligheterna att komplettera svenskt försvar meden motståndsrörelse är alldeles riktigt. Men vimåste i varje fas veta, att när en motståndsrörelsehar en uppgift har det militära försvaret förlorat --då har vi en fiende innanför landets gränser, enfiende som rör sig i . Det betyder att vi fårhålla en distans till tanken om icke-militärtmotstånd, då det ligger ett misslyckande bakomdetta.Det är det enda, , jag vill kompletteradetta anförande med.Anf. 50 () replik:Herr talman! Jag tror att och jagär helt överens om den saken, men det innebär inteatt man får bortse från att ett misslyckande kan ske.Vi skall då inte stå handfallna, utan fortsätta att ialla former försöka försvara oss.Anf. 51 ():Herr talman!