prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Denpreciseringen är redan gjord när Bibelnsammanfattar hela lag i tio bud och närJesus sammanfattar tio bud i den gylleneregeln: ''Allt vad ni vill att människorna skall göraför er, det skall ni också göra för dem'' (Matteus7:12) och ''Du skall älska din nästa som dig själv''(12:39). Det är kärleken som är denkristna etikens sammanfattning.Den kristna etikens s.k. utövare kan vara mer ellermindre goda eller onda. Det finns förvisso mångamänniskor för vilka lära och liv inte har stämt. Menden kristna etiken är inte relativ, den är inte mereller mindre god. Den är ett kärlekens imperativ.Det är en ständig uppfordran att älskamedmänniskan.De nya läroplanskommittédirektiven är verkligenen skillnad mot den värdeneutralitet som Lgr 80andas när man på s. 18 säger att skolan inte skallpåverka elevernas värderingar, moral ochmänniskosyn. skall inte skolan längre varavärdeneutral. Den har tagit ställning i och medskolministerns nya direktiv. Skolan skall fostra ikristen etik och västerländsk humanism.När det gäller min andra fråga, om skolan skallbygga på en etisk grund, kan man undra varför manjust skall precisera den i enlighet med etik?Detta är ju också den springande punkten iSocialdemokraternas reservation: ''Den kristnareligionen skulle tilldelas en ställning överordnadandra religioner eller livsåskådningar om skolansgrundläggande värderingar skulle framhållas somkristen etik. ''Herr talman! Det är redan såatt vår kulturs grundläggande värderingar ärförankrade i etik. Det är inte så att de bararåkar sammanfalla. Hela vårt rättsväsende och våralagar har kristna rötter. Redan den tidigt medeltidaVästgötalagen börjar ju också med orden: ''Kristusär främst i vår lag.'' Vare sig vi är troende eller intetroende, tillhör kristendomen vårt omistligakulturarv . FN:s grundläggandemänskliga rättigheter utgår från att något är santoch rätt. Denna naturrätt är förankrad i den kristnaetiken.Den västerländska civilisationen står och faller medden kristna etiken. Skall vi då inte fostra våra barnatt omfatta den? Kan någon räcka oss en bättre etikän den kristna? Värdeneutraliteten är i alla fallinget alternativ. Våra barn behöver goda normer,ett livets trafikregler.Till sist den springande punkt somSocialdemokraterna har insisterat på att få beskedom: Skulle skolans förankring i den kristna etikeninnebära en diskriminering av lärare eller eleversom inte omfattar den kristna tron?Jag vill här klart och tydligt markera att det givetvisinte är så. Varken i teorin eller praktiken blir detså. Skolan, lärarna och eleverna är inte bundna avkonfessionella ställningstaganden. Vi lever i ettpluralistiskt samhälle, och harinte för avsikt att ändra på detta.Motsvarande formuleringar om etik finnsför övrigt inskrivna i många länders skollagar,läroplaner och motsvarande dokument utan att endiskriminering av vare sig elever eller lärareförekommer. Som exempel kan nämnas den norskaskolans mönsterplan där det står: ''Grundskolanskall som helhet bygga på etiska grundvärderingarsom är förankrade i kristendomen och ihumanistisk tradition.'' Så har det stått i åratal.Ingen har beskyllt norrmännen för att bara hakristna lärare eller kristna elever.Så långt om den kristna etiken. Att redogörelsenhar blivit så lång beror på att Socialdemokraternagenom sin reservation har gjort detta till enhuvudfråga. Det är något som egentligen bordevara självklart och som man borde lägga mindre tidpå.Därför spar jag tid genom att bara bekräfta, att närdet gäller slöjd och hemkunskap, har Kds arbetatintensivt för att de ämnena skall finnas kvar. De ärmycket värdefulla. Vi vill att den kommandegenerationen skall utvecklas som hela människor.Detta behöver knappast sägas. Ingen har sagtmotsatsen. Slöjden och hemkunskapen är oerhörtvärdefulla. Vi är nöjda med texten i betänkandet.Den ger inget tolkningsutrymme för att lyfta bortdessa ämnen.Även betygen är en fråga där vår inställning ärkänd. Vi önskar betyg från sjätte klass. Vi tror attden lärare som har följt eleverna undermellanstadiet också är den lärare som är bästskickad att ge betyg. Vi är också glada för att detrelativa betygssystemet nu kommer att avvecklasoch att vi kommer att få målrelaterade betyg istället. Vi är också glada för att de betygen intekommer att vara preciserade på samma sätt som , utan att det kommer att finnas mycket störrekänslighet och precision i omdömena. När detgäller betyg som feed back, är vår inställning klar,betyg är värdefullt.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkande UbU19.Anf. 20 ()replik:Herr talman! Det har varit intressant att lyssna påTuve Skånbergs anförande. Han har utvecklatfrågan om etik och västerländsk humanismmycket långt. Utifrån det jag nu har hört, måste jagfråga om Skånberg pratar förutskottsmajoriteten. Dessa tolkningar av det somstår i läroplansdirektiven och av begreppet kristenetik och västerländsk humanism och dess innebördför skolan, är de också utskottsmajoritetenstolkningar? I så fall vore det förvånande, eftersomTuve Skånberg gick mycket långt.Det Skånberg försökte göra med sina citat varatt säga att begrepp som solidaritet, jämlikhet ochrättvisa har en mycket speciell innebörd inom denkristna etiken och att de kan tolkas på helt andrasätt inom andra livsåskådningsriktningar. Vi vet attsamma ord kan tolkas olika. Men dessa ord ochvärderingar har tidigare förkommit i Lgr 80 och intetolkats på annat sätt. Jag kan då inte förstå avvilken anledning man måste ha en speciellförankring av dessa begrepp och värderingar, när vivet att det fungerat mycket bra med den läroplan vihar i den svenska skolan.Jag anser alltså inte att dessa begrepp behöverpreciseras och att det har hänt något särskilt somgör att de måste preciseras. De citat som TuveSkånberg anförde andas en misstro mot andravärderingsriktningar än just den kristna, och detkan vi inte ställa upp på. Det är också det vi vändeross mot i läroplansdirektivens skrivningar. Vimenar att de ger utrymme för just sådanaresonemang som Skånberg nu för, och det ärmycket olyckligt.Sedan säger att vi i redan nuär förankrade i etik. Det är vi till mycketstor del, men den kristna etik som Skånbergtalar om har kommit att få väldigt många uttryck.Den har under många tidsperioder, och även nuigen, kommit till uttryck på många sätt som jagdefinitivt inte kan ställa upp på. Den har t.ex.kommit till uttryck som abortmotstånd, ennedvärderande syn på kvinnor, en mycket striktsexualmoral och att man pekar ut människor sominte har samma värderingar.Om man med uttrycket ''etik ochvästerländsk humanism'' även omfattar sådanavärderingar, anser jag att dessa formuleringar förmycket långt. Jag vill än en gång fråga: Talar TuveSkånberg för utskottsmajoriteten? Jag skulle viljaatt han utvecklar sina synpunkter på vad jag nu harsagt.Anf. 21 SKÅNBERG (kds) replik :Herr talman! Jag var anmodad att presenterakristdemokraternas uppfattning i denna fråga. Vikristdemokrater är mycket nöjda med densammanfattning av utskottets synpunkter somordföranden har givit. Jagmenar att det i sak är samma synpunkter som jaghar haft och att övertolkarvad jag har sagt.Ewa Hedkvist beskylldekristdemokraterna för att misstro andralivsåskådningar. Jag vill här markera att jag har enannan mening än den hon gav uttryck för. Vi skiljermellan religion, personlig konfession ochbekännelse, den politiska etiken och degrundläggande värderingar som ett samhälle skallbygga på.Det är sant att många kristdemokrater har enkristen bekännelse. Det gäller dock inte alla. I mitteget hemlän, län, samarbetar jag meden i Klippan, och i vår riksdagsgrupp har vien man av judisk bekännelse. Det finns ocksåmänniskor som inte omfattar någon kristenbekännelse. Vi frågar inte efter detta. Vi frågar:Omfattar du, åtminstone i huvuddrag, vår politik?Sedan kan man utifrån olika bakgrund säga ja tilldetta, och det kan uppenbarligen även en troendemuslim eller jude göra.När det sedan gäller den kristna kulturen, kan detvara något för och ossandra att tänka på, att den fana som hänger härframme vid podiet faktiskt bär en symbol.Korset är först och främst en symbol. Så ärdet i flera länder, och åtminstone i de nordiskaländerna. Länder sätter det man skattar högst somsin nationssymbol. Muslimerna i arabländerna hart.ex. en halvmåne och en stjärna. De gamlasovjetstaterna hade hammaren och skäran. I Japanhar man den uppgående solen, osv.Vi har våra rötter i den kristna tron. Det år som vinu har, , räknar vi efter kristendomensgrundares födelse. Vare sig vi tycker om det ellerinte är hela västerlandets kultur förankrad i denkristna kulturen.Anf. 22 ()replik:Herr talman! Det som utskottet har skrivit ibetänkandet ger uppenbarligen utrymme förmycket olika tolkningar när det gällerläroplansdirektiven och svaret på motionen. Dettycker jag är mycket olyckligt. Det skaparosäkerhet i skolans värld och osäkerhet hos ossföräldrar om vilken värdemässig grund som skolanskall stå på och vilka uttryck detta kan få.Detta tycker jag inte är bra. När vi har en allmänskola med en mycket hög kvalitet, där de flestaföräldrar har sina barn, skall vi veta på vilkenvärdemässig grund skolan står. Det skapas nu osäkerhet.Herr talman! Vi socialdemokrater tycker att det ärmycket viktigt att slå fast att den svenska skolanskall vara öppen för alla barn och ungdomar på likavillkor. I skolan skall elever, lärare, skolledare ochövrig personal arbeta tillsammans oberoende avreligiös övertygelse. I dagens pluralistiskasamhälle, med många olika religiösa inriktningar iSverige, skulle det vara synnerligen olyckligt omden gemensamma skolan skulle ta ställning för enreligiös övertygelse framför en annan, vilket vianser att dessa direktiv öppnar dörrarna för. TuveSkånbergs tolkningar är enligt min mening bevis fördetta.Anf. 23 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! När läsersnabbprotokollet kommer hon att upptäcka att dethon tillvitade majoriteten och i all synnerhetkristdemokratera aldrig sades och aldrig kommeratt sägas.Självfallet skall det finnas olika religiösaövertygelser sida vid sida i skolan och människorsom omfattar olika religioner. Det vi har tagit uppär den värderingsgrund som man utifrån olikagrunder kan ställa upp för. Jag tycker med förlovsagt nästan att den här debatten nu trampar vatten.Anf. 24 (nyd):Herr talman! drabbas omkring 30 000människor av hjärtinfarkt. Hälften av dessa, dvs.15 000, får hjärtstillestånd. Av dessa 15 000människor som får hjärtstillestånd får 10 000 dettautanför våra sjukhus, dvs. på gator, i hemmen, påfabriker och i affärer. Det inträffar tyvärr alltförofta att vi medmänniskor till de 10 000 som fårdessa hjärtstillestånd inte ingriper, utan vi stårhandfallna och tittar på. Den hjälp vi ibland ger äroftast felaktig och leder till försämringar för dessamänniskor.Herr talman! Vad jag syftar till med dennaredogörelse är att peka på att vi skulle kunna blimycket bättre på detta område om vi införde ettobligatoriskt ämne i skolan där vi lär oss förstahjälpen och hjärt- och lungräddning. Jag har talatmed Röda korset om detta. Man sade där att av10 000 människor som dör av akut hjärtstilleståndskulle gå att rädda.Jämför man t.ex. med trafiken -- där det dör 750människor , vilket är skrämmande högt --sätter vi där in stora resurser för att eventuellt spara20--30 liv . Här kan det handla om2 000 människor.Vi skulle inte kunna rädda 2 000 människor direkt,utan det handlar om någonting så fult som endynamisk effekt. Det ger inte resultat förränkanske om ett par, tre, fyra eller , när deflesta svenskarna har börjat lära sig första hjälpenoch hjärt- och lungräddning. Antalet dödsolyckor itrafiken skulle också nedbringas.Jag är helt övertygad om att en sådan härobligatorisk utbildning ger mycket storabesparingar åt staten . Den skulle starta iårskurs 8 eller 9 och innefatta omkring tio timmarper läsår, dvs. Det är välinte orealistiskt att införa ett sådant ämne i våraskolor.När jag talade med Röda korset om den här frågan,, tyckte man att ett sådanthär förslag var oerhört sunt. Det är sunt förnuft,sade den kvinna jag talade med där. Hon frågadevid tre fyra tillfällen: Är du verkligenriksdagsledamot? Hon tyckte förmodligen att dettavar för sunt för att jag skulle vara riksdagsledamot.Vi har chansen, mina damer och herrar, att röstapå en sund motion och införa första hjälpen ochhjärt- och lungräddning som obligatoriskt ämne ivåra skolor.Jag skulle vilja avsluta med de här orden: Det gällerlivet.Med detta, fru talman, mynnar mitt yrkande ut ibifall till reservation nr 11, som gäller mom. 14.Anf. 25 ():Fru talman! Skolan utgör en av de viktigastegrundstenarna i ett demokratiskt samhälle. Den enskilda människan nödvändiga kunskaper ochmöjligheter att utvecklas som individ samt fostrahenne till en demokratisk samhällsmedborgare.Politik är ju samhällsbyggande, och det börjar närvi bryr oss om vår nästa och inte enbart tänker påoss själva. Att då ägna skolan och elevernasutbildning särskild uppmärksamhet är självfalletmycket viktigt. Olika kulturer och nationer har ialla tider ytterst grundat sin existens ochverksamhet på värderingar, normer och etik. Jagtror att de allra flesta människor håller med mig omatt det alltså behövs ett sammanhållande band isamhällsbyggandet; en grundläggandevärdegemenskap.I min motion Ub269 lyfter jag framkristendomskunskapens roll för samhälletsgrundläggande värderingar och menar att densvenska skolan bör vara förankrad i etik.Med etik menar jag tre grundpelare:--den kristna människosynen, som ger allamänniskor ett absolut och lika värde,--den kristna broderskapstanken, som visar hur viskall handla mot varandra såväl nationellt sominternationellt och--den kristna förvaltarskapstanken, som betonarmänniskans ansvar för sitt liv, för medmänniskornaoch för naturen.Grunden för vårt lands sjuk- och åldringsvård,demokratiska styrelseskick och lagar har utgått frånde kristna grundvärderingarna. De har alltså spelaten stor roll vid uppbyggandet av vårt demokratiskasamhälle. Ordet samhälle betyder ''gemensamgrund''. Just behovet av en fast, gemensam grundhar inte minskat utan efterfrågas alltmer.Att överföra goda, sunda normer och värderingartill det uppväxande släktet är en av de mest primärauppgifterna som vuxenvärlden har. Hemmens ochskolans roll är härvidlag oersättliga för samhället.Syftet att förankra svensk skola i etik är intenågot slags indoktrinering till en kristenbekännelse, som en del vill göra gällande.Religionsfriheten är grundläggande ikristdemokratisk ideologi, då det är en garanti förden enskilda människans personliga rättigheter ochett skydd mot alla former av diskriminiering.Det gäller i stället att förmedla våra västerländskavärderingar för mänsklig samlevnad medutgångspunkt i etik. Jo, elevenfår tidigt en referensram för olika frågor som möteri livet. Det blir lättare att visa förståelse för svaga,utsatta och minoritetsgrupper. Man får råd ochvägledning både i det vardagliga livet och i synen påsamhället. Att inpränta sådana attityder ochvärderingar som ett demokratiskt samhälle grundaspå är nödvändigt, bl.a. med tanke på denvåldsutveckling och den ökade främlingsfientlighetvi kan se. Att vara trygg i sitt kulturarv är en stortillgång för ett lands medborgare.Ett samhälle med en skola förankrad i etikhar således en strävan att ge ungdomen en inrekarta och kompass för att främja trivsel ochtrygghet i umgänget människor emellan. ''Kontrollen inuti människan'' minskar behovet avsamhällskontroll människor emellan. Ju starkaregrund, desto stabilare byggnad, dvs. desto stabilaresamhälle.Många elever har bristfälliga kunskaper om detkristna kulturarvet och de kristnagrundvärderingarna. Förutom att eleverna får envag uppfattning om den kristna livsåskådningenleder detta till svårigheter att tolka stora delar avlitteraturen, konsten och musiken. Huvudorsakentill bristen är den gradvisa nedskärningen avundervisningen i kristendomskunskap. För attkomma till rätta med detta bör en garanteraminimitid finnas för ämnet religionskunskap medhuvudsaklig inriktning på kristendomskunskap.Dessutom bör satsningen ske vad gällerfortbildning för verksamma lärare och förstärktutbildning för blivande lärare.Fru talman! I regeringens direktiv tillläroplanskommittén finns riktlinjer i enlighet medmin motion, varför jag yrkar bifall till hemställan iutbildningsutskottets betänkande nr 19.Fru talman! Jag vill här något också beröra minmotion Ub270 vad gäller en förstärkning av ämnethistoria på mellanstadiet. Historia är ett viktigtämne när det gäller att föra vårt kulturarv vidaremen även när det gäller att belysa hur frihet,demokrati och mänskliga rättigheter är resultat avmänniskors kamp. Den här kampen måste förasvidare till nästa generation. Bakgrunden till minmotion är alla de yttringar av rasism ochfrämlingsfientlighet som förekommit i vårt land.Speciellt oroande är om detta får fotfäste blandtonåringarna.Undervisningen i de samhällsorienterandeämnena, där historia ingår, skall enligt vårnuvarande läroplan för ''hävda vårdemokratis väsentliga värden och klart ta avståndfrån allt som strider mot dessa''. Där sägs också att''eleverna skall träna sig att söka orsaker tillmotsättningar och att bearbeta konflikter. Skolanskall hjälpa eleverna att förstå hur konfliktermellan enskilda människor, mellan grupper ochstater uppstått i det förflutna och kan uppstå ,vilken grund konflikterna kan ha, hur de kanförebyggas och hur de kan lösas''.När det gäller rasism och främlingsfientlighethandlar dessa yttringar ofta om okunskap. Vissaextremistgruppers förnekanden av krigsårensavskyvärda judeutrotningar blev för mig en tydligsignal om att undervisningen i europeisk 1900-talshistoria borde förstärkas. Mitt förslag är attnuvarande kursplan i historia ändras, så att äventiden fram till våra dagar behandlas påmellanstadiet. Jag tror att den fortsattaundervisningen på högstadiet skulle gagnas avdetta. Ju tidigare våra ungdomar får kunskap omandra världskriget och dess hemska förföljelser,desto lättare blir det för dem att ta avstånd frånextrema rörelser. Kunskap om historiens störstabrott blir det främsta skyddet mot att förnekandetav detsamma sprider sig.Fru talman! Med hänsyn till den pågåendeläroplanskommitténs uppdrag yrkar jag även härbifall till hemställan i utbildningsutskottetsbetänkande nr 19.Anf. 26 (nyd) replik:Fru talman! Kds talar ofta om medmänsklighet,värme mellan människor och livet. Det skulle välinte vara så konstigt för kds att yrka bifall tillmotionen angående första hjälpen och hjärt- ochlungräddning som obligatoriskt ämne i skolorna,där man uppenbarligen har en stor potential atträdda människoliv här i . Jag förmodar attkds besitter en stor portion sunt förnuft, och jagförväntar mig nästan att ni röstar på en så här braoch utarbetad motion.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag sitter inte i utbildningsutskottet,som är medveten om, och jag har inteföljt diskussionen där. Jag kan säga att det även ikds finns mycket sunt förnuft. Det går naturligtvisatt undervisa i de här viktiga livgivande frågornautan att de införs som ett separat ämne, som jagförmodar att vill. Jag vet inte vad somsägs i motionen, och jag kan inte uttala mig såmycket mer om det här. Själv har jag som lärareundervisat i frågorna, och de är mycket viktiga,men de ideella rörelserna kan göra en mycket storinsats på detta område.Anf. 28 (nyd) replik:Fru talman! Jag har talat med en hel del av deideella rörelserna, och samtliga har sagt att det härär en bra idé och att de vill ha detta som ettobligatoriskt ämne i skolan. Jag har talat med Rödakorset, och flera andraorganisationer. Som vanligt i denna kammare sopasalla bra idéer under mattan på något mystiskt sätt --tyvärr.Anf. 29 () replik:Fru talman! De frågor som för framfinns naturligtvis inom orienteringsämnena, och detär där man undervisar om dem. Jag har ofta upplevtatt det är många saker som skall rymmas i densvenska skolan, t.ex. trafik, och detta ärnaturligtvis ett viktigt ämne. I takt medsamhällsutvecklingen kommer allt fler ämnen attkrävas. Jag finner det bäst, utan att ha förankrat deti min grupp, att nuvarande ordning råder.Anf. 30 ():Fru talman! talesman iutbildningsfrågor är på grund av sjukdomförhindrad att delta i debatten . Jag skall fattamig synnerligen kort.Vänsterpartiet står självfallet bakom deuppfattningar som framförs i meningsyttringen tillbetänkandet, men jag nöjer mig med att yrka bifalltill den del som gäller elevinflytandet, dvs. mom. 5i hemställan.Anf. 31 ():Fru talman! Jag har begärt ordet bara för attunderlätta kammarens arbete, och jag vill ändramitt yrkande om bifall till reservationer.Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna 1, 6, 8 och 12. I övrigt stöder vinaturligtvis våra reservationer, men jag yrkar intebifall till dem nu.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (gemensamt måldokument för barnomsorgoch skola)Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot129 för reservation 1 av m.fl. 2ledamöter avstod från att rösta.Mom. 5 (elevinflytande i skolan)Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 14för meningsyttringen av imotsvarande del. 40 ledamöter avstod från attrösta.Mom. 7 (skolans förankring i den kristna etiken)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot130 för reservation 6 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Mom. 10 (ämnena hemkunskap, slöjd ochbarnkunskap i timplanen för )Först biträddes reservation 8 av . med 131 röster mot 25 för utskottetshemställan med godkännande av motiveringen ireservation 9 av . 145 ledamöteravstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering med 152röster mot 129 för reservation 8 av m.fl. 20 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 12 (slopande av hemspråksundervisningen)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 23för reservation 10 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 14 (obligatorisk undervisning i första hjälpenm.m. )Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 22för reservation 11 av . 1 ledamotavstod från att rösta.Mom. 19 (direktiven till betygsberedningen)Utskottets hemställan bifölls med 169 röster mot118 för reservation 12 av m.fl.12 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 20 (principer för ett nytt betygssystem)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 21för reservation 13 av momentUtskottets hemställan bifölls.Meddelande om dagens föredragningslistaAnf. 32 TALMANNEN:Det är uppenbart att vi inte hinner slutföradebatten i följande ärende, utbildningsutskottetsbetänkande nr 20, före de val som skall företaskl. 14.00 och den därpå följande frågestunden.Med hänsyn till det stora antalet frågor kommerden avbrutna ärendedebatten att fortsätta först kl. 9.00.5 § betänkande1991/92:UbU20 Lärarutbildningen (prop.1991/92:75 och 1991/92:100 delvis).Anf. 33 ():Fru talman! Jag noterar att utbildningsminister finns i kammaren. Eftersom detta, såvittjag vet, är första gången som Per som utbildningsminister deltar ikammarbehandlingen av ett betänkande frånutbildningsutskottet, vill jag hälsa honomvälkommen.Fru talman! Läraryrket är ansvarsfullt och svårt.Lärarna måste därför tillförsäkras bästa möjligakompetens genom sin yrkesutbildning.För ett framgångsrikt arbete tillsammans medeleverna krävs förmåga till inlevelse i barns ochungdomars situation och deras utveckling liksomgod insikt i inlärningsprocessen. Lärarna måstesjälvfallet ha goda kunskaper i de ämnen ellerkunskapsområden som skolarbetet avser och enpedagogisk-metodisk förmåga, så att de kan delamed sig av sina kunskaper och organisera elevernaskunskapsinhämtande arbete på bästa sätt.I lärarutbildningsdebatten brukar ständigt behovetav djupa ämneskunskaper framhållas, och visst ärgoda ämneskunskaper viktiga. Men hur djupadessa akademiska kunskaper än är kan de dockaldrig uppväga brister i kunskaper om barn ochungdom, om deras sociala och kulturella situation,om deras utveckling och inlärning. Men här gällerockså vice versa.När vi skall fatta beslut om lärarutbildningenmenar jag att respekten för kunskapen omläraryrket, lärarprofessionalismen, borde vägledaoss.