prot · GF0984 · 1992-03-25 00:00:00 — Det innebär attyrkesfolk, experter, människor med olikaintressen, människor med olika kunskaper i denordiska länderna kan ha kontakt, kan förkovrasig, kan diskutera med varandra, kan lära avvarandras erfarenheter. Det nordiska samarbetethar varit en oerhört rik källa för utveckling i allavåra länder och har stor betydelse för vår förmågaatt förnya politiken, att förnya tänkandet, attutveckla hela vårt samhällsliv. Det vore, tycker jag,en katastrofal dumhet att nu skära bort detnordiska samarbetet från vår budget.Jag yrkar med dessa ord, herr talman, avslag på Nydemokratis förslag på denna punkt.Ny demokrati vill också skära bort en väldig massaforskning och annan verksamhet på detsäkerhetspolitiska området. Det tror jag även ärmycket oklokt. Över huvud taget går det som enröd tråd genom Ny demokratis yrkanden att manvill ha mindre pengar till forskning, mindre pengartill tänkande, mindre pengar till kunskap -- att manvill ha mindre underlag, kort sagt, för kloktbeslutsfattande. Jag tror, herr talman, att detta ärett ytterst oklokt tänkande.Jag yrkar avslag på Ny demokratis förslag även påden punkten.Jag delar höga uppskattning avfredsorganisationernas verksamhet. Det utförsmycket värdefullt arbete bland folkorganisationersom sysslar med fred och säkerhet, och utskottetsmajoritet uttalar även uppskattning av detta arbeteoch avstyrker regeringens förslag att 24 miljonerskall beviljas till stöd för arbetet.Socialdemokraterna har varit överens medövriga partier om att en neddragning kan ske. Manhar frusit anslaget och man är med om enfrysning även . Inriktningen när det gälleranslaget är alltså densamma som regeringens i realatermer, men det är en skillnad på 2 miljoner. Dettaär självfallet en hel del pengar -- dock är det engradskillnad snarare än en artskillnad mellanregeringens förslag på den här punkten ochsocialdemokraternas förslag.Självfallet är det här anslaget viktigt och värdefullt.Regeringen aviserar nu en översyn av anslaget, därman vill se hur det har använts undr de år som hargått. Vi menar i utskottets majoritet att det ärvärdefullt att en sådan översyn sker. När den harskett finns underlag för fortsatta resonemang omhur det här stödet lämpligen bör utformas.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter.Anf. 102 MAJ () replik:Herr talman! Det är naturligtvis en mycket storskillnad på om man medvetet sänker ett anslag medtvå miljoner eller om man låter det vara oförändratoch fryser det. Vi hade inte mera pengar att ge tillfredsrörelsen, men vi var inte beredda att sänkaanslagen till fredsrörelsen, vilket regeringen nu gör.Anledningen till min och socialdemokratins oro ärmycket tydlig. ligger anslagen, utrikespolitikenoch freds- och nedrustningspolitiken iModeraternas händer. Jag påpekade också tidigareatt begärde en neddragningmed 16 miljoner på detta anslag, just medhänsvisning till att föreningslivet inte skall bliberoende av riktade bidrag ifrån statsmakternassida.Innan översynen är gjord är det litet underligt att gåmed på detta. Det är dock en signal som man frånmajoritetens sida har gjort till fredsrörelserna attdet är fråga om en promille.Om jag kunde räkna med att utskotets majoritetgaranterade att den inställning som riksdagentidigare har intagit om att en promille avförsvarsanslaget skall gå till fredsinformation ochfredsstudier, skulle jag vara nöjd om det fanns ensådan deklaration från majoritetens sida. Min frågatill är följande: Kan man tänka sigatt ni när ni har gjort er översyn är beredda att sägaatt det är en rimlig princip och att man skall hållafast vid den? Informationsarbete i demokratiskordning om fred och nedrustning behövs även ifortsättningen, även om nedrustningsprocessen harstartat i Europa.Det är litet bakvänt att först sänka anslaget, sedangöra en översyn, därefter säga att man kommertillbaka och ändå vilja rädda sitt samvete med attsäga att man nog trots allt tycker att det här ärviktigt för annars kanske fredsrörelsen blir litetförtvivlad. Utan någon diskussion och översyn harman utrymmme att höja de frivilligaförsvarsorganisationernas anslag . Det ärockså en klar signal.Anf. 103 () replik:Jag har litet svårt att följa med hon först säger att vill ha tiomiljoner kronor till detta. I sägerhon att det är tydligt att det är somstyr i den här frågan. Jag tycker att vi har etableratsom faktum i den här debatten att regeringenföreslår 24 miljoner. Det påminner faktiskt, MajBritt , mera om den ståndpunkt som någraandra partier än har intagit.Det är väl ändå klart att en s.k. frysning ocksåinnebär en neddragning av det reala innehållet i dethär stödet. , med den inflation somSocialdemokraterna höll landet med, innebar dethär en real minskning på 8--av anslaget. Dennaminskning föreslår Socialdemokraterna börfortsätta. Man vill fortfarande frysa anslaget.Socialdemokraterna föreslår en real neddragningav anslaget . Då kan man självfalletvända frågan tillbaka till : Omdet nu är bakvänt att sänka anslaget först ochutreda sedan, varför följer Socialdemokraterna denlinjen? Det gör ni uppenbarligen.Anf. 104 MAJ () replik:Herr talman! Nej, så enkelt är det inte. Varje vanligenkel svensk kan räkna ut att 2 miljoner mindre är2 miljoner mindre. 26 miljoner är 26 miljoner, och24 miljoner är 2 miljoner mindre. Så enkelt är det.Vi vill gärna höja anslaget till fredsrörelserna. Vianser att det behövs. Men vi har ännu inte haftutrymme att gå ut med mera pengar än vad vi hargjort . Däremot har vi definitivt inte varitberedda att höja anslagen till frivilligaförsvarsorganisationer, alla andra organisationeroch allt annat föreningsliv i samhället somman sänker anslaget till fredsrörelsen. Det är densignalen som den nya regeringen ger.Jag får ta inlägg som en garanti föratt det inte kommer att bli några prutningar påanslagen till fredsrörelserna, eftersom han så klartmarkerade att man tar avstånd från moderaternasvilja att sänka till 10 miljoner. Jag hoppas att detäven kommer att gälla när vi går in i nästabudgetberedning. Men för säkerhets skull är detnog klokast att rösta på den socialdemokratiskareservationen om man vill slå vakt om fredsrörelseni det här landet.Anf. 105 () replik:Herr talman! Jag gratulerar tillatt leva i en värld utan inflation. Det gör saker ochting mycket enklare. Men för oss andra som faktisktlever i en värld med inflation är det helt klart att omman då inflationen är 8--fryser ettanslag, innebär det en real minskning med likamånga procent. Det skedde således en realminskning under förra året.I år, när regeringen har fått litet ordning påinflationen och vi är nere vid 3--inflation,innebär självfallet en frysning av det slag somSocialdemokraterna föreslår en mindreneddragning . I det avseendet har niändrat politiken. Det är en mindre neddragning iert förslag än vad det var tidigare, men det ärfråga om neddragningar under samtliga år. Om niunder har samma nominella nivå, blir detsjälvfallet en stadig neddragning.I detta avseende är vi nog lika goda kålsupare. Detär litet olika nivå på neddragningarna, och det kanman självfallet tvista om. Som jag sade tidigare,herr talman, är detta en gradskillnad och ingenartskillnad.Anf. 106 (nyd) replik:Herr talman! antar här att vi i Nydemokrati tror att hela anslag istort sett består av byråkrati. Att det inte är på detsättet tror jag har framgått av bl.a. tidningsartiklardär jag själv har uttalat mig och av en rad intervjueri Sydsverige.Vi anser att flertalet institutioner kan bestå. Men vianser inte att de skall bestå underparaplyorganisationen . Varje landför sig bör få sköta sina egna affärer. vill ge ett bidrag till en institution som finns iSverige är det okej och man får göra det. Manbestämmer sig då för att man vill subventionera denhär institutionen.Vår tanke är inte att man skall dra ned på alla dessainstitutioner. Jag vet inte exakt hur stor del somadministrationen i utgör. Detbrukar ligga mellan och jagantar att det är en liknande siffra inom . Jag har ingen annan uppfattning. Jag har lästmycket noga om vilka institutioner som finns. Våridé inom Ny demokrati är helt enkelt att vi tycker attvarje land bör stå för sina kostnader och sin budget.Anf. 107 () replik:Herr talman! Det var mycket glädjande att höra attNy demokrati vill slå vakt om det nordiskasamarbetet, men att man anser att varje land börstå för sina egna kostnader. sade attom man har en institution i så bör manbetala den i . Har man en institution iDanmark så bör man betala den i Danmark.Får jag ställa följande raka fråga. I , iSverige, har vi t.ex. , somvi har betalat för på egen hand och viaNordiska ministerrådet. Menar att vibör betala detta genom större anslag från så att vi kan täcka kostnaderna ordentligtfrån svensk sida utan att behöva gå omvägen viaNordiska ministerrådet?Anf. 108 (nyd) replik:Herr talman! Vi vill faktiskt lägga ned helaNordiska . Vi anvisar över huvudtaget inga anslag till den verksamheten. Om mananser att forskningen behövs -- det finns bl.a. enbiblioteksverksamhet som man har ansett skall levakvar -- föreslår vi att verksamheten förs över påandra institutioner i . Det kan gälla , SAREC m.fl. organisationer. Dessaorganisationer skall i sin tur inte få motsvarandeanslagshöjningar. Man skall göra besparingar. Manskall dra ned kostnaderna med ett belopp sommotsvarar anslaget till Nordiska Afrikainstitutet.Om jag minns rätt var det ungefär 6 milj.kr.Anf. 109 () replik:Herr talman! Den modell som harställt upp för att rädda det nordiska samarbetetbörjar knaka i fogarna redan i den första repliken.Först säger han att man skall ta bort pengar från detnordiska samarbetet och att det skall hanteras pånationell nivå. När jag sedan pekar på ett exempel,säger han att vi inte skall ge anslag till den härinrättningen utan det skall vi ta över några andraanslag. Forskningen vid Nordiska Afrikainstitutetkan t.ex. föras över till SAREC.Lars Moquist, är det möjligen inte så att ni även harföreslagit en kraftig minskning av anslaget tillSAREC?Herr talman! Det är i själva verket så att Nydemokrati skär ned anslagen över hela brädet. Detkommer att leda till att det nordiska samarbetetkollapsar. Mycket värdefull vetenskaplig forskningoch kulturellt samarbete kommer att kollapsa. Viskulle därmed också få avsevärt sämre underlag förde beslut vi skall fatta i den här riksdagen.Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 110 ():Herr talman! Jag har valt att lyfta fram tvåmotioner som behandlas i det betänkande vi nudiskuterar, och de handlar om kidnappningshotadebarn och behovet av att rekrytera kvinnor tilltoppbefattningar inom bl.a. FN.Även om rättssäkerheten för barn generellt intealltid är den vi önskar, är rättsskyddet för dekidnappningshotade barnen på intet sätttillfredsställande. Det hotet gäller ofta barn med enförälder från ett annat land.Det finns ingen tillförlitlig statistik över hur mångabarn som förts bort till utlandet, men enligt vissauppgifter lär anmälas ett par hundra fall.Trots att det rör sig om en relativt begränsad grupp,innebär varje bortförande av ett barn ett stortmänskligt lidande.Trots att har anslutit sig till tvåinternationella konventioner som gäller olovligtbortförande av barn, och1980 års , är möjligheternabegränsade för svenska myndigheter att hjälpa debarn som bortförts till länder som inte harundertecknat dessa konventioner. Det är därförviktigt att genom sina kanaler i FN ochandra sammanhang gör intensiva ansträngningarför att förmå de länder som inte undertecknatkonventionerna att ratificera dem.Det är bra med alla de åtgärder UD genom sinaolika kanaler har gjort och ämnar fortsätta att göra,för att ge dessa barn rätt till båda sina föräldrar ochbåda föräldrarnas kulturer. Mänskliga rättighetergäller också dessa barn.Men det måste också gå att förbygga olovligtbortförande av barn. I det arbetet tror jag att helasamhället måste engageras mer. Det handlaråterigen, som jag har sagt i ett annat sammanhanghär , om att i stor utsträckning kunna tolkabarns sätt att uttrycka sig både genom tal ochkroppsspråk. Det handlar i stor utsträckning omlyhördhet.En ökad kompetens hos ,barnhälsovården och barnomsorgens personal såatt de bättre kan bistå vid konflikter mellanföräldrar med olika kulturell bakgrund kan vara ettsätt att förebygga att barn rövas bort.Det har visat sig, att i de fall därkidnappningsrisken är överhängande har friumgängesrätt utdömts i alltför stor utsträckning.Det finns anledning att följa upp de bortrövadebarnen utifrån den aspekten också. I de fall därbortrövningsrisken är stor bör det exempelvisfinnas ökade möjligheter att döma till umgängemed barn under överinseende av en kontaktperson.Det kan ytterligare vara ett sätt att skydda dessabarn från att rövas bort.Herr talman! Kvinnans situation i världenåterkommer som ett ständigt tema. En gång kan dethandla om hennes bortrövade barn, en annan gångom hennes möjligheter till toppbefattningar inominternationella organisationer.Kanhända har herr talmannen och ledamöterna ikammaren liksom jag vid olika referat i massmediaom internationella möten observerat hur få,knappast några, kvinnor som finns med vid de borddär internationella frågor avgörs. Särskilt tydligtblev detta för mig när FN:s nye generalsekreterarehälsades välkommen till Generalförsamlingen ochinvigdes i sitt nya ämbete. En stor ring avmörkklädda män från olika länder omgav honom.En enda kvinna, troligtvis en sekreterare, fannslångt bak i ledet för att vara till hands om honbehövdes. Vid den sekreterarreform somgeneralsekreteraren utförde försvanndessutom två kvinnor med toppbefattningar i FN.Vi som i på många olika sätt arbetar förjämställdhet och människors lika värde känner ossganska nedstämda av sådana bilder och situationer,särskilt om man då betänker att en gruppmänniskor, kvinnorna, i svarar för merän hälften av jordbruksproduktionen. I Afrikasvarar de för av den. De svarar förhuvuddelen av försörjningen av energi,huvudsakligen ved, och för försörjningen av vatten.Familjesammanhållning, barns hälsa och utbildningi de länderna kan vi ofta tacka kvinnorna för. Dettahar de uppnått utan att i stor utsträckning hatillträde till krediter eller äganderätt till den marksom de brukar och trots att en mängd kulturella,sociala, ekonomiska och juridiska hindersystematiskt diskriminerar dem.Denna grupp människor är 600 miljoner kvinnorsom bor på landsbygden i u-länderna.Stora slumområden har växt upp under de senasteårtiondena runt de flesta städerna i u-länderna.Undersökningar pekar på att avfamiljerna i många av dessa slumområden harendast ett familjeöverhuvud -- en kvinna.Det är ett fantastiskt betyg att kvinnor klararuppgiften som ekonomisk källa och social ochkulturell bärare, trots att de har alla odds emot sig.De arbetar i genomsnitt mer än männen ochtjänar i genomsnitt mindre.Kvinnor kan inte isoleras från den ekonomiskaverkligheten, som om de vore små öar i världen.Kvinnan utgör den ekonomiska verkligheten intebara i utan också i i-länderna. Deninformella sektorn, där kvinnan är dendominerande, är en realitet som inte redovisas istatsbudgetar och bruttonationalprodukter mensom ändock finns där.Roten till fattigdom och umbäranden förexempelvis 600 miljoner kvinnor på landsbygden iu-länder ligger i de systematiska brotten motkvinnors mänskliga rättigheter.Kvinnornas egna organisationer måste stärkas,t.ex. i , möjlighetermåste skapas för bättre representation i beslutandeförsamlingar på både nationell och internationellnivå. Det är hög tid att släppa in kvinnan påframskjutande platser. Hon måste få sin jämställdaplats för att hjälpa världen både socialt ochekonomiskt.Genom att vidga begreppet mänskliga rättigheteratt också gälla kvinnans situation ges möjligheteratt internationellt påverka attityderna till kvinnanoch hennes möjligheter inom produktion,utbildning, ekonomi, sociala åtaganden, osv.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetsskrivningar om de bortrövade barnen och omkvinnors representation i internationella organsamt till utskottets yrkanden i övrigt.Anf. 111 ():Herr talman! Det torde finnas fåsom inte är medvetna om den stora roll somTaiwan kommit att spela. , eller RepublikenKina, är vår näst största handelspartner i Asienefter , med en handelsomsättning på ungefär6 miljarder kronor. Landet har haft storaframgångar. Det har blivit något av en ekonomiskstormakt. Man har en låg inflation, på ungefär 2 %.Det är en stabil demokrati. Man har en valutareservpå inte mindre än 425 miljarder kronor.Det särskilt intressanta med är inte minstvad som förestår . Man har antagit ensexårsplan, där inte mindre än 3 000 miljarderkronor skall investeras. Det gällerenergiförsörjningen, ett fjärde kärnkraftverk, storamiljöinvesteringar, transporter ochtelekommunikationer etc.Det finns naturligtvis all anledning för attha så goda relationer som möjligt till RepublikenKina, till . Dess värre har det kommit in grusi maskineriet, genom att en gång erkändeKommunistkina och Republiken dåtillämpade principen att avbryta diplomatiskarelationer med de stater som hade erkäntKommunistkina. Att är odelbart torde vara enav de få satser som både kommunisterna ochRepubliken företrädare är överens om.Emellertid har allt fler stater kommitatt föredra att ha förbindelser med RepublikenKina i stället för Kommunistkina. Flera afrikanskaoch latinamerikanska stater hör till dem. Efter detbrutala förtryck som avslöjades i Kommunistkina,inte minst på , skall detunderstrykas att anhängarna av att ha kontaktermed Republiken har fått ytterligare vatten påsin kvarn. De utländska representationskontoren --flertalet industriländer torde ha sådana kontor iTaipei -- har särskilda privilegier, av ungefär sammaslag som en normal ambassad har.Också från Republiken sida har man restkrav på ömsesidighet, att också andra länder medvilka man har ekonomiska och kulturellaförbindelser skall ge kineserna motsvarandelättnader. Detta har man ävenledes försökttillmötesgå inom åtskilliga av de europeiskastaterna.Vi har också ändrat vår status, i det att vi numera,från att tidigare haft ett privat handelskontor, harett handelskontor i som har fått halvofficiellställning. Det står formellt under Exportrådetsregi, och där utfärdar man viseringar och andrahandlingar som kan behövas.f300 > I motion 306, som utrikesutskottet nu harbehandlat, krävs att man om möjligt skall geRepubliken handelskontor i enställning motsvarande en ambassads eller i varjefall försöka åstadkomma lättnader.Motionen avstyrks förunderligt nog avutrikesutskottet. Man hänvisar till enmotsvarande behandling . Att det dåkunde finnas en majoritet för ett avstyrkande ärkanske begripligt. Socialister av olikaschatteringar kanske inte kände någon störreglädje över de förbindelser som hade upprättatsmed en av de största ekonomiska makterna iAsien. Men vad finns det för anledning nu att intaen lika stelbent attityd? Det kan knappast finnasnågra ideologiska övertygelser. Tvärtom gör mannu allt vad man kan för att stimulerahandelsutbyte och kulturellt utbyte medRepubliken händer då? Jo, man hänvisar tillWienkonventionen. Jag citerar ordagrant urutrikesutskottets betänkande, där utskottetkonstaterar ''att hittillsvarande svensktillämpning av omdiplomatiska förbindelser inte är förenlig medmotionärens förslag''. Ja, det tror jag! Men det ärjust den hittillsvarande svenska tillämpningen avkonventionens regler som motionärerna vändersig emot. Det är där vi vill få bort stelbentheten.Det är ungefär som att säga: Den här dörren skallförbli stängd därför att den är stängd. Det är enalldeles fantastisk logik som man har lyckatsåstadkomma från utrikesutskottets sida.Man skulle önska att det kunde bli en bättringrelativt snart och att man inte föll för denstelbenta formalism som uppenbarligen hardikterats från utrikesdepartemenets sida. Mendet tar naturligtvis tid att forma omutrikesdepartementet. Det arbetet har inletts,och jag hoppas att det skall kunna gå litet fortarei framtiden. Det kan väl inte vara så att det tasspeciell hänsyn till Kommunistkina, som är en avde få kvarvarande kommuniststaterna i världen.Nu skall visserligen näringsminister till . Det kommer väl attbalanseras på ett bra sätt genom att statsrådetOdell ställer sig i spetsen för en industridelegationtill Republiken . I varje fall hoppas vi att detkommer att uppfattas på det sättet.Förr eller senare kommer naturligtvis den härsaken att rättas till. Det är bara det att det alltidskall behöva ta så förfärligt i det härlandet. Republiken har upprättatförbindelser med bl.a. . Det är någotförvånande att det som går bra i inte går iStockholm. Det borde naturligtvis bli en ändringdär så att vi kan få en större flexibilitet i vårtumgänge med andra stater.Jag yrkar bifall till motion 306.I detta anförande instämde ().Anf. 112 ():Herr talman! Det ligger naturligtvis ett visstpikanteri i att moderaten försvararutskottet mot moderaten motion.Men det finns också en viss reson i detförhållandet. Moderaten , som i flerahandelsdebatter ställt samma krav sommoderaten nu ställer, har hamnat i ettsådant beråd att han representerar en regering,och den regeringen har att följa spelregler somriksdagsmän nödvändigtvis inte behöver följa.För att börja med det sista ämnet skulle jag viljasäga -- och det tar emot att behöva göra det -- tillstatsvetaren att folkrätten trots allt är dendominerande faktorn i utrikespolitikens vardag.Folkrätten fastlägger kriterier för bl.a.erkännandet av stater. Det är alltså intenödvändigtvis en akt av socialistisk vilja atterkänna Kommunistkina som folkrättsligtsubjekt, utan det är effekten av att man tillämparden över hela jorden tolkade folkrätten.När det nu är så som sade, attdessa båda Kinastater har uppfattningen att debåda är ett och att vi av folkrättsliga skäl harerkänt Kommunistkina, begränsar vi vårhandlingsfrihet rent dogmatiskt när det gäller attgå den enda vägen fram för ett erkännande avTaiwan. Det ligger en svårighet i detta, eftersomdet ur grundläggande politiska synpunktär angeläget att upprätthålla kravet på att Taiwanär en del av detta enda . Det är engrundläggande faktor i hela situation.Skulle vi förringa betydelsen av Taiwansdeklaration i detta hänseende genom att göranågon typ av erkännandeaktion gentemotTaiwan, skulle vi i relationen till Kommunistkinaegentligen bara skada internationellaställning.Jag skulle önska att kunde biträdariksdag och regering med att tillsammans medföreträdare för försöka finna former somär folkrättsligt acceptabla för att ge just deteftertryck och den betydelse som vi alla här ilandet tillmäter handelsrelationerna med Taiwanoch betydelse som aktör i detinternationella etablissemanget. I ser vibl.a. en aktör i det betydelsefulla etablissemangsom kallas för idrottsrörelsen. Det är möjligt attidrottsrörelsen kan hjälpa oss att finna en väg lösning på detta problem, som verkligen är ettproblem -- jag delar uppfattningdärvidlag.Herr talman! Jag vill med några ord beröra F 3-anslaget. Det har talats en del om moderater här.Eftersom moderater inte är ett tillräckligt precistbegrepp för att få replik, tillåter jag mig att i ettanförande beröra F 3-anslaget.Det utskottet nu säger är någontingutomordentligt sunt, nämligen att man skall göraen översyn, utvärdera och därefter ange riktlinjer.Det sägs i betänkandet att man skalltillhandahålla ett betydande anslag förfredsrörelsernas verksamhet.Jag vill säga att det egentligen räcker med att läsabudgetpropositionens bilaga överutrikesdepartementet och ta del av denanvändning av F 3-anslaget som varit praxis underde gångna åren för att man skall förstå att dennaöversyn är mycket angelägen. Vi moderater -- jagantar att den uppfattningen delas av dem som videlar regeringsansvaret med -- anser attkopplingen av automatik i anslagsstorlek inte ärönskvärd. Effektiv användning av statensanslagna medel är det normerande. Beträffandeen effektiv användning av de anslag som skall gåtill dessa organisationer kan vi gärna stå bakomutskottets skrivning. Det får gärna bli betydandeanslag, men det måste vara effektivt användamedel.Anf.