prot · GF0990 · 1992-04-02 00:00:00 — Men för att det inte skallbli en engångsföreteelse yrkar jag bifall till vårmotion, där vi föreslår en successiv anpassning tillEG-nivå.Så över till frågan om miljöaccis för tunga fordon.Jag har yrkat i motion T220 att den bör slopas innanden ens har tagits i bruk. Under avindustrialism har det inte lagts många strån i korsför miljön. Men har detdåliga samvetet på ett påtagligt sätt blommat ut tillmiljöhysteri. Jag är väl medveten om att det finnsmycket stora miljöproblem som bör åtgärdas, menatt med höga skattepålägg försöka förbättra miljöntror jag bara har motsatt effekt i de bredafolklagren.Jag har här ett typexempel. Tunga fordon imiljöklass 3 som kommer att säljas från den 1januari 1993 har en avgasregleringskonstruktionsom fördyrar lastbilen med 20 000--. Jagfrågar bara: Vilken företagare tänker positivt imiljöfrågor efter en sådan behandling?På kort sikt kommer miljön sannolikt inte att blibättre av det här, tvärtom. Man kan förmoda att detkommer att bli rusning modeller ochatt det nästintill inte blir några nyinköp under 1993och 1994. Det kommer att få mycket allvarligakonsekvenser för och , som i en sådansvacka måste permittera folk. Det blir med andraord förmodligen arbetslöshet, med allt vad detinnebär för statskassan och mänskligt lidande,tvärtemot vad vi önskar . Det blirsannolikt ingen förtjänst heller för statskassan islutändan, och frågan är om den eventuellamiljövinsten uppväger arbetslöshetens tragedier.Så över till motionerna Sk615 och T429 omveteranbilar och amatörbyggda fordon. I motionSk615 av och frånSocialdemokraterna finns tre yrkanden som vi i Nydemokrati helt stöder. Men vad görsocialdemokraterna själva? De står inte upp för sinegen motion nu!I detta sammanhang vill jag för kammaren visa enmotortidning som heter från den 7juli 1991, där hade ställt sexfrågor till partiledarna angående bilhobbynsproblem. var som vanligt negativtill det mesta rörande lättnader för bilhobbyn, medett undantag. I en fråga uttrycker positiv attityd, nämligen att ta bortdispensavgiften på amatörbyggda fordon. Sammafråga tas upp i motion Sk615 yrkande 1 som man nuinte längre till synes kämpar för. Vacklar man så iSocialdemokraterna, eller skrev man motionen ipopulistiskt syfte för bilpressen?Herr talman! Slutligen vill jag ta upp en mycketallvarlig fråga om förtroendet mellan bilfolket ochpolitiker. När Motorkulturrådets utfrågningargjordes trodde förmodligen attSocialdemokraterna skulle vinna valet. Därför varhan som vanligt negativ till hobbyfolkets idéer.Däremot lovade fyrklöverns representanter, somförmodligen inte var säkra påatt vinna valet, vitt och brett att förbättra villkoren.De tongångar som framförs i motionerna Sk615 ochT429 har också framförts avModeraterna. Men avstyrker fyrklövern dessadirekt. Vad skall vanliga människor tro ompolitiker? Innehållet i dessa motioner är välfortfarande lika bra. Att avstyrka dessa motionermed hänvisning till att regeringen gör en översynoch att man avvaktar till dess låter som enundanflykt.Anf. 104 () replik:Herr talman! Ett par korta kommentarer.Målsättningen är ju att kilometerskatten skallavskaffas i sin helhet. Den kommer med störstasannolikhet att ersättas av någon typ avbränsleskatt. Egentligen kan jag hänvisa till minatidigare repliker om miljöklassningen. Jag trorfaktiskt att det med hjälp av bl.a. mycket starktförbättrade bränslekvaliteter kommer att varamöjligt att tillverka tunga fordon med katalytiskavgasrening , somkommer att ligga i långt bättre miljöklass änmiljöklass 3. Det är alltså målsättningen.Jag sade tidigare att de åtgärder som vidtas är heltriktiga. Däremot är jag inte övertygad om atttidtabellen är den allra bästa. Men jag tror att detmed de insatser som görs på bränsleområdet ändåkommer att bli bra.Det som utskottet säger om veteranbilar ochamatörbyggda bilar är inte tomt prat. Man tittarverkligen på dessa saker. Den effektivaste ochsnabbaste vägen att få någonting att hända är att fådet gjort direkt via regeringskansliet.Anf. 105 (nyd):Herr talman! Det är ju väl att man har målet att fåfram nya bränslen, men det allvarliga i situationenjust , som nämndes här, är tidsfaktorn. Om dessafabriker inte kan hålla produktionen uppe och vi fårarbetslöshet, har man i alla fall gått ett steg för långtmed att ha litet bråttom. Jag tycker faktiskt att manskall ta fasta på det och tänka om. Det ärarbetslösheten, inte miljön, som är fara i det härsammanhanget.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1991/92:142 Godkännande av frihandelsavtalmellan och , m.m.1991/92:144 Godkännande av frihandelsavtalmellan och , m.m.1991/92:147 Godkännande av frihandelsavtalmellan och , m.m.Förslag1991/92:18 revisorers förslag angåendesamordnad investeringsplanering för transporterMotionernamed anledning av prop. 1991/92:116 Ändringar ilagen (1977:306) om dryckesskatt, m.m.1991/92:Sk25 av m.fl. (c,s,fp,kds)med anledning av prop. 1991/92:130 Ökadkonkurrens inom den kollektiva persontrafiken1991/92:T17 av ()1991/92:T18 av (nyd)1991/92:T19 av m.fl. (s)12 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 1 april1991/92:618 av () tillarbetsmarknadsministern om lönebidragsregleroch arbetsgivare, som inte tecknat kollektivavtal:Många mindre och medelstora företag ställer i dagupp med ett stort engagemang och stöd förpersoner med nedsatt arbetsförmåga.Lönebidrag möjliggör för personer med nedsattarbetsförmåga att erhålla arbete trots sittarbetshandikapp. Arbetsförmedlingen prövarfrågan om lönebidrag. Lönebidragets storlek utgåri relation till den handikappades nedsättning avarbetsförmågan och till de krav arbetsgivarenställer på arbetsinsatsen. Lönebidrag medgesvanligen för en period av varefterregelbunden omprövning sker. utarbetar tillsammans enhandlingsplan för att underlätta för denarbetshandikappade att anpassa sig tillarbetsplatsen.Då ett företag skall anställa en arbetstagare medlönebidrag uppställs vanligen som krav frånarbetsförmedlingen att arbetsgivaren harkollektivavtal. Enligt 7 § lönebidragsförordningenuppställs inte något krav på att arbetsgivaren harkollektivavtal.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för attlönebidragsreglerna inte skall användas idiskriminerande syfte mot företag som valt att inteteckna kollektivavtal?f24 > 1991/92:619 av () tillarbetsmarknadsministern omungdomspraktikplatserna och försäkringsskyddet:Regeringen har för avsikt att införa ett system medarbetsmarknadsutbildning med praktik förlagd tillarbetsplatser, s.k. ungdomspraktik. Det är enangelägen reform som på ett enkelt ochobyråkratiskt sätt minskar arbetslösheten blandungdom. Några viktiga frågor bör dock klargöras.Det gäller bl.a. ungdomarnas försäkringsskyddunder praktiktiden. Det är angeläget attungdomarna garanteras någon form av trygghet ianställningen.Vilka åtgärder ämnar arbetsmarknadsministernvidta för att säkerställa att ungdomarna inomramen för ungdomspraktiken garanteras ett braförsäkringsskydd?f24 > 1991/92:620 av () tillkulturministern om väntetiderna vidflyktingförläggningarna:de långa väntetiderna vid flyktingförläggningar harnu medfört att självmordsförsöken ökatdramatiskt. enligt uppgifter i massmedia har intemindre än åtta personer försökt begåsjälvmord vid förläggningen i . situationenär likartad på flera håll. tillgången på vårdplatserräcker inte längre till.vid flera förläggningar anser både personal ochflyktingar att de som vistats i landet nu fårvänta till förmån för senare hitkomna för att manskall kunna visa en snabbare hanteringstid.Avser ministern att vidta några speciella åtgärderför att rätta till situationen?f24 > 1991/92:621 av () tillstatsministern om interpellations- ochfrågedebatterna:Man kan överse med att statsminister i enför regeringen pressad situation anser sig behövarikta häftiga angrepp mot riksdagsmän frånoppositionen. Däremot är det allvarligt omregeringschefen medverkar till att skapa enföraktfull inställning till sådana viktigademokratiska instrument i den svenskaförfattningen som frågor och interpellationer iSveriges riksdag. När riksdagsmän frånNorrbottens län ställt ett 25-tal frågor ochinterpellationer väljer statsministern att uttala sigsom om fråge- och interpellationsdebatter inteskulle ha någon betydelse i den svenskademokratin.Därför vill jag fråga:Är statsministern beredd att ompröva sin negativainställning till interpellations- och frågedebatter iriksdagen?f24 > 1991/92:622 av () tillstatsministern om riksdagsarbetet:Statsminister är en sällsynt gäst i . Det har tyvärr också kommit fram attstatsministern inte heller på annat sätt håller sig välinformerad om debatterna i . Eftersomdet i en parlamentarisk demokrati är en allvarligsvaghet med en statsminister som har dåligakunskaper om vad som förekommer i villjag fråga:Vad tänker statsministern göra för att ifortsättningen hålla sig bättre informerad omriksdagsarbetet?f24 > 1991/92:623 av () tilljordbruksministern om livsmedelslagstiftningenskonkurrenshämmande effekter:En väl utvecklad konkurrens är en av de viktigastefaktorerna för att hålla priserna nere. Pålivsmedelsområdet betyder det ofta att importeradevaror måste kunna nå de svenska konsumenterna.Situationen blir något paradoxal när enlivsmedelshygienisk regel kan användas för attstoppa importen av ett pulver för framställning avchokladdryck därför att det är tillsatt ett antalharmlösa vitaminer, speciellt som importören intehaft för avsikt att utnyttja vitaminiseringen i sinmarknadsföring.Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta föratt livsmedelslagstiftningen inte skall fåkonkurrenshämmande effekter av det slag somovan redovisats?f24 > 1991/92:624 av () till statsrådet om EG och det svenska snuset:I NU:s betänkande 1990/91:47 gav utskottetregeringen ett uppdrag beträffande dehandelshindrande och diskriminerande effekternasom skulle kunna uppkomma med det förslag ochden diskussion som förekommer inom EGgentemot marknadsföring och försäljning av detsvenska snuset. Enligt uttalanden i pressen tycksregeringens ambitionsnivå vara att försöka utverkaett nationellt undantag genom förhandlingar.Riksdagsbeslutet innebar att regeringen skulle''med kraft verka för att EG skall avstå från attgenomföra det förslag som prövas''.Med anledning härav vill jag fråga.Avser den nuvarande regeringen att fullfölja detuppdrag som gav ?1991/92:625 av () tillförsvarsministern om säkerhetsåtgärder vidförsvarsmaktens vapenförråd:Den omfattande vapenstölden i visar attinte ens de ''stöldsäkra'' militära mobförråden ärsäkra förvaringsplatser för vapen.Försvarsministern aviserade ettregeringsuppdrag till ÖB om översyn av systemet.Det är bra att så sker. Frågan är nu vilkasäkerhetsåtgärder som kan vidtas i avvaktan på attÖB gjort en översyn? Sannolikheten är stor för attden ''lyckade'' stöldkuppen i inspirerartill fler inbrott i mobförråd där vapen förvaras.Av allt att döma är det ett misstag att ha placeratmilitära vapenförråd avsides från bebyggelse. Isyfte att förhindra fler inbrott bör försvarsmakten,enligt min mening, omgående organisera någonform av bevakning samt visitationer avmobförråden.Vilka tillfälliga säkerhetsåtgärder ärförsvarsministern beredd att -- utöver uppdraget tillÖB -- vidta i avvaktan på de förändringar som blirföljden av ÖB:s förslag.13 § Kammaren åtskildes kl. 18.18.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 2 §anf. 37 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m.8 § anf. 62(delvis) ochav förste vice talmannen till sammanträdets slut.