prot · GG0941 · 1992-12-09 00:00:00 — Jag tänker inte ge någravärdeomdömen om den regering vi har. Jagkonstaterar bara att vi har fått en proposition ombl.a. förvarstagande av barn. Jag försäkrar att såvälPeeter Lukseps moderata utskottskamrater somhela utskottsmajoriteten med största seriositet --och med mycken möda och stor vånda, som jag troratt sade -- har kommit fram till ettförslag som föreläggs denna kammare. Vi anser detvara så humant och riktigt som möjligt, och detföljer utlänningslagens bestämmelser.Jag vill protestera mot påståendet att det skullehandla om fängsligt förvar. Det har sagts idebatten, men det handlar icke om detta. Detinstrument som vi nu skapar ger också en möjlighetatt i yttersta nödfall ta ett barn i förvar. Det är dettavi har haft för ögonen. är det så att säga enuppsikt som gäller. Föräldrarna,vårdnadshavarna, har här möjlighet att själva,under något lugnare förhållanden, överväga om detinte är rimligare att de trots allt frivilligt går med påatt avvisas.Vilket eller vilka partier som ställer upp för ettförslag som vinner majoritet är av underordnatintresse. Det vill jag ha sagt. Jag vill också infördenna kammare säga att det är och ingenannan som fattar de slutgiltiga besluten.Vad det ytterst handlar om, mina vänner, är omdenna riksdag är beredd att leva upp till de lagarden själv stiftat. Jag syftar i detta fall påutlänningslagen. Där finns en bestämmelse om som en sista utväg skall kunna ta en person iförvar. Är vi beredda att följa denna lagstiftning,och över huvud taget använda denna möjlighet, idet fall barn finns med i bilden? Ja, då ärutskottsmajoritetens förslag det enda rimliga.Om vi skall ändra på detta förhållande, måste vi gåin och ändra utlänningslagen. Den frågan, herrtalman, har vi inte att ta ställning till i den voteringsom nu följer.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )13 § Rätten till folkpension m.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1992/93:SfU4 Rätten till folkpension m.m. (prop.1992/93:7):Anf. 136 ():Herr talman! När vi justerade detta betänkande,hade inte röstat om . vet viatt har sagt nej. Men det vi inte vet är vaddetta egentligen innebär för del. Vi vetinte i vilken omfattning som omförhandlingar blirnödvändiga, och vi vet heller inte hur långt tid detkommer att ta innan ett träder i kraft.Vi vet därför egentligen inte om det vi nu skallbesluta om är relevant i förhållande till etteventuellt avtal med annat innehåll. Men det vi vetär att de bestämmelser som behandlas i dettabetänkande skall träda i kraft den 1 jauari 1993,dvs. bestämmelser om hur underlaget förpensionen skall räknas fram. Det känns naturligtvisinte riktigt bra. Men jag hoppas att det inte skall blinågra komplikationer. Om det blir det hoppas jagatt vi får tilläggsdirektiv.När jag återigen bläddrade igenombetänkandet fick jag se att förslaget om en nynordisk konvention skall börja gälla först då träder i kraft.Det finns i detta betänkande förutomVänsterpartiets motion även två andra motionersom tar upp problemet med flyktingars pensioner. andra två motionerna tar man upp och är oroligför att kommunerna kommer att fåökade kostnader för pensionärer som inte har entillfredsställande pension. Det är välgrundat motbakgrund av att man har höga sådanakostnader i en del kommuner. Utskottet föreslår attregeringen skall ges i uppdrag att undersöka omman kan åtgärda detta på något sätt, och det tyckerjag är mycket bra.I motion tar vi upp problemet merutifrån flyktingarnas sida: Vi har så mångaflyktingar i som har fått stanna här avhumanitära skäl och därmed inte har fåtttillgodoräkna sig tid från hemlandet i underlaget såsom konventionsflyktingar, de facto-flyktingar ochkrigsvägrare får göra.Att Invandrarverket varit restriktivt med attanvända konventionsregeln och i stor utsträckninganvänt sig av regeln humanitära skäl, gör att detfinns många som drabbas retroaktivt av att man hargodtagit dessa skäl som beslutsunderlag. Man kannaturligtvis diskutera var gränserna skall draseftersom det även finns en stor gruppanknytningar -- det är kanske den största gruppen.Det gäller då inte bara anknytningar till flyktingar,utan även anknytning till svenska medborgare. Jagtycker inte att det känns bra att dra gränsen mellanmänniskor som själva sökt asyl i närgränsen är beroende av en annan myndighets --och --kriterier. När det gäller Utlänningsnämndenprövade man över huvud taget inte skälen de factooch krigsvägrare så länge 18-månadersregeln fannskvar, utan man prövade konventionsregeln och gicksedan direkt på humanitära skäl.Vi anser att man under alla omständigheter bör harätt att få sina skäl preciserade och även omprövadei de fall där man anser att bedömningen är felaktig.Men naturligtvis vore det enklast att ange att allasom sökt och fått asyl här i landet, oavsettbeslutskriteriet, skall omfattas av särregeln.Jag yrkar bifall till särmening.Anf. 137 ():Herr talman! Det är ett betydelsefullt beslutgällande vårt folkpensionssystem som kommer attfattas . När jag ser ut över kammaren tycks detinte så. Oenigheten i betänkandet är också ganskaobetydlig. Trots detta tänker jag tala litet kringärendet. Någonstans bör det finnas påpekat vadförändringarna innebär. Om inte ledamöterna är ikammaren hoppas jag att de åtminstone följer dettavia radio eller TV på sina rum.Det är alldeles riktigt, som sade, attden fördröjning vi får av på grund avden schweiziska folkomröstningen kan tyckas somett aber i den här frågan. Jag begrundade ocksådetta, och det har utskottet också gjort. Jag måstesäga att det må vara hur som helst med det. Vimåste anpassa vårt socialförsäkringssystem tilländrade internationella förhållanden. Vi får enmycket större rörlighet bland unga och medelåldersmänniskor. Det behövs en viss anpassning.Dessutom kommer inte antagandet av en nyfolkpensionslag att ställa till med några praktiskaproblem, utom när det gäller vissa EG-medborgaresom inte kan lägga ihop sina pensionstider.Inom EG-området tillämpas tre huvudprinciperinom socialförsäkringsrätten.För det första: Likabehandlingsprincipen, sominnebär att en person som kommer från ett och är bosatt i ett annat omfattas av sammarättigheter och skyldigheter vad gällersocialförsäkringen som den egna statensmedborgare.För det andra: Exportabilitetsprincipen, sominnebär att socialförsäkringsförmåner, t.ex.förmåner vid invaliditet, pensioner ocharbetsskador skall utbetalas till den berättigade därhan är bosatt.För det tredje: Proratatemporis-principen, somenbart gäller inom pensionsområdet och sominnebär att en pensionstagare som förvärvat rätt tillpension i mer än ett medlemsland har rätt tillproportionellt beräknad pension från vart och ettav de länder där han har tjänat in sin pensionsrätt.När vi i skall börja tillämpa dessaprinciper -- och det måste vi göra när vi får en merrörlig arbetsmarknad -- skapar vårtfolkpensionssystem vissa problem, nämligen attfolkpensionsrätten i princip varit knuten till svensktmedborgarskap i . Vi har däremot inte lagtvikten vid krav på någon minsta försäkrings- ellerbosättningstid. En svensk medborgare somkommer hem efter ett långt liv, kanske ett långtäktenskap, i utlandet har rätt till folkpension närhan eller hon kommer hem. Svenska medborgaresom bosätter sig utomlands har också förnärvarande rätt till folkpensionens huvudförmåner,dvs. ålders-, förtidsoch efterlevnadspension samthandikappersättning, när den utges som tillägg tillpension, dvs. Rätten är dock beroende av attATP utges, eftersom folkpensionsförmånernaendast utges i förhållande till antalet ATP-år.Utländsk medborgare som är bosatt i harsamma rätt som svenska medborgare om han bott iSverige och bosättningen iSverige varit efter det att denförsäkrade fyllt . Däremot finns inga reglersom ger utländska medborgare rätt till folkpensionvid bosättning utomlands. Bestämmelser finns docki socialförsäkringskonventioner.Lägg dock märke till att rätten till ATP äroberoende av medborgarskap eller bosättning. Föratt få rätt till ATP krävs pensionspoäng under minsttre år.Folkpensionssystemets knytning tillmedborgarskap och bosättning utgör således detgrundläggande problemet i den gällande rättentillsammans med EG:s tre principer.I propositionen löses problemet på följande sätt:Folkpension intjänas efter två alternativa regler,lika för svenska och utländska medborgare. Denena regeln är att folkpensionen skall beräknasenligt bosättningstiden i fr.o.m. det år manfyller t.o.m. ordinarie pensionsålder. För rätttill hel folkpension krävs 40 bosättningsår. Kortaretider reduceras med en fyrtiondel för varje år.Den andra regeln är ATP-anknuten. För rätt till fullfolkpension krävs i detta fall medpensionspoäng. Bosättningstiden bestäms avfolkbokföringen.Den nya lagstiftningen kan leda till problem förvissa grupper. Utskottet har bemödat sig att göradessa problem så obetydliga som möjligt. Därförhar vi också, i stor enighet -- det vill jag betona --ändrat en del i propositionens förslag.Vilka typer av personer kan då få svårigheter medden nya lagstiftningen?Det kan gälla svenska medborgare som varitbosatta i utlandet och som på grundhärav endast får reducerad pension eller ingen alls.Det kan också gälla personer som invandrat tillSverige och på grund härav har kort bosättningstid.Det kan gälla yngre svenskar som på grund avstudier vistats utomlands än ochsom på grund av olycksfall eller svår sjukdom blirinvalidiserade för livet. Det skulle i sådana här fallinnebära mycket reducerade förtidspensioner.Hur har vi försökt lösa de här problemen? Och hurser regeringens förslag ut? Den som är utsänd tillutlandet av statlig arbetsgivare skall, tillsammansmed make och barn , anses som bosatt iSverige . Med statligtutsända personer avses SIDA-anställda i bilateralaprojekt, diplomater, etc.För makar och barn till arvodesanställd SIDA-personal finns ingen rätt att tillgodoräkna sigbosättningstid om de själva inte haft egen ATP-grundande inkomst. Bland övriga statligt utsändakan det finnas personer som har statligt regleradpension, men inte ATP. Utskottet förutsätter attdessa förhållanden regleras så att även dessapersoner får möjlighet att räkna in bosättningstidföre . Givetvis bör bosättningstid sominneburit rätt till andra pensionsrättigheteravräknas. Framåt i tiden kan man ju alltid försäkrasig för pensionsrätt.I propositionen finns särregler för missionärer,vilka beror på att missionärer inte är statligtanställda, men de bör få de statliga förmånerna förbosättningstid. För privat anställda kanförhållandena te sig annorlunda och mer svårlösta.För make/maka som är anställd och utsänd avföretag föreligger i de flesta fall avtal ompensionsförmåner. I de större svenska företagenföreligger sannolikt också pensionsavtal förmedföljande make och familjemedlemmar. Detblev nödvändigt 1988 vid förändringarna avänkepensionen.För vissa pensionstagare kan det dock finnas behovav skyddsregler. En del skyddsregler finns med ipropositionen; exempelvis räknas make eller densom likställs med make och som varit i utlandet ilängst i följd som bosatt i . Utskottetfann emellertid att make med barn somär anställd av privat arbetsgivare övergångsvis kandrabbas hårt av de nya reglerna. Därför har viföreslagit att make och barn till privat anställdutsänd person kan omfattas av särregeln i 5 kap.6 §, som innebär att de kan tillgodoräkna sigbosättningstid , i förhållande till de år sommake eller förälder tjänat in ATP.För att ytterligare vidga skyddet finnsövergångsregler som enligt propositionen skallgälla för dem som är födda eller tidigare.Utskottet har inte funnit att övergångsreglerna ärtillräckligt generösa och har därför föreslagitförbättringar. Hemvändande svenskar som närmarsig pensionsåldern skall skyddas. Som jag tidigarefastslog har vi två tidsgränser när det gällerlagstiftning om folkpension, nämligen en regel omfemårig bosättning före pensionstillfället och enregel om minsta bosättningstid efter 16 årsålder.Detta kan innebära att en svensk som kommer hemefter i utlandet måste vänta för attfå oreducerad pension. En person i 60- eller i slutetav 50-årsåldern har knappast kunnat räkna meddetta, eftersom reglerna inte var sådana vidutflyttningstillfället. Av den anledningen har viföreslagit en avtrappning av femårsregeln. För demsom är födda eller tidigare innebär det attväntetiden blir högst , och att alla som ärfödda eller tidigare skall omfattas avövergångsreglerna.Vi har ansett det väsentligt att öka skyddet förunga. Detta hänger samman medberäkningsgrunderna för de eventuellaförtidspensionerna för personer som i unga årinvalidiseras.Propositionen anger att ungdomar sominvalidiseras innan de fyllt skall fåtillgodoräkna sig hela perioden fr.o.m. det 16:elevnadsåret t.o.m det 64:e. I regeringsförslaget äremellertid den kategori ungdomar undantagna somhar varit utomlands . Det är interimligt, eftersom ungdomar uppmuntras att utbildasig utomlands. Vi har därför föreslagit enförlängning av åldersgränsen till 26 år.Invandrares rätt till folkpension enligt de nyareglerna har noggrant penetrerats i utskottet. Ipropositionen framhålls att reglerna gällandekrigsvägrare och de facto-flyktingar utvecklades ipraxis när reglerna lagfästes. Ändafram angavs ofta inte grunden förbeslut om uppehållstillstånd. Med hänsyn till dettabör den förmånligare behandlingen vid beräkningav folkpension, dvs. inräkning av bosättningstidäven i hemlandet -- förutom förkonventionsflyktingar -- också gälla personer somefter 1975 beviljats uppehållstillstånd i Sverige.Detta innebär att bosättningstiden kan fåtillgodoräknas eller för hela vistelsetideni hemlandet, eller i annat land där tillfälligvistelserätt har erhållits.Precis som sade har Vänsterpartietyrkat på vidgade regler och kräver attbosättningstid även skall tillgodoräknas personersom fått uppehållstillstånd i Sverige.Detsamma skall även gälla för flyktingar som vistashär av humanitära skäl. Jag erkänner attavvägningen har varit mycket svår, och ingenavvägning är absolut rätt eller fel. Efter långvarigadiskussioner har utskottet kommit fram till attavvägningen som föreslagits i propositionen ärrimlig, och därför avstyrker jag två motioner av och tillkännagivande till regeringen omgenerösare övergångsbestämmelser för invandrare.Daniel Tarschys har också framfört detta i enliknande motion. Här har utskottet beaktatmotionerna. kommer säkerligen i sittanförande att redogöra för de regler som harantagits, precis som när det gäller vad som förordasi motionen av m.fl. rörandeefterlevandeskyddet för vissa barn.Herr talman! Vår folkpensionslagstiftning ändraspå ett radikalt sätt. Det är förändringar som ärnödvändiga. Vi måste anpassa oss till eninternationell värld. Den här lagstiftningen harvarit svår att lösa, och självklara lösningar har intealltid varit för handen. Det har krävts noggrannaavvägningar mellan de för- och nackdelar som olikalösningar har gett upphov till.Det är tillfredsställande att kunna rapportera tillkammaren att utskottet tillsammans med kanslietarbetat som ett sammansvetsat team för attåstadkomma så goda lösningar som möjligt för attenskilda icke skall komma i kläm. Det krävsnaturligtvis viss ödmjukhet, och vi är helt medvetnaom hur viktigt det är att noggrant följa den framtidatillämpningen av det nya regelsystemet. Det ärmånga problem som det nya regelsystemet kan geupphov till -- problem som vi aldrig har kunnattänka oss skall uppkomma, även om vi verkligenhar letat efter alla tänkbara olyckliga särfall.Herr talman! Jag yrkar bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet SfU4.Anf. 138 ():Herr talman! Vi skall behandla ändringarinom socialförsäkringen. Jag är alldeles övertygadom att många människor, efter det att vi här för etttag sedan röstade för ett , ställer sigfrågan: Hur blir det nu med den sociala tryggheten?Varje land bestämmer själv om pensioner,sjukförsäkringar, sjukvård, äldreomsorg och andrasociala rättigheter. För löntagare och för företagareoch deras familjemedlemmar som flyttar till andraEES-länder gäller regeln om samma rättigheter ochskyldigheter som för medborgarna i det land somman arbetar och bosätter sig i.Vad händer då med vår pension om vi går med iEG, frågar sig många äldre. F.n. är det inte aktuelltmed ett svenskt medlemskap i , men bygger på de regler för pensioner som finnsinom EG. För den som är pensionär i Sverigeblir det inga förändringar alls genom EES-avtalet.Men det finns ett undantag: medborgare från andranordiska länder som bor i kan få sin pensionomräknad när träder i funktion, mendet kan aldrig bli fråga om lägre pension.EES-avtalet innebär vidare att man som pensionärhar rätt att bosätta sig i vilket EES-land som helstoch ta med sig pensionen dit. En förutsättning är själv kan försörja sig i det nya landet. Man harrätt att få den sjukvård som finns i det land manbosätter sig på samma villkor som gäller förpensionärerna i det landet.ATP ändras inte -- det är viktigt att det blir sagt fråndenna talarstol. innebär attmedborgarna i EES-länderna har rätt att ta med sigintjänad pension, var man än bosätter sig sompensionär inom EES-området. Den ATP mantjänat in får man ta med sig om man bosätter sig inågot annat EES-land. Jag skall ta ett litet exempel.En svensk som har arbetat i och tjänatin full ATP flyttar vidare till , arbetar tioår där och får pension också för de åren. Sompensionär drar han vidare till , och dåbetalas ATP ut från plus intjänad pensionfrån Tyskland.Det är bara några få länder inom EES-området somhar folkpension, dvs. vad vi kallar grundpension.Det är i stort sett , , , Sverigeoch som ger ut pension ,oberoende om man har haft förvärvsarbete ellerinte. I övriga grundas all pension påförvärvsarbete. Bara av kvinnorna iTyskland uppbär pension -- det visar hur lågförvärvsfrekvensen är för kvinnor där.Vi tyckte att det var en bra proposition, men därfanns vissa punkter som vi ville ha ändrade ochdärmed förbättrade. Det finns många flyktingarsom kommer till och som inte uppfyllerkvalifikationskraven, vilket härredovisade och som jag inte skall gå in i detalj på.Bl.a. är arbetslösheten hög bland invandrare ochflyktingar, och det bidrar till att intjänad ATP blirlåg eller att de får s.k. nollår i systemet.Många flyktingar kommer hit i pensionsåldern, ochresten av livet kan de bli beroende av socialhjälp försin försörjning. En intern utredning vid ett avStockholms socialdistrikt visar att avdistriktets socialbidragsbudget betalas ut tillinvandrarpensionärer.Vi menade att detta måste undersökas, så att detkan bli bättre övergångsregler. Man hartillmötesgått detta, och de äldre invandrarnasekonomiska situation skall utredas vidare.Vi tog också upp en punkt i nuvarande lagstiftning,och det är efterlevandeskydd för barn. Enligtnuvarande regler har ett svenskt barn, vars far ellermor eller båda föräldrar avlidit, rätt till folkpensioni form av barnpension. Pensionen utges till barnsom inte fyllt och kan i vissa fall utgå t.o.m.juni månad det år barnet fyller . Pensionen kanutges även om den avlidne föräldern aldrig varitbosatt i görs det en ändring i propositionen, där detföreslogs, att vid beräkningen avefterlevandepension till make och barn skallhänsyn tas endast till den avlidnes bosättningstid.Detta innebär kort sagt att ett barn som mister enförälder som aldrig varit bosatt i kan ställasutan pension, i varje fall om föräldern bor utanförEES-området eller bor i ett land som vi inte harnågon konvention om social trygghet med.Vi tyckte att det var otillfredsställande. Eftersomreglerna om barnpension är samordnade med lagenom bidragsförskott kan inte heller en sådanersättning utges. Vi hoppades att detta skulleutredas vidare, men utskottet har klarat av dennafråga på ett utomordentligt sätt, för vilket vi s-ledamöter i utskottet tackar.Vi tyckte också att det krävdes bättreövergångsbestämmelser. Vi har i vår motion pekatpå att det finns många kvinnor -- vilket MargitGennser också nämnde i sitt anförande -- som iunga år har flyttat utomlands som medföljandehustru. När de återkommer till måste de vänta innan de får rätt tillpension.Vi anser att förslaget i propositionen i detavseendet inte var rättvist. Mot bakgrund av att detoftast är kvinnor som drabbas av detta uppfylldeinte propositionen det krav på jämställdhet som vianser måste ställas. Vi begärde att man skulleföreslå generösare övergångsbestämmelser. Så harockså skett, och detta finns intaget i vårtbetänkande.Vi hade alltså tre yrkanden i motionen förutom attvi bad att man skulle se överövergångsbestämmelserna. Det är inte så ofta somman från talarstolen kan säga att man har väckt enmotion till en proposition och underutskottsarbetets gång fått gehör för sina yrkanden.Vi menar därmed att vi har bidragit till att påväsentliga punkter förbättra propositionen, och detär till gagn för de människor som av goda skäl harhyst oro för sin framtid när det gäller pensionerna.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU3Mom. 1 (förvar av barn)Först biträddes reservation 1 av med 60 röster mot 13 förmeningsyttringen av i motsvarandedel. 221 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 228röster mot 64 för reservation 1 av IngelaMårtensson och . 4 ledamöteravstod från att rösta.Mom. 2 (förvar av vuxna)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 3Utskottets hemställan bifölls.Mom. 4 (kroppsvisitation)Utskottets hemställan -- som ställdes motmeningsyttringen av i motsvarandedel -- bifölls med acklamation.Mom. 5 (ansvar för transportörer)Först biträddes utskottets hemställan medgodkännande av motiveringen i reservation 2 avIngela med 28 röster mot 13 förmeningsyttringen av i motsvarandedel. 256 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering med 255röster mot 41 för utskottets hemställan medgodkännande av motiveringen i reservation 2 avIngela . 1 ledamot avstod från att rösta.Socialförsäkringsutskottets betänkande SfU4Mom. 2 (pension vid uppehållstillstånd avhumanitära skäl)Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 13för meningsyttringen av momentUtskottets hemställan bifölls.Beslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att de på föredragningslistanåterstående ärendena, jordbruksutskottetsbetänkande JoU8 och arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden AU2 och AU5, fick företas tillavgörande i ett sammanhang sedan debatten i dessaärenden avslutats.14 § om miljö och utveckling år1992 -- betänkande1992/93:JoU8 FN:s konferens om miljö ochutveckling -- UNCED (skr. 1992/93:13).Anf. 139 ():Herr talman! Vi skall nu behandla betänkande nr 8från jordbruksutskottet, som handlar om den storamiljökonferensen i och denprocess som har förevarit det mötet och som gårunder benämningen UNCED. Till grund förbetänkandet ligger en skrivelse från regeringenmed en redovisning av resultatet av konferensenoch en del tankar inför uppföljningen.Vi diskuterade denna fråga här i kammaren i slutetav maj, då med anledning av motioner -- bl.a. frånmitt parti. Därutöver har miljöministern vid tvåtillfällen lämnat muntliga redovisningar förkonferensen.UNCED-processen och Riomötet blev enframgång, måste man säga. Det var 180 länder --dvs. nästan alla världens länder -- som deltog ikonferensen, varav 120 företräddes av sinastatschefer. Jag var själv på plats i och kanintyga att detta är en process som fört miljöfrågornaframåt. Våra diplomater har slitit hårt med fråganoch inte utan resultat. måste vi erkännaatt vi är ett bra stycke från att ha uppnått deambitioner som vi i har för miljöpolitiken.Den borgerliga regeringen har i stort sett fullföljtden socialdemokratiska regeringens grundläggandearbete inför mötet i . Det kan jagsom medlem av nationalkommittén konstatera.Men jag har naturligtvis inte anledning att varanöjd med allt. Det finns områden som jag anser attregeringen borde ha gett en ännu större tyngd.