prot · GF0975 · 1992-03-12 00:00:00 — På flera håll inomregeringskansliet förbereds likaså insatser för attbistå med att bygga upp de olika institutioner ochden lagstiftning som ett demokratiskt samhällekräver.Jag kan också nämna den modellarbetsförmedlingsom AMS håller på att bygga upp i det samarbete som har inletts för att ökasäkerheten vid ett antal kärnkraftverk, bl.a. iSosnovyj Bor utanför samma stad. Sverigemedverkar också aktivt i den nya europeiskautvecklingsbanken talman! Låt mig här betona att det inte bara ärregeringen som kan vidtaga åtgärder för att stödjademokrati och marknadsekonomi i ochandra länder i OSS. Värdefulla bidrag lämnas inteminst genom de parlamentariska kontakter somtas. anordnades t.ex. ett seminarium iMoskva om flerpartisystem. Flera av utskotten harbesökt , och senast besökte HansGöran själv tillsammans med ytterligare ettantal ledamöter är ett viktigt sätt att förmedla kunskaper omdemokrati och marknadsekonomi. Jag tror attbetydelsen av dessa kontakter inte kan överskattas.Jag vill också uppmana olikapartier till fortsatt och ökat samarbete medpolitiska partier i . De demokratiskakrafterna där behöver allt stöd som de kan få. I denfria västvärlden har vi tålmodigt byggt upp vårdemokrati under loppet av decennier. Den tidenhar man inte på sig på andra sidan Östersjön.Anf. 14 HANS ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för detutförliga svaret. Utrikesministern och jag är enseom det stora värdet av att upprätthålla bredapolitiska kontakter med och andra länderi OSS. Det finns dessutom ett växande intresse iRyssland att utveckla våra förbindelser. ärett land som många ryssar på olika områden vill fåimpulser och idéer ifrån.Men och övriga har ocksåmycket att ge i det mellanfolkliga utbytet,bl.a. på kulturens och vetenskapens områden. Detär här av stor betydelse för den fredligautvecklingen i vår del av världen att våraömsesidiga relationer är goda och vänskapliga.Svensk säkerhetspolitik -- alliansfrihet i fred,syftande till neutralitet i krig -- är i hög gradberoende av att det finns förtroendefulla och stabilarelationer österut.I min interpellation framhöll jag att det finns bådepositiva och negativa tendenser i utvecklingen iRyssland, det ledande landet i OSS. Av särskildbetydelse är det att ge ett starkt stöd åt dendemokratiska utvecklingen. Utrikesministernnämner förekomsten av auktoritära stämningar.Jag vill tillägga att under besöket i kundeman iaktta allvarliga uttryck för antisemitism,extremism och bakåtsträvande tendenser.Tyvärr måste jag konstatera attmarknadsekonomin i brist på erforderligkonkurrens, effektiv finansiell styrning avekonomin och socialt verksamma begränsningaroch insatser inte fungerar tillfredsställande.Sveriges insatser bör i hög grad inrikta sig inte barapå kunskapsöverföring utan också på att svenskaexperter och yrkeserfarna i ökad utsträckning kanvara med och delta i den ekonomiska verksamhetenunder en övergångs- och inkörningsperiod.Min uppfattning är att det är särskilt betydelsefulltatt kan koncentrera sina insatser till S:tPetersburgsområdet. Jag anser att här bör stödetoch biståndet komma upp i samma nivå som gällerde baltiska staterna. Jag undrar vadutrikesministern säger om det.Det rör sig i stor utsträckning om att söka inriktasig på inte alltför stora projekt men projekt som ärutvecklingsbara. Jordbruket, folkbildningen,kooperation och livsmedelsdistribution är exempelpå områden där jag tror att kan göraspeciella insatser och där våra bidrag efterfrågas.På kort sikt behövs givetvis humanitära insatser,men trots det akuta läget är det ändå inte detta mani första hand vill diskutera. Det är sålunda merfråga om att få hjälp till självhjälp.Rättsväsendet studerades särskilt under besöket,och jag vill i korthet nämna några förslag som jagtycker är viktiga.Ryska parlamentariker intresserar sig nu för . Jag tycker att skulle kunna görainsatser för att stödja tillkomsten av en JO-institution.Fångvården utvecklas mot ökad humanisering, ochjag tycker att rysk fångvårdspersonal borde kunnafå inbjudan till för studiebesök för att sedanvidareutveckla förbindelserna.Det brottsförebyggande arbetet är mycket viktigtmed hänsyn till den organiserade och ekonomiskabrottsligheten, som är mycket omfattande. Där börett utbyte kunna komma till stånd.Slutligen skulle jag vilja säga det som jag i varjeanförande talar om. och OSS-staterna böravskaffa dödsstraffet, liksom alla bör göra. Sverigebör vara aktivt i det arbetet. Det skulle ha storbetydelse, om de stora länderna tog ett steg i denriktningen.Anf. 15 ()Herr talman! Jag vill också tacka utrikesministernför ett mycket utförligt svar. Jag var en av dem somdeltog i samma resa som . Ungefär samma grupp var där för tre årsedan också, och det var mycket intressant attjämföra situationen då och nu.Vad jag upplevde som mycket tragiskt var att sålitet hänt när det gäller denekonomiska demokratiseringen. UnderGorbatjovs tid kom glasnost, men någonomfattande perestrojka såg vi egentligen inte till.När vi var där förra gången var människorna fullaav hopp om en bättre framtid, även om de sågmånga svårigheter. Tyvärr är optimismen mindrehos vanliga människor , vilket till stor del berorpå att levnadsvillkoren bara blivit sämre under dentid som gått. Som ytterligare börda kom den s.k.prisreformen som flerdubblade priserna utan attdet egentligen finns några fria konkurrerandeaktörer på marknaden.Jag tänker ta upp bara en speciell fråga som jagtycker har en avgörande betydelse förmänniskornas levnadsvillkor och därmed också förden fortsatta demokratiska utvecklingen iRyssland. Det gäller livsmedelsproduktionen. Därär situationen akut. Jag skall berätta som ettexempel att efter ett möte kom en man fram till migoch ville skicka folk till påjordbruksutbildning. Han sade så här: Jag harupplöst kolchosen i min valkrets, men jag vet intevad vi skall göra i stället.Han kom från ett bördigt område i södra vårbruket kanske egentligen borde börja nu.Jag lovade att undersöka möjligheterna tillutbildning, men jag sade också till honom att detinte hjälper i den akuta situationen just nu.Det finns många problem. Bristen påjordbruksmaskiner är oerhörd -- vapenindustrinborde kanske kunna tillverka dem. De som harjordbruksprodukter håller också inne med dem ochkräver t.ex. en traktor i utbyte, eftersom de vet attde inte kan få tag i den på något annat sätt. Manförsöker alltså med byteshandel i stället, och detmedverkar också till livsmedelsbristen.Risken är just nu att mycket stora arealer överhuvud taget inte blir sådda , och då kommer julivsmedelsbristen att bli akut fram i höst.Efter att vi kommit hem nåddes vi av nyheten attJeltsin nu satt sin vicepresident och främste kritikerAlexander Rutskoj som ansvarig just förjordbruket. Med tanke på att han mer tycks höratill bakåtsträvarna tycker jag att det inger vissafarhågor inför framtiden.Det är naturligtvis nödvändigt med humanitär hjälpnär det gäller livsmedel i den här situationen.Samtidigt vet vi vilken snedvridande effekt sådanhjälp har på den inhemska produktionen och denpassivitet sådana insatser kan skapa. Vi skullekunna fortsätta i all oändlighet att levereralivsmedel utan att vi egentligen hjälpermänniskorna särskilt mycket. Själva produktionenmåste förändras på plats.En av de mest akuta och omedelbara uppgifterna äratt medverka till att jordbruket fungeraråtminstone hjälpligt under denna säsong.Utbildningsinsatser hjälper först på längre sikt.Jag vet att LRF har en del samarbete medRyssland. Men det borde säkert kunna utökas. Detkan gälla insatsmedel och att fler kunnigajordbrukare åker till . De harkunskaperna, och det är det snabbaste sättet attarbeta just nu.Jag hoppas att vi från sida kan prioriterasådana insatser både inom landet och även i detinternationella samarbetet. Det här är en akutfråga. För del gäller detta i första hand S:tPetersburgsområdet.Anf. 16 ():Herr talman! Jag vill också tacka utrikesministernför svaret, även om det inte är jag som har väcktinterpellationen.Jag var medlem i den grupp som besökte ,och därför vill jag också förmedla några intryck.Där var många intryck, men det råder en komplexsituation där som berör oss nu.Jag vill diskutera de etniska konflikterna som vidagligen ser sprids i olika delar av det fornaSovjetunionen och som kan bli ett hot i vårtnärområde. Det är viktigt att visa för de människorsom lever i dessa olika områden att vi engagerar ossinternationellt och försöker skapa lösningar pådessa konflikter på fredlig väg.Jag träffade i en professor i internationellrätt och en medarbetare till honom -- en forskaresom tog sin Masterexamen på Wallenberginstituteti . De är båda mycket intresserade av attbygga upp kontakter, bl.a. med . De tänkteöppna ett institut i för etniska konflikter isamarbete med andra länder. De vill få fram merinformation och kunskap för att kunna skapafredliga lösningar på konflikter. De berättade att dehade kontakt med ett forskningsinstitut i Tyskland.Det vore fint om kunde delta i ett sådantinternationellt samarbete just för att kunna lösakonflikter. Det är fruktansvärda grymheter sompågår i t.ex. många delar av . Jagskulle vilja ha en reaktion från utrikesministernssida på den punkten.Anf. 17 Utrikesminister ():Herr talman! Regeringen delar uppfattningen somhar framförts här att är enav de områden som skall prioriteras. Jag ärövertygad om att våra kontakter med S:tPetersburg kommer att växa och tillta i omfattningoch styrka.En förklaring till att, glädjande nog, kontakternafungerar så snabbt med de baltiska staterna är detbreda folkliga engagemanget. Det är så många i detsvenska samhället som har gamla kontakter ochsom nu knyter an till gamla band och traditioner.Därför går arbetet snabbt. Jag tycker att vi skallvara glada över det.Jag är övertygad om, och regeringen äruppmärksam på detta, att är enviktig samarbetspartner. Katastrofbistånd harskickats till , bl.a. påkärnsäkerhetsområdet. Enmodellarbetsförmedling har skapats, och flerinsatser kommer.Jag är övertygad om att jordbruksområdet, som harnämnts av , är kolossaltviktigt. LRF och våra jordbruksorganisationer ärde som kan göra mycket för att överföra kunskaptill de människor som vill bli jordbrukare i vårmening, dvs. måste vii nu uppmärksamma frågorna om utsädeoch konstgödsel. Bl.a. har vi möjlighet att göra deti vårt samarbete med Baltikum.Jag vet att man inom EG nu diskuterar hur en delav de stora resurserna som är anslagna förkatastrofbistånd skall kunna användas för att istället bekosta utsäde och handelsgödsel. OmSverige vore medlem av EG , skulle Sverigekunna hjälpa till direkt i denna process. Endiskussion pågår inom EG i denna fråga.Självfallet delar jag uppfattningen att demokratin ialla dess former, dit tillhör ju rättssamhället, äroerhört väsentlig. Det är ett viktigt område för ossi att vara verksamma i. Jag vill återigenpeka på värdet av fortsattaparlamentarikerkontakter på det här området.Jag vill för peka på det faktumatt det inom ESK-processens ram diskuteras etttillsättande av en minoritetsombudsman. Man harinom ESK arbetat mycket med minoritetsfrågoroch skyddet för mänskliga rättigheter. Det ärmycket möjligt att den rätta vägen att gå är att inomEKS-processens regelverk ha enminoritetsombudsman. Detta utesluter inte pånågot sätt behovet av nationella institut ochsamarbete med andra institut, t.ex.Wallenberginstitutet -- som om. De olika processerna måsteförstärka varandra.Anf. 18 HANS ():Herr talman! Det är bra att utrikesministern sägeratt det skall ske en koncentration av insatserna tillS:t Petersburgsområdet. har även med detområdet haft gamla och långvariga relationer påmånga plan. Det finns ett stort intresse i förjust det området. Det är viktigt att framföra detta,eftersom situationen är om möjligt ännu merakritisk i det området än vad den är i de baltiskastaterna. Det innebär inte att jag på något sätt anseratt insatserna för de baltiska staterna skall minskas.Jag säger detta mer för att jag upplevde så starkthur allvarlig situationen är där.Det finns ett militärindustriellt komplex i S:tPetersburgsområdet som har sysselsatt direkt ochindirekt 1,7 miljoner människor. Hela denapparaten står inför en väldig omvandling, ochstora delar kommer att läggas ner. Det här är baraett exempel på en mycket kritisk fråga, och mankan inte tala nog om denna fråga.Utrikesministern nämnde stödet till dendemokratiska utvecklingen. Det är viktigt att inteminst stödja det jag tog upp tidigare, nämligenfrågor om rättssäkerhet och att kan bli enrättsstat. Jag skulle vilja ha en reaktion frånutrikesministern att hon ställer sig positiv till dessaförslag och idéer. De syftar alla till att dels stärkarättsstaten i , dels bidra till att på etteffektivare sätt motverka den mycket allvarligabrottsligheten. I vissa delar av det stora samväldetkan man säga att brottsligheten har fåttmaffiakaraktär.Anf. 19 ():Herr talman! Jag hör med tacksamhet och glädje attutrikesminstern instämmer i behovet av att vi iSverige skall utöka våra kunskaper och samarbetanär det gäller att lösa etniska konflikter på fredligavägar. Det är fint att inrätta enminoritetsombudsman inom ESK och att ESKkommer mer än tidigare tar sig an frågorna omminoriteter. Det behövs med tanke på hur det serut i världen . Det är då viktigt att där finnskunskap som byggs upp på plats och nära de som ärberörda, och att det sker ett samarbete övernationsgränserna så att det finns en grund att stå på.Anf. 20 Utrikesminister ():Herr talman! Jag kan berätta för Hans GöranFranck att den ansvarige ministern i den ryskafederationen kommer på ett bilateralt besök till vårjustitieminister. Detta kommer att ge utmärktatillfällen att ta upp några av de frågor som HansGöran har aktualiserat. Det är ettömsesidigt intresse att vi försöker stödja varandra idenna process.Vi kan också fundera över på vilket sätt kan vara av intresse för den ryskafederationen. Jag kan inte se annat än att dettaockså är intressant.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1991/92:110 omSveriges utrikespolitiska syn på PalestinafråganAnf. 21 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen har vidtagit eller avser att vidtaga någraåtgärder som innebär att svensk politik iPalestinafrågan har förändrats till följd avregeringsskiftet.Den principiella inställning tillden arabisk-israeliska konflikten ochPalestinafrågan är väl känd. Jag utvecklade densjälv i mitt FN-tal och i ett interpellationssvar den24 , då jag sade följande:''ockupation av palestinska och andraarabiska områden kan bringas till sitt slut genom enfredsuppgörelse, som baseras på säkerhetsrådetsresolutioner 242 och 338 med den därav följandeprincipen om land för fred. Israeler och palestiniermåste erkänna varandras rätt till fredlig samlevnad.Israel måste ha rätt att existera inom säkra ochinternationellt erkända gränser. Palestiniernas rätttill självbestämmande, inkl. rätten att bilda en egenstat, måste accepteras av . ''Denna svenska inställning grundar sig på centralafolkrättsliga principer. Den delas i sina huvuddragav en stor majoritet av världens stater.De folkrättsliga principer som ligger till grund förvår inställning är för det första principen om fredliglösning av tvister, en för hela FN-tankengrundläggande princip. Det finns inget hållbartalternativ till en fredligt framförhandlad lösning avkonflikten i . Därför sätter vi storthopp till den förhandlingsprocess som inletts iMadrid. Våld och terror får inte tillåtas störa dennaprocess.Den andra principen gäller förbudet mot förvärv avterritorium med våld, som är fastlagt i FN-stadgan.Att denna princip respekteras är av vital betydelseför möjligheterna att upprätthålla en fredligvärldsordning. Denna princip är ett centraltelement i FN:s säkerhetsråds resolution 242.För det tredje måste alla staters, inkl. , rätt attleva i fred inom säkra och erkända gränser utan attutsättas för hot eller våldshandlingar respekteras.Detta är ytterligare ett av grundelementen i FN-resolutionen 242.Demokrati har också betydelse för en stabil ochvaraktig fred. En sådan säkras bäst om den slutsmellan regeringar som har en demokratiskförankring.Dessutom måste vi respektera principen om allafolks rätt till självbestämmande. Palestiniernas rätttill självbestämmande utgör ett grundläggandeelement i varje möjlig bestående lösning av denarabisk-israeliska konflikten.Respekten för mänskliga rättigheter är en principsom regeringen fäster särskild vikt vid. Att verkaför grundläggande fri- och rättigheter är en viktigdel av arbetet för internationell fred och säkerhet.Brott mot de mänskliga rättigheterna förekommerpå många håll i världen, och den svenskaregeringen ser försvaret av dessa rättigheter som enmycket angelägen uppgift.Det är på denna principiella grundval som svenskpolitik i utformas.Men utvecklingen står inte stilla. råder en heltannan situation i än för bara etthalvår sedan. En spirande fredsprocess har äntligenpåbörjats. Förtjänsten för detta tillkommer inteminst och utrikesminister personligen.För första gången på åratal förhandlar israeler ocharaber med varandra om fred. För första gångennågonsin sitter israeler och palestinier vid sammabord och förhandlar om sina gemensammamellanhavanden. Ett historiskt genombrott harskett.Förhandlingarna har ännu inte lett till någrapåtagliga resultat. Men mot bakgrund av den långahistorien av oförsonlighet och motsättningar utgörvarje dag som förhandlingsprocessen fortsätter i sigett framsteg.Åtskilliga hinder finns på vägen. Ett sådant är denisraeliska bosättningspolitiken. ansluter sigtill EG:s, och andra staters bestämda kravpå att denna bosättningspolitik skall upphöra.Den arabiska bojkotten mot har förhindrathandel och försvårat kontakter. Ett slopande avbojkotten vore en viktig förtroendeskapandeåtgärd.Terrorismen har länge varit en svår plåga förMellanöstern. Den har inte minst försvårat förförsonliga krafter att agera.Jag upprepar ånyo vår vädjan till alla parter att visamaximal återhållsamhet och kompromissvilja.FN-stadgan uppmuntrar regionala säkerhets- ochsamarbetsarrangemang. Den europeiska säkerhets-och samarbetskonferensen är ett framgångsriktexempel på ett sådant arrangemang. Mellanösternär ett område som skulle kunna dra stor nytta av ettliknande regionalt arrangemang.Den nu inledda processen baseras på och harbetydande likheter med den process som inleddes islutet och som ledde till den historiskaCamp-David-överenskommelsen.Den princip om land för fred med erkännande avIsrael, säkra gränser och fredligt utbyte, som dåetablerades mellan och , är ettföredöme. Inte minst framsynta linje sompå sin tid hårt attackerades av PLO och andraarabstater visar sig nu vara den riktiga.Sverige stödjer helhjärtat den nu påbörjadeförhandlingsprocessen och är berett att efterförmåga bidra till att främja denna process.Anf. 22 ():Herr talman! Jag vill varmttacka för det svar som utrikesministern har gettmig, ett svar som i sin balans och sitt tonfall innebären radikal förändring jämfört med Palme-Andersson-Schori-epoken.Värt att notera är bl.a. att PLO:s roll är kraftigtnedtonad i svaret, ja faktiskt så långt att varkenorganisationen eller dess ledare ens nämns en endagång.Utrikesministern framhåller att en stabil ochvaraktig fred säkras bäst om den sluts medregeringar som har en demokratisk förankring. Detär verkligen sant. När så sker kan man ha skäl atttro att folken står bakom avtalet och att dettadärför kommer att respekteras.Men här ligger också ett av kärnproblemen iMellanösternkonflikten. , den ena parten, ärden enda väl fungerande demokratin i regionen.Också i finns en inriktning mot och en viljatill demokrati. I övrigt finns i området numera,sedan de facto ockuperats av ,endast stater med auktoritära eller totalitäraregimer samt sådana som mest påminner om renagangsterband.Jag har full förståelse för att utrikesministern intekan uttrycka sig på samma sätt som jag. Men jagskulle vara förvånad om hon inte själv gjortliknande iakttagelser. Det är ju detta förhållande,bristen på demokrati i de arabiska staterna, som sålänge har undergrävt möjligheterna att nå fram rättvis och hållbar fred i Mellanöstern.Det känns för mig naturligt att jämföra medförhållandena i . Så länge länderna iÖsteuropa var diktaturer, var de militärpolitiskaspänningarna i vår världsdel stora. När demokratinsegrade, föll murarna och en period inleddes sompräglades av avspänning, samarbete och vänskap.Ingenting skulle mer främja freden i Mellanösternän om arabstaterna också fann vägen tilldemokrati. Jag tror att det vore mycket värdefulltom också utrikesministern uttalade denna åsikt.Självfallet innebär inte detta att man gör det minstaavkall på strävandena att nå fred också under depolitiska förhållanden som råder i området.Det är några saker som jag inte återfinner i svaretoch som det vore av värde om utrikesministern villeberöra i sina repliker. En sådan sak är FN-beslutetförra året att upphäva den avskyvärda resolutionsom jämställde sionism med rasism. Sionismen ären del i den judiska känslan och traditionen. Detglädjande FN-beslutet blev möjligt genomSovjetsystemets sammanbrott.Det är också glädjande att diplomatiskaförbindelser upprättats mellan och staterna iCentral- och och med en växande skaraländer i . Det är en för demokratin.Allvarlig, ja förskräckande är däremot den ökanderisken för att kärnvapen kan komma tillanvändning i händelse av krig i . Israelhar ungefär samma yta som , ochbefolkningskoncentrationen är hög.I kriget mot var inte krigförande. Ändåöste det scudmissiler över landet. vet vi att Irakföre kriget endast hade behövt ytterligare cirka ettår för att ha kunnat ladda dessa missiler medkärnvapen. Det räcker med ett fåtal atombombersom når fram för att skall vara utplånat.Alljämt gör flera länder i området ansträngningaratt skaffa sig kärnvapen. Tillgången påunderbetalda och undersysselsatta forskare, medkompetens att utveckla sådana vapen, är ocksåoroväckande stor.Har då inte självt skaffat sig kärnvapen? Detvet jag inte, men jag håller det inte uteslutet. Vadvi vet är att förklarat sig berett att medverkatill ett avtal om att göra till enkärnvapenfri zon. Den givna förutsättningen är atttillfredsställande garantier ges om en effektivövervakning av avtalet. En upprustning medkärnvapen av diktaturerna i ökarrisken för krig och för ett utplånande av Israel.Ett av de allra viktigaste inslagen i SverigesMellanösternpolitik måste därför vara attmedverka till att förhindra en kärnvapenspridning iområdet. Jag utgår från att utrikesministern delarmin uppfattning, och det är min förhoppning attutrikesministern vill framhålla det.Anf. 23 ():Herr talman! Att jag blandarmig i debatten här beror dels på att jag ärintresserad av förhållandena i , delspå att jag kom hem från en veckolång resai området.Vi var några riksdagsmän som var nere iMellanöstern och kunde se hurdana förhållandenaär. Jag måste konstatera att situationen är lika dåligsom den har varit för alla mina fyrafem tidigare resor. Ingenting har blivit bättre.Snarare är tendensen den att det har blivit sämre --jag talar då om palestiniernas situation.Naturligtvis är situationen för den israeliska statenockså jobbig, med tanke på den oro som människordär lever med. Det skall inte förnekas. Men detdagliga förtryck som jag har kunnat konstatera attpalestinierna möter är mycket grymt.Det är, precis som tidigare, fråga om godtyckligaanhållanden. Det förekommer kollektivabestraffningar -- vi har sett hus som har rivits ner avden israeliska armén exempelvis därför att någonson i huset har kastat sten på en militärjeep. Det ärfråga om en hård tidningscensur. Det är fråga omett kulturförtryck som visar sig i att man vill stänganationalteatern i östra . Det är fråga omett förtrampande av grundläggande mänskligarättigheter på många olika plan. Ett exempel är attstuderande när de reser utomlands för att studerainte har några garantier för att de får återvända tillde ockuperade områdena. Militärens agerande ärockså mycket brutalt. Vi har fått många exempel påatt soldaterna helt utan förvarning skjuter påpalestinska ungdomar och också på äldremänniskor.