prot · GF0962 · 1992-02-12 00:00:00 — Tänker ni vad gällerkomvux rösta för vår motion och därmed medverkatill att de 350 miljonerna lämnas tillbaka till devuxenstuderande?Allt annat än ett ja som svar på den frågan innebärenligt min mening att ni tänker fortsätta att trixaoch spela med de vuxenstuderande.Jag frågar samtliga meddebattörer -- även om endel har lämnat kammaren:Skall återföra de 350 miljonerna?Skall återföra de 350 miljonerna?Till , som är kvar här i kammaren,ställer jag också frågan: Skall kds återföra de 350miljonerna?Slutligen frågar jag ministern: moderaternamedverka till att de 350 miljonerna återförs?Jag tror att närmare 200 000 vuxenstuderande medintresse och spänning väntar på svar på de sistafrågorna.Anf. 104 (m)replik:Herr talman! Först och främst vill jag säga att andrastatsråd får tala för sig.Sedan vill jag säga att jag tycker att det är dåligt avsocialdemokraterna att ta upp det beryktade s.k.uttalandet från finansministern om lyxkurser ispanska. Chefredaktören på den tidning som skrevom det här har bett om ursäkt. Finansministern harju aldrig uttryckt sig på det omtalade viset. Det harockså förekommit en del andra uttalanden. Detfinns väl en och annan ledamot i riksdagoch även en och annan bland allmänheten som intekan så mycket om vuxenutbildning eller som inteförstår särskilt bra vad den betyder och hur denfungerar. Men jag tror att det skulle vara fel attinbilla sig att det här är grunden för den politik somvi har fört och som vi kommer att föra.Skälet till att regeringen har lagt fram förslag tillbesparingar på vuxenutbildningens ochfolkbildningens områden är att vi, inom de ramarsom gällt, har känt att det har varit nödvändigt attprioritera barn, ungdom och högre utbildning somjag har sagt.Anledningen till att vi har den här debatten är,naturligtvis, bl.a. att det inte går att spara på heladen kommunala vuxenutbildningen. är julagstadgad undervisning som man inte kommerifrån. I övrigt varierar strukturen.Jag menar att vi i den här diskussionen inte fårglömma bort att det finns ett betydande utrymmeför effektivisering. har ju beslutat om enreformering av den grundläggandevuxenutbildningen som kommer att innebära attresurserna kan utnyttjas bättre.Vidare har vi tagit bort de regleringar som har gjortatt det varit omöjligt för den kommunalavuxenutbildningen att samarbeta med denkommunala gymnasieskolan. Där har en ändringskett. Det finns alltså en del saker som man kangöra.Jag tycker också att man skall ha klart för sig att vitalar om en skolform som innebär att en majoritetav eleverna studerar på deltid. Det är alltså intefråga om ett dråpslag mot en hel del människor,vilket man skulle kunna tro, som drabbas avarbetslöshet i och med besparingar på det härområdet.Icke desto mindre anser jag somutbildningspolitiker att all typ av utbildning ärvärdefull. Det är väsentligt att man så långt sommöjligt försöker finna former för besparingar sominte i onödan försätter eleverna i en prekärsituation.Jag tror att det var företrädaren för Ny Demokratisom tidigare sade att man skulle se till attbesparingarna inte drabbar undervisningen. Istället skulle man försöka inrikta sig på byråkratin,lokalkostnaderna och mycket annat i detsammanhanget. Det är naturligtvis riktigt.Samtliga partier har fått frågan hur man ställer sigtill ett återförande av de 350 miljonerna osv. Menjag tycker att den intressanta frågan i det härsammanhanget är varifrån socialdemokraternatänker ta alla pengar. Hur skall ni finansiera allalöften som ni slänger omkring er? Har ni ensedelpress i någon källare, eller hur bär ni er åt?Vi försöker att inom gällande ramar -- låt vara attde är ganska snäva -- finna någorlunda bra formerför undervisningen. Ni däremot bara lovar ochlovar. Men behöver man inte ta ansvar gör mankanske heller inte det.Anf. 105 () replik:Herr talman! När det gäller ekonomin har vi ettstarkare budgetalternativ än regeringen genom attvi vill ha något mindre skattesänkningar förhöginkomsttagare. Dessutom går vi inte med påkraftiga skattesänkningar för kapitalägare.Det var intressant att höra hänvisa tillvad Ny Demokrati sagt. Jag lade märke till att enperson här i kammaren satt och applåderade närBeatrice höll sitt inledningsanförande, och detvar en person från Ny Demokrati. Jag tycker att detsäger en del om det sällskap som harhamnat i.Beatrice talar jämt och ständigt om attgrundskolan och gymnasieskolan skall prioriteras.Men det är inte sant. Ni har ju i princip300 miljoner mindre för miljösatsningar igrundskolan med tanke på vad vi beslutade om ivåras. Vidare är era satsningar på gymnasieskolanmindre än vad vi beslutade om i våras.Jag har ett väldigt talande exempel från en debatt iförra veckan. En mamma, som varvuxenstuderande, blev mycket arg på en moderatför dennes argumentering i det här sammanhanget.Hon sade: Jag tycker att det är ovärdigt att ni ställermina behov av utbildning mot mina barns behov. Niförsöker få mig att ha dåligt samvete, därför att jagvill förlänga och förbättra min tidigare dåligautbildning. Jag skulle alltså ta resurser som minabarn i stället borde ha i skolan.Jag tycker inte att vi skall sätta de svagaste isamhället i motsats till varandra, alltså de som harde största behoven i vårt samhälle.Anf. 106 (m)replik:Herr talman! Politikers uppgift är, tyvärr, väldigtofta att ställa olika behov mot varandra. För mig ärdet en absolut självklarhet att i första hand värnabarn- och ungdomsutbildningen. Det innebär inteatt jag anser att vuxenutbildningen är oviktig elleratt den är något som vi inte skall satsa på.I ett givet läge där man tvingas välja kommer i varjefall jag alltid att se till att först och främst barn ochungdomar får sina behov tillgodosedda.Anf. 107 () replik:Herr talman! och regeringen har ställtolika behov mot varandra. Det handlar dels omkapitalägarnas, de förmögnas, behov av att fåsänkta skatter, dels om de kortutbildades behov avatt få utbildning. Det framstår ganska klart att nihar valt att satsa på kapitalägarna.Bortsett från de sociala motiveringarna finns detväldigt mycket som är helt obegripligt i fråga omregeringens ståndpunkt.Ni talar om att fler elever skall till högskolan. stänger dörrarna för dem som behöverkomplettera sina kunskaper.Här säger vi att internationalisering och EG ärviktiga. Men ni stänger dörrarna för många av demsom behöver förbättra sina språkkunskaper.Här talar ni om jämställdhet. Men ni stängerdörrarna för många av de kvinnor som behöverförbättra sin utbildning.Här säger ni att hela skall leva. Men nividtar åtgärder som innebär attutbildningsmöjligheterna i glesbygden ganskakraftigt försämras och som ger en negativ effekt.Det hela går inte ihop. Allt detta visar att denpolitik som ni bedriver är obegriplig.Sedan några ord om de olika förslag tillnedskärningar som och moderaternagenom åren har haft. Till och från har det varitfråga om väldigt stora nedskärningar. Det finnsmycket att säga om den lista över nedskärningarsom finns. Det snällaste jag kan komma på att sägaär att den här listan visar att för harvuxenutbildningen varit den sista regleringsposteni allt budgetarbete. Vuxenutbildningen har fått detsom råkat bli över. Det visar hur framför alltmoderaterna, men ofta också , värderarde vuxnas behov av utbildning.Anf. 108 (m)replik:Herr talman! Vi stänger inga dörrar. Men många avdem som söker utbildning vid komvux är eleversom kommer från grundskola och gymnasium, mensom inte har fått den undervisning där som de hadebehövt. Det tycker jag är sorgligt. Det är ocksådärför som det är viktigt att först och främst se tillatt vi rättar till där och inte drar ned på resurserna.Det är därför den här prioriteringen är central.Det var inte riktigt detta vi diskuterade , mennär vi diskuterar komvuxbesparingen skall vi ocksåha med, när det nu sägs att vi sparar så mycket, attvi faktiskt gör ansenliga satsningar på detarbetsmarknadspolitiska området.Vuxenutbildning är inte enbart komvux. Vi harockså arbetsmarknadsutbildning och annat sominnebär en kompetenshöjning. Där har vifortfarande en diskussion i gång om hur pengarskall fördelas. Det gäller ansenliga summor.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 109 ():Herr talman! Vad är det som gör en skola till en braskola? Det är inte bara människor som utstrålarnågot som omgivningen mer eller mindre medvetetregistrerar. En familj, ett företag, en institutionpräglas av en viss atmosfär, en anda som inte barade som är familjemedlemmar, de som arbetar påföretaget eller de som leder det upplever. Även entillfällig besökare kan ofta få en upplevelse avvilken anda som råder på en institution eller i enfamilj. Detta är också tillämpligt inom skolansvärld.Man behöver inte vistas länge i en klass, i enskolkorridor, på ett lärarrum förrän man får ettintryck eller en upplevelse av den anda som råderdär. Inte minst barn och ungdomar är mycketkänsliga för utstrålning och atmosfär. Därför är detoerhört viktigt att vi tänker på vad vi har föratmosfär i våra skolor.Jag skulle redan nu vilja deklarera att vi inte harhaft en likartad atmosfär i alla de skolor och alla deklasser som har funnits och finns i dagens skola iSverige. Detta har kunnat skifta oerhört mycketfrån klass till klass, från skola till skola, beroendepå olika förutsättningar och olika personlighetersom har mötts i dessa klassrum och i dessalärarrum. Vi kommer inte heller i fortsättningen attha en anda som genomsyrar varje klassrum ochvarje skola i framtidens . Vi får alla arbetaför att det skall vara en sådan anda som vi själva villvistas i och som vi vill att våra barn och vårabarnbarn skall vistas i. Det kommer att bli vårtgemensamma ansvar.Ett bygge må vara aldrig så bra, men om grundeninte håller vet vi att hela byggnaden raseras. Dengrund vi kristdemokrater anser nödvändig för bådeförskola och skola, och jag skulle också vilja sägaför vår barnomsorg, har aldrig varit denrelativismens värdeneutralitet som tidigareregeringar har nöjt sig med att ha i vårt land.Ända sedan partiet bildades har kdsouttröttligt hävdat att både förskola och skolamåste förankras i en klart uttalad etik, den kristnaetiken. Vi har också sagt att det är grunden för detsvenska demokratiska samhället. Där får elevenerbjudas en referensram för olika livsfrågor. Vi harockså trott på att det med en uttalad etik i grundenär lättare att visa förståelse för svaga och utsatta,för minoritetsgrupper, samt att den kristna etikenkan ge råd och vägledning i det vardagliga livet ochi synen på samhället. kan vi med glädjekonstatera att detta faktiskt har blivit helaregeringens politik. Det har vi sett i dokument efterdokument som handlar om hur skolan skall vara.Men väntar det viktiga arbetet att förankraorden i verkligheten. Vad innebär en skolaförankrad i den kristna etiken? Det innebär att vi sågott vi kan, både genom våra handlingar och genomvåra ord, som vuxna försöker att lära barnen vadsom är rätt och fel. Men detta räcker ingalunda.Skolans förankring i kristna grundvärderingar fårbetydelse på alla områden. Skolan som helhet skallpräglas av den kristna människosynen. Barn medolika begåvning och ursprung måste därförbehandlas med samma omsorg och kärlek. Skolanskall reagera skarpt mot all diskriminering av bådebarn och vuxna. Det har talats mycket omdiskriminering av människor som kommer frånandra länder, och jag håller med i allt gott som harsagts i den vägen. Sådan diskriminering måste vimed all kraft vända oss emot. Men jag tror ocksåatt vi måste vända oss mot diskriminering avmänniskor som kommer från olika grupper i det härlandet. Det gäller både dem som har en lägre ochdem som har en högre ställning än vi själva har.Jag skulle också vilja säga att vi kanske mångagånger även borde vara mer varsamma när vikommer från olika partier och talar om varandra.Det är så lätt att sätta en etikett på människor, ochdärmed har man ramat in personen i fråga och är pådet klara med alla uppfattningar som den personenförväntas hysa i kraft av det parti som han tillhör.Det kanske är något att tänka på när vividarebefordrar värderingar till våra barn.Undervisningen skall läggas upp så att den fostrartill solidaritet i enlighet med den gyllene regeln.Om eleverna skall kunna tränas till osjälviskainsatser och lära sig att förstå och själva tillämpa dehär värderingarna, måste de i skolan värdesättassom unika individer. En medvetenhet om att manhar ett egenvärde och att man behövs skallförmedlas till varje elev. Solidariteten måste ocksåövas praktiskt. Det kan vi visa på många olika sätt.Jag vill också nämna att jag anser att kunskap ärnågonting oerhört viktigt i skolan. Det har faktisktsagts från alla håll här. Därmed vill vi inte ha enelitskola om det skulle innebära något negativt. Vimåste ha en skola där även eliten trivs. En skola föralla är en skola också för eliten, men den är intebara anpassad till eliten och den kanske inte i förstahand är anpassad till eliten, utan den är anpassadtill alla barns behov, som jag förut har uttryckt.Det är en demokratisk rättighet för alla människoratt få lära sig så mycket som möjligt i den skola vihar, och här måste vi hjälpa alla barn.Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag har fyra frågor som jag vill ställatill kds.Fråga ett: Anser kds att det kommunalahuvudmannaskapet för lärarna är bra, eller anserman att det är dåligt? Om det är dåligt, är kds dåberett att riva upp beslutet om huvudmannaskapet?Fråga två gäller komvux: Är kds berett att återförade 350 milj.kr. som regeringen ibudgetpropositionen skär ned komvux verksamhetmed?Fråga tre gäller skolpengen: Vilken principiellståndpunkt har kds när det gäller skolpeng ochavgifter? Skall det vara möjligt att ocksåavgiftsbelägga vissa tjänster och annat igrundskolan och gymnasieskolan?Fråga fyra handlar om att välja skola: Om det finnsen skola med någon form av konfessionell profiloch jag som elev skulle vilja gå dit med den härskolpengen, skulle jag kunna säga: Ni är tvungnaatt bedriva undervisning i de olika ämnena enligtläroplanen, ni måste följa den, men jag vill intedelta i en del procedurer eller riter som ni har förer. Kan den skolan förvägra mig inträde, om jag harskolpeng och står och knackar på dess dörr?Det här är problem som vi kommer att ställas införframöver. Det är jag ganska så säker på.Anf. 111 () replik:Herr talman! Jag skall försöka att komma ihåg allade frågor som ställde till mig.Först frågan om huvudmannaskapet för skolan. Jagtycker att frågan hör ihop med en av de andrafrågorna, så jag skulle vilja slå ihop dem. Det vi imånga år har vänt oss emot i skolan är att man intehaft frihet att välja skola -- det har inte funnitssamma ekonomiska förutsättningar. Min och vårsyn i kds på skolpengen är att skolpengen skall varatill för att ge alla möjligheter att välja skola, att manalltså med hjälp av skolpengen skall ha sammaförutsättningar att välja även en fristående skola.Jag tror att de flesta barn i förmodligenäven kommer att gå i den kommunalaskolan. I , där det har varit möjligtatt välja en fristående skola även om man harbetalat sina skolavgifter själv, går i''independent schools'', skolor med viss profil, t.ex.en religiös profil. Resten går faktiskt i allmännaskolor.Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi får enskolpeng. Jag tycker att den måste varakonstruerad så, att de fristående skolorna inte skallbehöva kämpa med större ekonomiska svårigheterän vad den allmänna skolan får göra. Det skallalltså vara på lika villkor.Vilken konstruktion skolpengen skall få kan vidiskutera. En skola i kommunen måste ju se till attalla får utbildning. Vad kostar det mera? Det tyckerjag att man skall kunna räkna ut i så fall. Någon härtog upp att man kan räkna in i skolpengen om detblir extra kostnader på grund av t.ex.funktionshinder eller inlärningssvårigheter hos enelev när det gäller att läsa och skriva. En del tyckteatt det var integritetskränkande. Där skulle jagvilja säga att det beror helt på hur man gör det. Enskola behöver inte relatera det till varje elev, så attdet blir synligt, men man kan meddela att det blir sioch så mycket extra kostnader. Sedan fårskolverket kontrollera att det stämmer. Men vi villinte ha för mycket byråkrati.Jag tycker alltså att det skall vara fullt ekonomisktlikvärdiga förutsättningar att gå i den skola somföräldrarna och barnet väljer som i denkommunala.Beträffande den sista frågan vill jag säga att detvore underligt om man valde en omman absolut inte vill bli ''utsatt för'' att t.ex. be enbön i den skolan. Det är ju inte alldels säkert att detgörs i skolan. Men om man tycker att en sådanskola är väldigt fin på något annat sätt så att manändå väljer den, så tror jag att man kan låta bli attdelta i bön -- jag tror att varje individ respekterasdär. Det är så jag ser det, och jag vill gärnaåterkomma till detta vid något tillfälle.Anf. 112 () replik:Herr talman! Jag ställde frågan därför att det härproblemet har uppdagats i bl.a. , där manalltså förvägrat elever att gå i de konfessionellaskolorna. Det kan hända att jag av närhetsprincipeller därför att jag tycker att undervisningen iskolan i övrigt är fullgod väljer denna skola, menjag vänder mig som sagt kanske inte mot ett vissthåll . Det är procedurer som jaginte vill delta i, eftersom de egentligen ligger vidsidan av själva undervisningen.Det är väldigt viktigt att vi slår fast detta frånbörjan.Jag fick inget svar på frågan huruvidalärartjänsterna skall vara kommunalt eller statligtreglerade.Det var ytterligare en aspekt där jag inte fick någotsvar, och det gäller rätten att ta ut avgifter. Jag villgärna ha svar.Jag har ställt dessa frågor till ochfolkpartiets representanter. Jag har fått ett bra svarfrån . ställer jag alltså samma frågortill kds.Anf. 113 () replik:Herr talman!Jag skall avsluta med det jag börjademed i min förra replik. Jag kan naturligtvis inte gåut och föreskriva vad de fristående skolorna skallha för program, för då skulle de inte längre varanågra fristående skolor. Det blir naturligtvis frågaom att göra ordentliga programförklaringar ochtala om vad man gör i skolan. Sedan får man taställning till det. Men att det skulle vara någottvång -- som ju är olämpligt -- kan jag inte föreställamig.Däremot kan jag säga att många elever i dagensskola får vara med om mycket som de inte uppleversom särskilt bra. Jag kan exempelvis nämna eleversom kommer från en miljö, där de kanskeinte alls är vana vid att höra svordomar, men somsedan i skolan hör sådana av kamrater och ofta avlärare. De kan uppleva det somintegritetskränkande.I detta pluralistiska samhälle får man kanske vänjasig vid en del kulthandlingar som utövas av olikamänniskor med olika utgångspunkter. Det kanskeär nyttig träning i att respektera varandra. Om mandå skulle behöva lyssna till ett bibelord i enklassrumssituation, tror jag inte att man skulle fånågon större skada av det heller. Ens integritetskulle säkert klara det lika bra som barnen nu fårklara av att vara omgivna av väldigt mycketsvordomar exempelvis i skolan.I fråga om vem som skall betala lönerna vill jag sägaatt jag tycker att kommunen skall göra det. Men detkan säkert finnas även andra konstruktioner. Vi fårse närmare på det. Jag är inte beredd att ta ställningtill det . Jag tycker inte att det är något fel i omkommunerna vill betala de fristående skolornaslärarlöner.Björn frågade vidare om vi kan tänkaoss avgifter i skolan. Jag tycker att alla skall haprecis lika förutsättningar med den skolpeng somman får. Då behövs inga avgifter. Man skall alltsåinte vara njuggare mot de fristående skolorna änman är mot den kommunala skolan.Andre vice talmannen anmälde att BjörnSamuelson anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik.Anf. 114 ()replik:Herr talman! Det har varit intressant att lyssna påIngrid , liksom tidigare på ChristerLindblom och kommer fram en del viktiga åsiktsskillnadermellan å ena sidan dessa representanter för kds,resp. och å andra sidanrepresentanten för den moderatleddautbildningspolitiken. Det gäller exempelvis synenpå avgifter i skolan. Där finns ett mer eller mindrestarkt avståndstagande från dessa partier, medan vihar hört att regeringen skulle acceptera avgifter.Flera har tagit avstånd från att slöjd ochhemkunskap inte längre skulle vara obligatoriska.Den inställningen har vi också frånsocialdemokratisk sida.Jag fick intrycket att , vilket är positivt, villarbeta med ämnesintegrering ochämnesövergripande undervisning på samma sättsom socialdemokraterna. tyckte jagvar inne på det också.Det hade varit bra om fler hade tagit uppbetygsfrågan, men där har vi i alla fall frånfolkpartiet fått ett besked om att man tycker attbetyg inte skall ges före årskurs sex. Det hälsar jagpositivt.Jag tycker att det är litet underligt att exempelvisIngrid , och även andra, låter bli att gå in idiskussionen om kostnader. Skolministern fårensam försvara nedskärningarna avskolstatsbidragen. Här har ju faktiskt allaregeringspartier ett ansvar. Jag skulle gärna vilja attIngrid kommenterade det något.Skolminitern sade tidigare att hon inte rakt av villeacceptera begreppet att skolan skall fostra. Det ärdet gamla begrepp som myntade.Jag skulle vilja att kommenteradedetta, för här finns en ganska stor skillnad mellanvad de övriga regeringsföreträdarna och kds fördefram.Vi vill ju alla att skolan skall förmedla så mycketkunskap som möjligt och bidra till en så allsidigutveckling för eleverna som möjligt. Det somdebatten handlar om är hur detta skall gå till.Anf. 115 () replik:Herr talman! När det gäller betygen vill jag förstdeklarera att så länge det inte har lagts fram någonproposition och så länge regeringen inte är överensom vad den skall innehålla, anser jag att frågan äröppen för diskussion. framförde juhär tidigare att det är nu vi skall vädra åsikterna.När betygsberedningen är klar går den naturligtvisut på remiss, och sedan får vi då vädra åsikterna omhur vi skall ställa oss.Jag har svårt att se att betyg skulle ha någonfunktion att fylla när det gäller att bedöma så småbarn som lågstadiebarn, särskilt inte för barnensegen del. Jag tror inte heller att det är någonmening för föräldrarna. Men det har ju inte sagts,utan bedömningen skall kanske i stället utgöras avett omdöme.Jag anser emellertid att det är viktigt, även inomlågstadiet, att föräldrarna får en mycket klarinformation om hur barnet lyckats med atttillgodogöra sig baskunskaperna, dvs. Vi kan inte fortsätta att släppa barn frånlågstadiet utan att dessa färdigheter har uppnåtts.Alla resurser måste sättas in för att hjälpa barn sominte lärt sig läsa och skriva. I det sammanhanget ärsamverkan med föräldrarna något av det mestbetydelsefulla.Man hör ofta talas om detta med sociala faktorer iskolan och att man skall ta hänsyn till dem. Det harvisat sig i flera undersökningar att det viktiga är inteatt bedöma familjens sociala situation, utan attinleda ett samarbete där föräldrar och lärarekommer överens om att försöka hjälpa barnet tillkunskap. I detta samarbete skall föräldrarna ta enmycket aktiv del. I har man fått föräldrar meden mycket dålig utgångspunkt att ställa upp pådetta, om de har fått klart för sig hur betydelsefulltdet är.Jag tror att man måste komma in redan pålågstadiet. Informationen får inte bara bestå i attläraren talar om hur underbara barnen är. Det villvi väl alla höra om våra barn, och det skall ocksåingå, men sedan måste man gå vidare och tala omprecis hur läget är. Föräldrarna måste hjälpa till attförbättra läget, så att man inte låter barnen gåvidare utan att de har förvärvat baskunskaperna pålågstadiet.Personligen anser jag -- och det har kds tagit upp isitt program -- att årskurs sex är en bra startpunktnär det gäller betyg. Barnen skall inte heller gåvidare från mellanstadiet utan att det lämnasinformation, som då kan ha en mer betygsmässigform.Jag återkommer till de frågor som jag inte harhunnit med att kommentera.Anf. 116 ()replik:Herr talman! Det är tydligen litet svårt att kommaihåg detta med kronor och ören.