prot · GF09124 · 1992-06-02 00:00:00 — har på ett utmärkt sätt,skulle jag vilja påstå, fört fram de tvivel man kankänna och de frågor man ställer inför värdet avinterna devalveringar, vilket de facto är vadregeringen försöker sig på nu genom att förändraskattesystemet.Jag har inte kunnat finna att den empiriska kunskapvi har från utlandet ger något som helst belägg föratt skattesänkningar -- först och främst förhöginkomsttagare och kapitalägare -- skulle genågon grund för ökad tillväxt. Jag tycker inte atterfarenheterna ger detta vid handen, och detankommer faktiskt på majoriteten att bevisa att såär fallet. har vi inte sett någonting av dentillväxten här i Sverige.Vi är överens om att det skall vara likvärdighet ifråga om kapitalinkomsterna. gäller det attformulera vilken nivå kapitalinkomstbeskattningenskall ligga på. Vi socialdemokrater hävdar att denskall ligga på , så att vi kommer ifrån''träsksystemet'', dvs. att man flyttar inkomster ditdär skatten är lägst. Den borgerliga majoritetenhävdar att det skall vara 25 %.Den borgerliga regeringen kommer att få ta ansvarför det nya träsk som uppstår. Ni kommer att få taansvar för de inflationsdrivande krav som uppstårpå grund av omfördelningen i form av neddragningav välfärden som skatterna sänks förhöginkomsttagare. Ni kommer också att få taansvar för de inflationsdrivande krav som uppstårnär man river upp skattereformen och förändrargrunderna i den.Vi socialdemokrater har i vår reservation begärt attregeringen skall återkomma med förslag där manåterskapar likformigheten i kapitalbeskattningenpå nivån . Jag yrkar bifall till denreservationen.Anf. 53 ():Herr talman! Till detta betänkande finns enreservation. Det finns också en meningsyttring frånvänsterpartiet. Vår meningsyttring är mycket kort.Det står bara: ''() anför: Jagbiträder reservationen. ''Med detta skulle det kunna räcka. redovisat sakskälen på ett bra sätt, tycker jag.Det är bara synd att det skulle krävas attsocialdemokraterna hamnade i opposition innan deblev överens med oss. Men nästa gång, när vi fårannan regering, skall vi kanske kunna samverka påett effektivt sätt. Det finns ju en del som pekar pådet.Martin talade om lapptäcke. Jo, det är ettlapptäcke regeringen syr. Det värmer vissa grupper,men problemet är att man tar lapparna från fel håll.Det handlar om att ta tusenlappar frånlåginkomsttagare och andra löntagare.En del tas in på skattehöjningar -- man tar bortschablonavdraget och man tar bort avdragsrättenför fackföreningsavgiften -- men framför alltfinansierar man skattesänkningarna medindragningar som slår hårdast mot de svagagrupperna. Så det är en dålig fördelningspolitikregeringen bedriver. Men är man sin egen ideologisfånge, tror man ju att skattesänkningar är medletsom hjälper mot alla problem.Kapitalbeskattningen måste sänkas, anserregeringen. Är i kapitalbeskattning högt? Ja,det kan det vara enligt min mening, om vi har enhög inflation. Då kan i nominellkapitalbeskattning vara påfrestande och göra detsvårt att få till stånd ett hushållssparande.Nu har vi ingen hög inflation, och jag menar att vi ivårt politiska arbete skall utgå ifrån att vi inte skallha hög inflation. Då är inte ikapitalbeskattning något större problem.Vi har från sida sagt att man bordekunna överväga en real kapitalbeskattning, alltsåen inflationsrensad kapitalbeskattning. Då skulleman också kunna höja kapitalbeskattningen till50 % och få en bättre proportionalitet mothöginkomsttagarnas marginalskatter. Man skulleockså få systemet att speciellt gynna arbete och intekapitalplaceringar.Men även i nominell kapitalbeskattning kanvara en rimlig nivå. Framför allt är det just nu enmycket rimlig nivå, om vi ser det i EG-perspektivet,som är så populärt från regeringssidan. Återigenfinansdepartementets siffror: blir nivån25 % i för maximal marginalskatt, medanden i EG kommer att pendla mellan i snitt 35 och38 %.Kapitalbeskattningen är alltså vida högre i EG än iSverige. Så om det är harmoniseringsskäl man villdriva stenhårt, skulle man behöva höjakapitalbeskattningen i . har vi inte krävtdet, men det finns ju inga skäl att gå ner till 25 %.I en debatt i går sade en företrädare förregeringssidan att man inte skall möta problem sominte har uppstått. Då säger jag samma sak här: Detfinns ingen anledning att minskakapitalbeskattningen till , eftersom vi inte harproblem med någon påtaglig kapitalflykt just nu.Vi menar att det är fördelningspolitiskt rimligt attbifalla reservationen, som vi sluter upp bakom. Detskapar symmetri i skattesystemet och det skaparfördelningspolitisk rättvisa. Det är mycket viktigtutifrån våra utgångspunkter att hålla den linjen.Anf. 54 ():Herr talman! Som sade, råderdet rätt stor enighet om det här betänkandet. Detär bara i frågan om kapitalbeskattningen somsocialdemokraterna har reserverat sig ochåterigen -- med den drucknes envishet, vill jagsäga -- kommer med förslag om att höjaskattesatsen till . I propositionen föreslås juatt skatteuttaget på vinster i vinstsparande anpassastill den skattesats som skall gälla fr.o.m. den 1januari 1993, alltså 25 %.Sedan regeringen tillträdde har en radåtgärder vidtagits för att ge den svenska ekonominny växtkraft och trygga en stark ekonomisk bas.Därigenom skapas förutsättningar för attlångsiktigt slå vakt om välfärd, social trygghet ochen god miljö. Vägledande för de åtgärder somvidtagits på skatteområdet sedan regeringsskiftethar först och främst varit en strävan att slopa eller ivarje fall sänka uttaget av sådana skatter somhämmar tillväxten och fördjupar de ekonomiskaproblemen.Vi ser effekterna av de skattesänkningarna . Detfinns tydliga tecken på att förtroendet för Sverigesom investeringsland håller på att återvända hosutländska investerare. Vi ser ett påtagligt ökatintresse för olika typer av satsningar i det svenskanäringslivet. Svenskar som bosatt sig utomlands avskatteskäl är på väg tillbaka till , har vinyligen läst om i tidningarna.Det är bra för att det är så här. Det gergrunden för en ökad ekonomisk tillväxt i Sverige.Och, , den bästafördelningspolitiken är en politik för tillväxt. Denger oss alla i vårt land bättre förutsättningar attverka och utvecklas.Martin talar om att det är ett lapptäcke somnu åstadkommits med de olika förslagen frånregeringens sida. Det vill jag inte säga alls.Skattesatserna förändras. Vi sänker skattetrycket iSverige med de beslut som tidigare fattats iriksdagen och som kommer att fattas i anslutningtill behandlingen av kompletteringspropositionen.Vi anpassar skattesatserna så att vi kan konkurreramed vår omvärld. Det är nödvändigt för att vi intepå nytt skall få den kapitalflykt och den ovilja somfunnits att investera i . Svenska företag hari rätt stor utsträckning föredragit att investerautomlands. försöker vi vända den utvecklingen,och vi ser effekterna av politiken. går strömmentill i stället, tack vare de insatser somregeringen har vidtagit.Med det här, herr talman, yrkar jag bifall tillskatteutskottets hemställan och avslag påreservationen och meningsyttringen.Anf. 55 () replik:Herr talman! Det finns en rad invändningar att görai anledning av anförande.Först och främst kan man ifrågasätta detta somgäller ny växtkraft, hur tillväxten kommer tillbakatill , osv. Vi har ju inte sett det i någon störreutsträckning . Till viss del har företag börjatflytta tillbaka till , ochutlandsinvesteringarna är inte lika stora somtidigare. Men det är ju en vändning som påbörjadesredan under den socialdemokratiskaregeringsperioden och som kanske i storutsträckning grundade sig på denantiinflationspolitik som fördes och deeuropavänliga beslut som fattades. Detta kan manalltså inte vara helt säker på.När man säger att tillväxt är en förutsättning förfördelningspolitik, är ju det helt sant. Men det ärinte så att man genom något slags automatik får enbra fördelningspolitik därför att man får tillväxt. Iländer där man ser oerhört stora socialaproblem, exempelvis och , harman ju haft en relativt bra tillväxt -- men det harinte nämnvärt ökat befolkningens välstånd. Bordeändå inte målet för en politik vara att kunnakombinera tillväxt och välstånd?Dessutom har vi en delvis annorlunda syn på vaddet är som skapar välstånd. Ni hävdar att det ärskattesänkningar och sänkningar av kostnadslägetsom automatiskt gör det. Det kan ju också vara såatt det är välfärden i sig som bidrar till välståndet.Det kanske är välutbildad personal och en jämnutbildningsnivå i som gör att vi faktiskt harbra förutsättningar att konkurrera med utlandet.Med viss risk för att återigen bli beskylld för atthävda någonting med den drucknes envishet, skullejag faktiskt vilja hävda att det snarare är regeringenoch den borgerliga majoriteten som står för detta isin syn på tillväxt och i sin syn på hur vi får fart påSverige.Anf. 56 ()replik:Herr talman! Som jag nämnde i mitt anförande --och som bekräftades av -- har det nuskett ett inflöde av utländskt kapital i . Detbaseras på den förändring i den ekonomiskapolitiken som har inletts i och med den nyaregeringens tillträde och genom de beslutsom har fattats i riksdag medtillväxtfrämjande skattesänkningar som följd. Frånregeringens och majoritetspartiernas sida vill viinleda och utveckla en exportledd tillväxt som ärbra för Sverige.Jag vill något anknyta till och framhålla att detviktigaste för att kostnaderna inte skall höjas för deboende är att vi har en stram finanspolitik i Sverigesom leder till sänkta räntor. Det bästa för deboende är att vi får ett sänkt ränteuttag. För att viskall kunna förmå ekonomin att växa ytterligaregäller det att vi kan konkurrera, att vi kan få nedvåra kostnader. En stor del av vårt kostnadsläge harhittills berott på de höga skatterna. Vi är på väg attta ned dem, göra mera konkurrenskraftigtoch därmed skapa en exportledd tillväxt.Anf. 57 () replik:Herr talman! hänvisar inte tillnågra speciella länder som föredömen, där man harlyckats dels sänka skatterna, dels bibehålla ochutveckla en välfärdspolitik. Självfallet måste det pånågot sätt gå att göra även den kombinationen, mendet går definitivt inte på det sätt som regeringen nuförsöker göra det på.När man dessutom försöker hävda att det är denekonomiska politik som regeringen nu har fört somvänder strömmen tillbaka, så behöver vi bara seden statistik som faktiskt finns över svenskaföretags utlandsinvesteringar och utländskaföretags investeringar i för att konstateraatt den vändpunkten kom redan under densocialdemokratiska regeringen. Vi behöver inteläsa särskilt mycket för att inse det.När det gäller talet om lapptäcke är det klart kan hävda att man inte gör något lapptäcke föratt man sänker vissa skatter och låter andra varakvar på oförändrad nivå. Det var i viss mån det manhävdade med det gamla skattesystemet. Då får manväl avgöra om man tycker att det var ett lapptäckeeller inte.Jag tror att skattereformens stora förtjänst låg i försökte skapa enhetliga skatter. kan vibara konstatera att regeringen vänder upp och nedpå detta.När det slutligen gäller diskussionen omvälfärdspolitik och fördelningspolitik, så klarar interegeringsföreträdarna här att ge en bra förklaring --på vilket sätt den här reformen, förändringen avkapitalbeskattningen, gynnar fördelningspolitiken.På ett antal områden kan man konstatera att detförst och främst är höginkomsttagare som gynnas,att det finns en principiell värdering som innebär nedvärderar arbetsinkomster till förmån förkapitalinkomster. Jag tror inte att det är denpolitiken vi behöver i för att skapa tillväxt.Jag tror att det behövs välfärd för att skapa tillväxt.Där går skiljelinjen.Anf. 58 ()replik:Herr talman! Vi behöver lönsamma, starka företagför att skapa tillväxt. Den tillväxt som kommeri det nya skall vi dra till oss i . Enförutsättning för att lyckas med den uppgiften är attvi sänker vårt kostnadsläge, och i det avseendet harskatterna en stor betydelse.Martin talar om att regeringen skulleförändra skatteomläggningen och frångå enhetligaskatter osv. Det var ju det socialdemokratiskapartiet som i det avseendet först avvek från denuppgörelse som man träffade tillsammans medFolkpartiet, när man differentierademervärdesskatten och lade fram förslag omsänkning av matmomsen. Det var alltså det förstaavsteget, om vi skall ha en sådan diskussion. Jagtycker att den diskussionen är fullständigt onödig,för här gäller det att vi skall ha skatter som gör attvi kan konkurrera med omvärlden. Om vi har förhöga skatter får vi ett för högt kostnadsläge, och dåkan vi inte konkurrera med våra konkurrentländer.Vi måste anpassa oss i det avseendet. Det ärkonkurrens som gäller, och skall vi skapa tillväxt iSverige så gäller det, som jag har sagt tidigare, attfå ned kostnadsläget. I det avseendet har skatternastor betydelse.Jag vidhåller kraftfullt att en ökad tillväxt är denbästa fördelningspolitik vi kan åstadkomma.Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 59 () replik:Herr talman! säger att vi inteförstår att tillväxt är bättre än motsatsen. Jo, det ärklart att det är bättre att få en tredjedel av enhundralapp än hälften av en tia; man får ha druckitmycket starka drycker för att inte förstå det. Det ärså enkelt, så det behöver vi inte diskutera.Vi säger att vi skall ha tillväxt, men en uthålligtillväxt. Visst kan man skapa snabb tillväxt genomsnabba skattesänkningar. Det är många länder somhar gjort det och lyckats. Men de fick aldrig någonuthållig tillväxt -- det är problemet.Mycket konkret: Om vi på världsmarknaden skallfå ett bra pris på en , så kan man inte ordnadet med skattesänkningar. avproduktionskostnaden för en bestäms påritbordet. Det är inte skatterna som bestämmerpriset på på världsmarknaden. Det är påritbordet, med ledningen av företaget och medproduktionsmetoderna i företaget som man vinnerproduktiviteten, inte med skattesänkningar.Kapitalskattesänkningar som ni genomfört hargynnat de bäst ställda. Det är klart att några av demhar flyttat hit. Det vore kanske trevligt omKamprad flyttade tillbaka. Men å andra sidan harju legat kvar i , ochÄlmhult har legat kvar i . Detviktigaste är ju var produktionen sker, inte var enoch annan bor, även om det är trevligt om så mångasom möjligt bor i för tillväxt är att vi har bra utbildning, braforskning, bra infrastruktur, goda och miljövänligatransporter. Vi skall ha balans i budgeten -- det harju ni ingen tanke på. 100miljarder i budgetunderskott, det är inte stramfinanspolitik. 120 miljarder blir det nog innan åretär slut, om det stoppar med det.Man behöver en bra fördelningspolitik. Har maningen bra fördelningspolitik blir det spänningar isamhället, risk för arbetsmarknadskonflikter ochstrejker. Det missgynnar produktiviteten. Att ha enbra fördelningspolitik är produktivt; rättvisa ärnågot produktivt. Jag vill påstå attfördelningspolitik är en förutsättning för uthålligtillväxt. Det är det som ni har glömt, eftersom ni ärideologiska fångar i ett nyliberalt tänkande.Det innebär att ni inte ser saken som den egentligenär, utan ni har en ideologisk handbok. Vi i vänsternhar lärt oss att det är mycket farligt att hålla sådanahandböcker alltför hårt i handen. Det har viverkligen lärt oss, och det är synd att ni skall behövagöra samma bittra erfarenhet.Förhoppningsvis kommer ni snart att slippa detproblemet; det är ju val om . Då skall vi pånytt kunna slå in på en väg med fördelningspolitikoch uthållig tillväxt.Anf. 60 ()replik:Herr talman! behöver inte varaorolig. Den sittande regeringen kommer att fåförnyat förtroende vid nästa val. Jag har starkaförhoppningar om att vi kommer att kunnafortsätta att driva en ekonomisk politik som är braför landet, en ekonomisk politik som ger landet dentillväxt vi så väl behöver.Lars talar om en ökad produktivitet,och naturligtvis har varken jag eller regeringennågon annan uppfattning i det avseendet. Ävendetta är en mycket viktig faktor. Ökadproduktivitet får man också genom förbättradkonkurrens och genom att det blir möjligt attkonkurrera på något så när lika villkor. Vi har intekunnat konkurrera med omvärlden på lika villkorpå grund av att vi har ett mycket mycket högreskattetryck, och detta skattetryck har ju LarsBäckströms parti tillsammans medSocialdemokraterna varit med om att driva uppunder 80-talet. Vi har på så sätt haft världens högstaskattetryck.Nu har den nya borgerliga regeringen, vid makten, tagit ned skattetrycket. Avtekniska skäl är det en skillnad på 4--5procentenheter, men av rena skatteskäl är det ca2 % lägre skattetryck som vår regering fram tillnu -- och förhoppningsvis genom beslutom kompletteringspropositionen -- haråstadkommit.En effekt av detta har blivit ett ökat intresse förutländska satsningar i , och det har ocksågivit en signal till de svenskar som av skatteskäl hartvingats utanför landet att åter komma tillbaka.Detta har den nya regeringen åstadkommit, och dettycker jag är väldigt bra. Ni har inte ett förslag i denriktningen, som innebär att ni välkomnar dessasvenskar tillbaka. Snarare vill ni höja skatterna,med följd att investeringarna sker utanför landet istället och inte ger de nya jobb och skapar dentillväxt som så väl behöver.Anf. 61 () replik:Herr talman! Det är riktigt att har ett högtskattetryck. Det måste ett land med ett i hög gradutbyggt välfärdssystem ha, om man inte villlånefinansiera välfärden. Ute i har manunderbalanserat sina budgetar och på så sättundvikit ett högt skattetryck. Men visar det sigatt man måste bort från det, och vi ser därför nu engradvis höjning av det europeiska skatteuttaget.Vi har också i haft en stor andel äldre, somhar gjort att vi har varit tvungna att ha ett högtskatteuttag. Även detta förändras nu ute i ,och därför höjer man skatten. Vi går mot en störrelikhet i det avseendet.Det höga svenska skatteuttaget har emellertid inteskett på kapital eller på företag, utan det harfaktiskt skett på hushållen, på löntagarna, genombreda mervärdesskatter och en ganska höginkomstbeskattning. Det är ju på hushållen manhar tagit ut detta, inte på kapital och företag.Vi säger att man skall undvika ett onödigt högtskatteuttag. En bra fördelningspolitik minskarbehovet av transfereringar och bidrag, och då kanman minska de skatter som annars behövs för attfinansiera de bidragen. Fördelningspolitik innebären möjlighet att minska skatteuttaget, en möjlighetsom ni förbiser.En uthållig tillväxt innebär också en möjlighet attminska skatteuttaget. Men när ni sänker skatternaskapar ni bara hål i statsbudgeten, och det ärproduktivitetshämmande, det höjer ränteläget ochgör det svårt för bl.a. småföretag att investera.Därför är er budgetpolitik tillväxthämmande.LO:s utredning visar att ett löntagarhushåll genomer politik har förlorat mellan 2 600 och 3 200 kr.Men ett kapitalägarhushåll har vunnit 5 400, ettsmåföretagarhushåll har vunnit ca 2 000, och etthushåll som har inkomster på över 450 000 harvunnit över 22 000. Det är klart att er politik harvarit bra och tillväxtfrämjande för de härgrupperna, men för de andra grupperna är dettillväxthämmande när det uppstår sådanafördelningspolitiska spänningar i samhället. Detleder till lönekonflikter, och det leder till allmännaproblem på många andra områden. Detta är intebra för stabiliteten i ett samhälle.Återigen om produktiviteten. Tag Saab-fallet engång till. Man såg att instrumentpanelen på en Saab900 tidigare satt fast med 37 olika muttrar ochskruvar medan man för motsvarande japanska bilanvänder tre. Då är det alltså inte skatterna som ärorsaken till att Saaben blir dyr på marknaden, utandet är sättet att producera. Detta problem vill vissapersoner lösa genom en sänkning avföretagsbeskattningen. I stället säger vi: Utvecklaproduktiviteten på företagsgolven. Ge de anställdabättre möjlighet att påverka sin arbetssituation, såatt de får enklare produkter att producera. Dåskapar vi konkurrenskraft.Vi skapar inte tillväxt genom att försökakonkurrera med och . Vi kanaldrig konkurrera med dem. Det kommer alltid attvara lönsammare för en rik person att bo i Monacoeller än i . Skall vi försökakonkurrera med de länderna om att dra till oss rikapersoner, då får vi sätta skattesatserna till noll. Mendet är ingen väg som leder till uthållig tillväxt.Anf. 62 ()replik:Herr talman! Hela regeringens politik formas ju tillatt vi skall få en tillväxt i vårt land, det sammanhanget har skattesänkningar en vissbetydelse, och utbyggnaden av infrastrukturen haren stor betydelse. Även utbildningen är i dettasammanhang viktig. Det gäller för oss att se till attfå en bättre, högre kvalitet på utbildningen, och vilägger fram det ena förslaget efter det andra somskall ge detta resultat. Det är genom satsningen påutbildningen som vi skall få bättre tekniker, somkan producera på ett billigare ochsnabbare sätt.Jag tror att även var med vidbesöket på i . Vi fick där frånföretagsledningens sida just den signalen, att bättreutbildning ger ökad produktivitet. Besöket ägderum under den socialdemokratiskaregeringsperioden, och företagsledningen var intenöjd. får man signaler från regeringen om att vivill åstadkomma en förändring även i detavssendet.Sett historiskt kan man ju också konstatera att ökadtillväxt har gett oss en bättre fördelningspolitik iSverige. Det påståendet måste väl även LarsBäckström nicka bifall till? Jag ser nu att han gördet.Därmed vill jag inte förlänga debatten, utan jagslutar med detta. 63 (nyd):Herr talman! När det gäller Ny demokrati ochskattepolitik gäller liksom i fråga om övrigapolitiska frågor att vi ej är upplåsta vid något block.Vi ser till sakfrågorna i första hand.Det gjordes tidigare jämförelser med ett lapptäcke.Det blir ju så i politiken att man får ge och ta, och idet långa loppet kan det då ibland uppstå ett sådantlapptäcke. Det är naturligtvis att föredra att såenkla regler som möjligt gäller i skattesystemet,och vi arbetar givetvis för att förenklaskattesystemet.Beträffande kapitalbeskattningen bör dennasänkas för att gynna företagen och därmed hjälpatill att bidra till att skapa sysselsättning och välfärdför medborgarna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 18 §. )15 § Tulltaxelagen, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU34 Tulltaxelagen, m.m. (prop.1991/92:162).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )16 § Anslagen till skatteförvaltningen, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1991/92:SkU35 Anslagen till skatteförvaltningen,m.m. 1991/92:150 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )17 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsjustitieutskottets betänkande1991/92:JuU28 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 18 §. )18 § Förläggningskostnader m.m. budgetåret1992/93Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1991/92:SfU16 Förläggningskostnader /93 (prop. 1991/92:100 delvis och1991/92:150 delvis).Anf. 64 ():Herr talman! Det i budgetpropositionen begärdaanslaget till förläggningsverksamhet utgick från ettgenomsnittligt behov av 13 850 förläggningsplatseroch ett årligt antal asylsökande om ca 30 000personer. Mot bakgrund av den osäkerhet omutvecklingen som rådde på grund avasyltillströmningen har statsrådet återkommit ikompletteringspropositionen.Som vi alla vet är det krig i , ochhuvuddelen av de asylsökande som strömmar in iSverige kommer därifrån. kan vi via TV-nyheterna konstatera vilken förödelse och vilketlidande som drabbar civilbefolkningen. Ingen kanväl med berått mod hävda att den rännil avflyktingar som söker sig till enbart ärekonomiska flyktingar från det tidigareJugoslavien? På grund av situationen är Sverigeskyldigt att ta emot dessa mäniskor. Hur längekonflikten kommer att vara och vilken omfattningden får blir avgörande för hur mångaförläggningsplatser som måste uppbringas åt dedrabbade som flyr undan krig och nöd.I kompletteringspropositionen anges att 32 500personer fanns på förläggning när propositionenskrevs, och siffran har inte blivit lägre.