prot · GF09119 · 1992-05-25 00:00:00 — De kräver enhällighetmellan samtliga de deltagande staterna, och dekräver en ratifikationsprocedur i olika former i varoch en av dessa stater. Det är ingen liten sak attändra detta.När det gäller de tankar som finns ,vidhåller jag vad jag har sagt, nämligen att det intefinns några tankar och inga planer som går ut på attnågra andra genom majoritetsbeslut, mot någonstats vilja, skulle kunna skicka den statens soldatertill något främmande land. Det gäller allmänt, ochdet gäller i all synnerhet svenska värnpliktiga. Detsvenska värnpliktssystemet är till sin natur ettsystem där vi alla har plikten att vara med ochförsvara , men det är också där som gränsengår.Detta tvingar oss emellertid aldrig till passivitet närdet gäller de europeiska fredsfrågorna. Vi vill aktivtvara med och bygga upp en europeisk fredsallians.Vi kan inte stå likgiltiga inför europeiska tragediersom den vi ser i . Vi inser attfreden och säkerheten bara kan bygga påsamarbete. Den isolationismens väg som deföreträder som har svårt att frigöra sig från detförgångna kommer aldrig att bli väg.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1991/92:190 omåtgärder mot koldioxidutsläppenAnf. 20 Miljöminister ():Fru talman! har ställt eninterpellation med fyra frågor till statsministern omåtgärder mot koldioxidutsläppen.Den första frågan är om regeringen övergett sinaambitioner när det gäller koldioxidutsläppen. Denandra frågan gäller tidpunkten för en redovisningav hur målen skall nås om svaret på den förstafrågan är nej. Den tredje frågan avser vadregeringen ämnar göra åt trafikenskoldioxidutsläpp. Den sista frågan är omregeringen kommer att skärpa kraven påkommunernas energiplaner.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på interpellationen.På den första frågan kan jag svara ett klart nej. Jagvill inledningsvis erinra om att inriktningen avregeringens politik syftar till att skapa en hållbarekonomisk utveckling som ger en förutsättning föratt utveckla ny miljömässigt bättre teknik och attstimulra effektiv resursanvändning inom allaområden. En sådan inriktning har stor betydelse föratt bemästra de problem som följer av utsläpp avväxthusgaser.Regeringen har senast i samband medkompletteringspropositionen redovisat sin syn vadgäller klimatfrågan och behovet av insatser för attbegränsa koldioxidutsläppen. Regeringens förslag ikompletteringspropositionen innebär bl.a. enhöjning av koldioxidskatten från per kgkoldioxid till . Vidare innebär förslaget attäven den konkurrensutsatta industrin kommer attomfattas av en likformig koldioxidskatt.Omläggningen av energibeskattningen innebär attSverige i ännu högre grad kommer att inta entätposition internationellt sett vad gäller åtgärderpå klimatområdet. Det är bara denordiska länderna och som har infört enkoldioxidskatt på bränslen. Den finska ochholländska skattesatsen understiger /kgkoldioxid, medan skattesatsen i uppgårtill /kg för hushållen. I varierarkoldioxidskatten beroende på bränsleslaget ochuppgår för t.ex. olja och kol till ca /kgkoldioxid.Jag vill här också hänvisa till att regeringen avsattytterligare 500 milj.kr. för att bl.a. främjaenergihushållning och användning av förnybaraenergikällor. Vidare kommerbiobränslekommissionen detta år att föreslååtgärder för att stödja biobränslen.Sveriges fortsatta insatser på klimatområdet måstevidare ses i ljuset av det avslutade arbetetmed att utforma en global ramkonvention omklimatfrågan. Förhandlingsresultatet visar att alladeltagande länder, inkl. , är medvetna omklimatfrågans allvar och är beredda att vidtaåtgärder för att begränsa utsläpp av växthusgaser.Konventionen, som fått en uttalat processinriktadkaraktär, innehåller åtaganden för industriländernaatt anta program och vidta åtgärder för att begränsautsläppen av alla växthusgaser. Till detta är kopplaten rapporteringsskyldighet som skall läggas tillgrund för utvärdering och successiva förändringarav åtgärderna. Konventionen ger en klar signal attåtgärder för att begränsa utsläppen av allaväxthusgaser kommer att vidtags, trots deosäkerheter rörande växthuseffekten som ännuföreligger. En stor fördel är att man har skapat eninstitutionell uppbyggnad för att säkraimplementeringen av konventionen. Alla parter ärockså överens om att inte vänta på det formellaikraftträdandet utan vidta åtgärder omedelbartefter undertecknandet i har regeringens uppdrag att göraen bred redovisning av vilka ytterligare åtgärdersom kan vidtas i för att begränsa utsläpp avkoldioxid och andra växthusgaser. Uppdraget somkommer att redovisas till regeringen senast den 1november kommer att omfatta kostnader ochåtgärdsmöjligheter inom alla samhällssektorer.Regeringen kommer därefter att bereda frågan ochredovisa fortsatta arbete inomklimatområdet. I detta sammanhang kommerockså regeringen att föreslåriksdagen att ratificera klimatkonventionen.Därmed har jag svarat även på fråga.Beträffande den tredje frågan, om vad regeringenämnar göra åt trafikens koldioxidutsläpp, kan jagockså hänvisa till , där bl.a. åtgärdsmöjligheter inomtrafiksektorn skall redovisas. hardessutom inom den s.k. Stockholmsgruppen lagtfram ett förslag till gränsvärden för utsläpp avkoldioxid från vägtrafikfordon.Stockholmsgruppen utgör ett forum för diskussionoch samordning av bilavgaskrav. I gruppen deltarländer med förhållandevis höga ambitioner påbilavgasområdet -- f.n. EFTA-länderna, ,, , , ochHolland. Ett framgångsrikt arbete på detta områdekräver en internationell koordinering. Sverigedeltar därför aktivt i EG/EFTA-samarbetet för attutforma framtida normer för fordon. Förslaget tillgränsvärden för koldioxidutsläpp kommer attanvändas som underlag i dessa diskussioner.Åtgärder för att minska utsläppen av koldioxid fråntrafiksektorn inriktar sig inte enbart på direktaåtgärder avseende fordonen. Ikompletteringspropositionen föreslås att en samladöversyn av ekonomiska styrmedel inomtransportsektorn inleds. Det gäller i första hand enöversyn av beskattningen av bilförmåner, ändradmiljöklassindelning för bensin och beskattning avden tunga trafiken. Ekonomiska styrmedel har deneffekten att de kan påskynda teknisk utveckling imiljöanpassad riktning så att en bättre fördelningav trafikslagen åstadkommes. Ikompletteringspropositionen beskrivs också envidareutveckling av miljöklassningen av fordon ochstorstädernas möjligheter att använda sig avekonomiska styrmedel. Alla dessa frågor harbetydelse för trafikens koldioxidutsläpp.I sin fjärde och sista fråga tar uppkommunernas energiplanering. Jag delar AnnikaÅhnbergs uppfattning att den kommunalaenergiplaneringen är ett viktigt instrument. Lagenom energiplanering har också nyligenändrats så att en miljökonsekvensbeskrivning skallfogas till kommunens energiplan.Miljökonsekvensbeskrivningen skall möjliggöra ensamlad bedömning av vilka effekter planen har påmiljön, hälsan och hushållningen mednaturresurser.Det praktiska miljöarbetet måste ske på lokal nivåäven när det gäller globala miljöfrågor.Kommunerna har stora kunskaper om de lokalamöjligheterna att ta till vara förnybara energislag.De har ofta också, som huvudmän förenergianläggningar, de operativa verktygen för attvälja energiformer som är uthålliga. Det är därförviktigt att kommunerna inventerar de lokalamöjligheter som står till buds för att bidra till att ettmiljöanpassat energisystem med litenklimatpåverkan kan skapas. vill jagemellertid understryka att åtgärder på den lokalanivån inte är tillräckliga för att styra utvecklingen iönskvärd riktning. Det är därför angeläget attutforma generella styrmedel för att uppnå ettmiljöanpassat energisystem.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på mininterpellation.Naturligtvis vet jag att det är miljöministern somhar ansvaret för detta område. Men bakgrunden tillatt interpellationen ursprungligen framställdes tillstatsministern var det konkreta faktum attModerata samlingspartiet, som ju är det största ochsåvitt jag förstår det växande regeringspartiet,som oppositionsparti avlämnadeförslag till som var långtgående när detgällde reduktionen av koldioxidutsläppen.Man föreslog en höjning av koldioxidskatten till46 öre. Dessutom föreslog man en sänkning av desvenska koldioxidutsläppen med framtill år 2005.Nu måste det konstateras att det i fråga om det somregeringen har gjort inte finns någontingsom pekar på att man skulle uppnå avseddaresultat. Eller är det så, att miljöministern ochregeringen menar att man når uppsatta mål genomde förslag som har lagts fram?Dessutom är det så, att inte heller de mål somModerata samlingspartiet har med i sina förslag ärtillräckliga. Vi vet ju att det skulle behövas enreduktion av koldioxidutsläppen med 60--80 %.Vi vet också att det här är ett av de störstamiljöproblemen i det globala perspektivet. Och vivet att ett land som räknar med att kanske20 % av jordbruksproduktionen i de södra delarnaav landet kommer att gå förlorad.Vidare vet vi att läget för länder som är lågtbelägna, t.ex. , är katastrofalt. Redannu ser vi ju hur områden drabbas avöversvämningskatastrofer.Var finns alltså bromsklossarna i regeringen, ochhur kan det komma sig att man inte har kommitlängre med förslagen?Det förslag till ny energibeskattning somregeringen har lagt fram styr på intet sättutvecklingen i nämnda riktning. Tvärtom kommerdet att leda till att industrin i högre grad användersig av fossila bränslen. Men vet vi att detär just förbrukningen av fossila bränslen som iväldigt hög grad orsakar koldioxidutsläppen ochden s.k. växthuseffekten. av förbrukningenav fossila bränslen noteras i industriländerna.Jag har all förståelse för att man, när man läggerfram ett förslag till energibeskattning, måste tahänsyn till den svenska industrinskonkurrensvillkor och att det kanske är nödvändigtmed någon typ av undantagsregler. Men kravetmåste ändå ställas att ett skatteförslag skall ha enstyrande effekt, så att man kommer bort från enökad användning av fossila bränslen. Så är dock allsinte fallet.Det finns många olika metoder när det gäller attåstadkomma ett energiskatteförslag som fårnämnda effekter:Man kunde ha använt sig av en konstruktionliknande den som användes när miljöavgiften påkväveutsläpp infördes.Man kunde ha tänkt sig ett införande av entrappstegstariff. Utifrån de internationellaåtaganden som har gjort och de behov somfinns skulle man fastställa en gräns. När företagöverskrider den gränsen infallerskattskyldigheten -- och ganska kraftigt.Man kunde ha tänkt sig att förslagen om enreduktion också var förenade med kravet påföretagen att dessa tar fram planer för hur manskulle kunna gå över till en annan typ avenergiförbrukning eller för hur koldioxidutsläppenskulle kunna minskas.Man kunde ha tänkt sig att användamiljöskyddslagen mera aktivt. Dessutom kundeman ha tänkt sig hårda krav i samband med demånga omprövningar som skall göras under denärmaste åren när det gäller koldioxidutsläppen.Inga signaler om att någonting i denna riktning ägerrum har vi sett från regeringens sida. För de flestaföretag innebär det nya skatteförslaget en stimulanstill ökad användning av fossila bränslen. Så var detinte för , som skulle drabbas av mycketkraftigt höjda kostnader. Men har en majoritet inäringsuskottet gått med på att bevilja undantag förSSAB. Det kol som används i industriprocessenskall inte räknas. Ingen avgift skall tas ut fram till1995. Sedan skall regeringen utreda vidare.Jag undrar just hur regeringen ser idetta avseende, dvs. hur man ser på det som skallske efter 1995.Det aktuella förslaget är alltså inte bra, och det ärmycket beklagligt. Det finns ingen som helstmöjlighet att få minskade koldioxidutsläpp.En grupp forskare redovisade attdet skulle vara möjligt att minskakoldioxidutsläppen globalt fram till år2020, om det fanns en konsekvent styrning bort frånanvändningen av fossila bränslen.Inom EG har en grupp forskare kommit medliknande förslag, och också inom harutredningar gjorts som pekar i samma riktning.Varför använder sig regeringen inte av de härforskningsunderlagen och lägger fram förslag somöverensstämmer med dessa? Varför gör man rakamotsatsen?Sverige har haft ett gott anseende internationellt.Men i samband med det här förslaget till nyenergiskatt har vi mötts av en annan typ avuppmärksamhet från omvärlden. talar man istället om att förlorar sin position somledande miljönation. Det tycker jag är mycketbeklagligt. Inte heller gynnas våra möjligheter attaktivt arbeta för att den klimatkonvention somskall antas på blir så stark sommöjligt.Till sist vill jag när det gäller trafiken säga följande.I talas det allt oftar om ''Verkehrsinfarkt'',trafikinfarkten. Tyska trafikpolitiker och forskarekräver nu att EG gör något åt trafiken. Man räknarnämligen med att förverkligandet av den inremarknaden kommer att innebära att antaletvarutransporter i fördubblas. Samma bildgäller för övriga . Var finns i dendebatten? Jag har inte hört att den svenskaregeringen har tagit ställning för de tyskaståndpunkterna eller att man aktivt försökeråstadkomma förändringar på trafikpolitikensområde.Anf. 22 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig repetera förutsättningarna fördet förslag som ligger på bord.Som både och jag känner till ärdet underlag som vi har haft till vårt förfogandeproducerat av en utredare med direktiv från dentidigare regeringen. Det är alltså inte fråga om enfullständig klimatstrategi. Jag trodde att det stodfullständigt klart i det här sammanhanget.Det vi har anledning att göra härefter kan jag gärnaåterkomma till. En del av det har jag berört iinterpellationssvaret. Det är det självklara att viskall återkomma till uppföljningen av och detsjälvklara att vi mot denna bakgrund skallåterkomma till uppföljningen av vår egenklimatstrategi.Men vi har haft att hantera en annan situation, dvs.hur man skulle skapa en avvägning mellankonkurrensneutralitet och miljökrav. Då hävdarjag att de förslag som har förelagts ökarmiljöstyrningen inom energibeskattningen, intemotsatsen. Vi lyckas dessutom kombinera det meden rimlig fördelning. Men jag skall inte gå in på dekomponenter som ligger vid sidan av den direktakopplingen till koldioxidutvecklingen.Styrningen mot bättre miljö förstärks alltså. Varförkan jag säga det? Jo, därför att vi tar in mer skattän sänkningen motsvarar. Det är klart att man kansäga att effektiviteten är mindre på de områdensom får en höjning än på de som får en sänkning.Men det återstår verkligen att se. Dessutom finnsdet en skillnad mellan de 4 miljarder som vi ökaroch de 3,4 som vi sänker. 500 miljoner ytterligare --alltså lika mycket till som helaenergiöverenskommelsen innehöll -- går till detförnybara området. Man måste vara en totalpessimist för att tycka att detta är en sänktambitionsnivå.Jag har naturligtvis hur många argument som helst.Jag åberopar dem inte gärna. Men jag tyckerhjärtligt illa om debattörer här i som helatiden talar illa om sitt lands ambitioner på det härområdet, när vårt problem, , är deländer som omger oss och som inte alls har våraambitioner. Det är vårt problem, i och iEuropa.EG lyckas inte samla sig till ett enhetligt beslut. Vifår se vad som händer eller , omde kan göra det. Men alla deras yrkanden harhittills gjorts i förhållande till det och Japangör. Hur är det med våra nordiska grannländer?Ligger de före oss på det här området? Jag har i mittsvar redogjort för hur situationen är. Detta är vårtproblem. Vi är fem sex länder i världen som harinfört koldioxidskatt över huvud taget. Då stårAnnika här och ifrågasätter Sverigesledande roll på detta område. Jag tycker att det ärså häpnadsväckande att jag inte har ord för det.Men hon är tyvärr inte ensam om det. Så gör ocksåsocialdemokrater och miljöpartister i den allmännadebatten. Det förefaller som om man över huvudtaget inte vet vad man talar om eller var problemenfinns. Observera alltså att syftet med regeringensförslag var att skapa en avvägning mellankostnadsneutralitet och miljöansvar. Vi har lyckatsatt klara miljöansvaret i det sammanhanget. Jag haringenting att redovisa på den punkten som skullevara en nackdel.Det finns problem, det är jag den förste atterkänna. Det har jag sagt också. Det är smärtsamtatt behöva sänka skatten på fossila bränslen.Samtidigt har vi ökat möjligheterna tillmarginaleffekter på detta område, dvs. de gamlautomordentligt dåliga nedsättningsreglerna påenergiområdet förändras så att industrin får kännaav varje ökning av sin fossilbränsleeldning ifortsättningen. De flesta företag kommer inte upptill taket på den nya nivån. Det är klart att det ökarpressen på företagen, mer än det gamla systemet,som fungerade mer som en fiskal pålaga. Det togsut en kloss i botten, lika för alla. När man hadepasserat den nivån, av försäljningsvärdet,påverkades man inte längre.Vi har dessutom anmält i propositionen, och dethar en direkt koppling till koldioxiden, att vi skallåterkomma till översynen av nedsättningen av skattpå fossila bränslen som används i kraftvärmeverk.Det finns, som måhända ocksåkänner till, utredningar i biobränslekommissionensom redan är klara och som det bara är att hämtaut.När det gäller trafiken har jag i detta sammanhangaviserat att vi kommer att ge ettuppdrag som innebär miljöklassning av bensin. Detinnebär naturligtvis möjligheter att differentierahårdare mellan det som vi vill ha in och det som vivill ha ut, sådant som skapar koldioxidutsläpp. Detinnebär också en ytterligare chans för förnybarabränslen.Sammanfattningsvis är detta naturligtvis bara ettsteg efter det att vi hade den förradiskussionen om klimatstrategi.Anf. 23 ():Fru talman! Jag måste säga att miljöministernsupprördhet förvånar mig litet. Det är faktiskt enoppositionspolitikers roll att avslöja det man tyckerär brister i regeringens politik. Jag kan intepåminna mig att somoppositionspolitiker var så angelägen om attständigt vårda det svenska ryktet eller mån om atthålla den dåvarande socialdemokratiska regeringenunder armarna. Jag tycker faktiskt att en regeringfår tåla kritik.Dessutom hänvisade jag till uttalanden som hargjorts internationellt, till beskrivningar som harfunnits i internationell press av hur man uppleveratt bilden av som föregångsland påmiljöområdet nu förskjuts i sin motsats. Det fåruppröra miljöministern hur mycket som helst. Jagvet inte om han har för avsikt att fara världen runtoch peka finger åt de journalister som uttrycker sigpå det sättet.Vad skatten kommer att leda till är det inte jag somstår här och påstår. Det finns utredningar, frånNUTEK t.ex., som redovisar att detta troligenkommer att leda till att man inom industrinanvänder fossilbränslen i ökad omfattning. Jag harfrågat: Hur bedömer regeringen att man kommeratt nå de mål som är uppsatta förkoldioxidutsläppen? Är de förslag som man nu harlagt fram steg i rätt riktning när det gäller utsläppenav koldioxid? Jag fick inget svar på de frågorna.Har regeringen gjort en bedömning? Vilkaytterligare åtgärder anser man behövs? Jag skullemycket gärna vilja ha svar på de frågorna.När vi diskuterar skatter och avgifter tror jag att vinär det handlar om energin måste diskuterahelhetsbilden, energipriserna totalt. Det blir inteintressant att bara diskutera vilka koldioxidavgifterolika länder har. Det intressanta är vilken dentotala kostnaden för olika typer av energi är förindustrier i andra länder.Sedan säger miljöministern att förslaget harmiljöprofil, därför att man tar in mer pengar änman ger ut. Men det är olika skattekollektiv vi talarom. Man tar in mer pengar från hushållen. Vi har iVänsterpartiet sagt att vi accepterar det, för vi harsett att energiförbrukningen ökar inom hushållen.Vi accepterar den åtgärden. Men det kan på intetsätt vara ett argument för att man skall acceptera enutveckling som leder till ökad användning avfossilbränslen inom industrisektorn.Jag skulle också gärna vilja upprepa en fråga somfanns med i min interpellation, men som jag intehar fått svar på. Avser regeringen att utvärdera dekommunala energiplanerna och se vilken effekt dehar haft på energiförbrukningen? Tyckerregeringen att det vore värt att pröva att kommamed förslag till om att sätta upp styrandemål för den kommunala energiplaneringen? Detskulle i så fall finnas ett övergripande mål attförbrukningen av fossilbränslen skulle minska ochatt man över huvud taget skulle hushålla medenergin.Anf. 24 Miljöminister ():Fru talman! Jag vet att det är ungefär samma sortsuttalanden som roterar, bl.a. har Europeanåberopats. Jag har sagt det tidigare, och jag står fördet, att den inte är något sanningsvittne.De utredningar som vi har gjort är klara ochtydliga. Vi ökar koldioxidskatten för ett störreområde, ett större underlag, än det område förvilket vi sänker den. Skillnader i effektivitet kanuppstå på marginalen. Jag är den förste att erkännadet. Men då har vi möjlighet att, med hjälp av denya till förnybar energi, setill att effekterna blir de rätta. Det är där som viåterkommer med förslag. Det är därför som maninte heller kan säga någonting exakt, inte kan mätaexakt. Detta är ingenting som har utretts.Däremot är det helt riktigt som , att det finns en NUTEK-utredning, det finnsen miljökonsekvensanalys i den meningen, ochnaturvårdsverket har tittat på detta på samma sätt.De två dokumenten har varit underlag för vårabedömningar i miljödepartementet.Vi hade aldrig accepterat den här uppläggningen,om vi inte hade varit övertygade om att vi flyttarfram miljöpositionerna, men med det undantaget --jag upprepar det -- att vi på en sektor avkonkurrensneutralitetsskäl sänker skatten på detsom vi vill bli av med, dvs. Det ärnaturligtvis smärtsamt, det erkänner jag.Då är vi inne på nästa steg i denna fråga. Där ärnaturligtvis miljölagstiftningen det medel som kananvändas. Om man av konkurrensskäl inte kananvända ekonomiska styrmedel, måste mananvända reglerande medel. Jag har frågat industrindirekt om man är intresserad av sådant, men då fårjag inget svar. Vi kommer naturligtvis inte att nöjaoss med detta icke-svar, utan vi kommer att se vilkamöjligheter som finns, när vi nu gör om dennuvarande miljöskyddslagen till en miljöbalk, att idet sammanhanget också ompröva tillstånden. Detbetyder alltså att man sätter restriktioner förutsläppen i stället. Vi har inte för avsikt att ökamiljöbelastningarna.Jag är fullt medveten om att det här är etttrubbigare instrument. Därför utgår jag från att visjälvfallet skall gå vidare med att utvecklaklimatstrategin. Det var inte syftet med förslaget,som hade ett annat syfte, ärvt från den tidigareregeringen.Frågan om den kommunala energiplaneringen harvi ännu inte diskuterat i regeringen, det är riktigt.Men jag delar uppfattningen att den kommunalaenergiplaneringen är ett viktigt instrument, som jagsade i svaret, och att kommunerna har en viktig rollatt spela för att förverkliga energipolitiken. Detgäller inte bara det här området, utan det gällerockså avfallsområdet. I varje fall i den senaredelen, det som ligger på mitt bord, har vi för avsiktatt återkomma till riksdagen.Jag tog med mig för säkerhets skull en av deutredningar som har gjort omväxthusgaserna. Ett arbete är alltså på gång, somjag delvis redovisade i svaret. Arbetet är upplagt itvå etapper. Det är viktigt att vi med den härutredningen, som kom , denkommande utredningen i slutet av det här året ochklimatkonventionen, som finns för undertecknandei , skall kunna vidareutveckla klimatstrateginoch lägga fram förslag till riksdag. På denpunkten vill jag säga att jag har kritiseratklimatkonventionen för dess brist på substans, ochjag står för det å regeringens vägnar. Självfallet harförhandlarna uppnått ganska stora framgångar, ochdet har jag redogjort för i mitt interpellationssvar.I förhållande till vår ambitionsnivå ärklimatkonventionen utomordentligt medioker.Den innebär inga förpliktelser, men det är viktigtatt få i gång en process för att sedan kunna utveckladetta vidare, sätta press på de länder som deltar iarbetet och se till att de helt enkelt får möjligheteratt lägga fram nationella handlingsplaner.