prot · GG095 · 1992-10-13 00:00:00 — Jaghar själv träffat kurder som har försökt söka arbetei andra delar av , men de har påtagligasvårigheter, på grund av att det sker endiskriminiering av kurder i hela Turkiet.Det sägs också att premiärministern har planer påatt försöka förmå flera kurder att flytta frånsydöstra . Det är en vanlig procedur för attassimilera en minoritet och inte ta hänsyn till dessrättigheter, dess egen kultur osv.Det sägs i svaret att det finns parlamentariker frånde olika kurdiska delarna, och det är riktigt. Menjag läste en Amnestyrapport med enlista på 17 namngivna kurdiska parlamentarikersom hotas till döden på grund av sitt engagemangför kurdernas sak. Amnesty går ut och ber skall agera för de här personernas rättigheter.Det borde självklart respekteras att enparlamentariker fungerar på det sättet i endemokrati.Jag får ta upp frågan om striderna mellan PKK ochturkiska regeringsföreträdare i mitt nästa inlägg.Anf. 4 Utrikesminister ():Herr talman! Bättre sent än aldrig, skulle jag kunnasäga. Jag är glad när de frågeställare som jag harmöjlighet att diskutera med också finns här ikammaren. Det är tråkigt att hålla monologer.Det som tog upp i fråga om de olikarapporterna har en mycket intressant aspekt. Detvisar både att det finns en stark internationelluppmärksamhet på skeendet i och att detfinns en öppenhet, som gör att de olika rapporternaoch besöken kan komma till stånd. Det är mycketväsentligt.Kurdfrågan i är mycket mångfasetterad.Det är så, , att många mycketledande företrädare i har kurdisktursprung. Många kurder är helt och hålletintegrerade i det turkiska samhället. harkurderna i sydöstra på många sätt enbesvärlig situation, som jag har beskrivit i mitt svar.Det är väsentligt att det internationella samfundet,och naturligtvis också , både bilateralt ochäven multilateralt, fortsätter dialogen med Turkietoch företrädare för ochparlament. Det är ju på det sättet som omvärldenhar möjlighet att visa sitt betydande intresse för denhär frågan och därmed även att utöva en stödjandefunktion när det gäller att förbättra kurdernasställning. Vi ser nu ett ökat våld, vilket är attbeklaga, och vi hoppas i stället återigen få se enrörelse i riktning mot ökad respekt för kurdernasetniska och mänskliga rättigheter.Anf. 5 ():Herr talman! I sydöstra , i , bor tiomiljoner kurder. Att det finns enstaka kurder somhar nått högt uppsatta poster i samhället tror jaginte har så stor betydelse i sammanhanget.När det gäller öppenheten och möjligheten attpåverka, krävs det verkligen att de krav som ställs iolika länder upp och följs upp av andra avESK:s medlemsländer. Det är tragiskt att det skallbehöva gå så långt som det har gjort i . Dethar varit och är fortfarande möjligt att påverkaskeendet, men det måste tas mycket större krafttagnär det gäller att påverka än vad som hargjorts hittills.Lord Avenbury säger i sin rapport, som jagnämnde, att sådana här utrensningar inte harförekommit i sedan tid. Det ärganska hårda ord om vad som sker här.Anf. 6 ():Herr talman! Jag skulle vilja ta upp frågan omPKK. Det handlar inte bara om turkiskasäkerhetsstyrkor mot PKK. Den 19 augusti 1992gick man t.ex. in i staden och sköt vilt motbefolkningen. Det är civilbefolkningen somkommer till skada. Att PKK också utförterroristdåd mot civilbefolkningen gör inte sakenbättre för de kurder som bor i området. Men det ärinte på det här viset man skall bekämpa PKK.Det står i svaret att ett land måste följademokratiska spelregler om man skall framställasig som ett demokratiskt land. Då kan man intetrappa upp våldet. Man måste se till att denkurdiska befolkningen får de självklara rättigheterden har, som en minoritet.Det är inte bara PKK:are som kommer till skada.Amnesty har en lista som upptar även författareoch journalister. har nio journalisterdödats.Anf. 7 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill ta tillfället i akt och betonanågot som är ett faktum, nämligen att närvi för bilaterala samtal med företrädare för Turkietsregering alltid tar upp frågan om de mänskligarättigheterna och de kulturella rättigheterna förkurderna. Det är ett stående tema i våra samtal.Anf. 8 ():Herr talman! Sedan jag kom in i 1988 ochbörjade ställa frågor av denna art, har jag alltid fåttsvaret att i sina bilaterala samtal medTurkiet tar upp detta. Men det har verkligen intelett till något resultat. The British Royal Institutesäger att när dialogen mellan folket och regeringenbröt samman, rasade hela den politiska strategin.Därför har regeringen ingen annan lösning änmilitär.Sedan ett år har fler än 100 människor avrättats avdödspatruller. Regeringens politik går ut på attdriva ut folket från städer och byar. Man försökernu tömma staden , med 90 000 invånare.Özal säger också att området inte går att utvecklaoch att människorna snart kommer att flyttavästerut. Det är en märklig politik.Anf. 9 ():Herr talman! Det är bra att i bilateralasamtal med tar upp den brist på mänskligarättigheter som råder, inte minst när det gäller denkurdiska befolkningen men även andra minoriteteri . Det som förvånar mig är att frågan intemera kommit upp i ESK-processen.Utrikesministern ger inte riktigt svar på min frågaom är berett att ta initiativ i ESK underministermötet eller den närmaste tiden.Utrikesministern har ju nu som ordförandemöjlighet att påverka agendan. Det vore bra omman inom ESK tog upp frågan med direkt.Jag har som observatör ansett att man inte har gjortdet tillräckligt . Man borde också skicka diten delegation för att observera förhållandena.Anf. 10 Utrikesminister ():Herr talman! Det är inte korrekt som BerithEriksson säger att ingenting har hänt. När den nyaturkiska regeringen tillträdde vidtog man en radåtgärder i liberaliserande och förbättrande riktningför kurderna. har som vi vet enupptrappning av våldet skett. PKK har spelat roll för att detta har skett. Vi vet att det begåsövergrepp från båda sidor. Men vi måste skilja påfrågan om kurderna och PKK. Det tycker jag inteatt frågeställarna gör. Det är allmänt omvittnat attPKK är en terroristorganisation.Under senare tid har påtagliga saker hänt. Vi harkunnat se att de irakiska kurderna faktiskt görgemensam sak med för att bekämpa . Man måste skilja på kurdfrågan och vad somsker i PKK:s regi. Det är oerhört väsentligt.Anf. 11 ():Herr talman! Det är just det vi försöker göra. Vi harinte tagit parti för PKK:s agerande. Men det kaninte vara möjligt att år skall kunnahärja och närmast gå bärsärkagång i dessaprovinser under täckmanteln att man bekämpar enterroristorganisation. Enligt rapporten från theBritish har och Storbritannienbörjat klaga på premiärminister , eftersomhan har avstått från att göra sina utlovade reformertill regeringspolitik. Det är sanningen. Demirellovade en massa saker, men har på intet sätt omsattdet i verkligheten. Läget har försämrats.Anf. 12 ():Herr talman! Jag vill också absolut ta avstånd fråndet sätt på vilket PKK bedriver terror. Jag tror inteatt man över huvud taget kan nå fram till någralösningar genom våld. Det gäller både PKK och deturkiska säkerhetsstyrkorna. Jag tar avstånd frånallt våld. Men genom att trappar upp våldetger man näring för den terroristorganisation somfinns.Man måste finna andra metoder för att komma tillrätta med problemen, så att PKK också försvinnerur bilden, med de metoder som den organisationenanvänder sig av. Jag vill klart säga ifrån att jag inteställer mig bakom de metoderna.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1992/93:37 om FN-embargotför IrakAnf. 13 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att verka för att FN-embargothävs för den kurdiska delen av . Frågan ställsmot bakgrund av den kurdiska befolkningensutsatta och prekära humanitära situation i norraIrak.Regeringen har med oro följt denkurdiska befolkningens svåra situation i norra ,och vi ser nu allvarligt på FN:s information om ettförsämrat humanitärt läge inför den kommandevintern.Herr talman! beslutade införaomfattande sanktioner mot ,innefattande bl.a. ett totalt handelsembargo. Irådets resolution 687, som antogs i april 1991fastställdes inom en rad områden fredsvillkoren förIrak. Ett hävande av sanktionerna är avhängigt avatt dessa villkor uppfylls.Då sanktionerna mot grundar sig på ett beslutav har som lojalmedlemsstat att såväl följa som stödja dessa. Någondiskussion att särskilja olika områden inom Irakhar inte förts i , och något sådanttorde inte betraktas som realistiskt.Däremot har i resolution 688fördömt förtryck mot sin egencivilbefolkning, inkl. kurderna, såsom ett hot motinternationell fred och säkerhet i området. Härmedhar FN tagit ett unikt steg, särskilt motiverat avhumanitära hänsyn.Den har aktivt stött FN:s ochandra internationella organisationers humanitäraprogram i . Omkring 200 miljoner kronorberäknas under och efter ha givits ihumanitärt bistånd till civilbefolkningen i ellertill de irakiska grupper -- främst kurder -- somtvingats fly från landet. I detta belopp ingår bl.a.stöd med till FN:s vaktstyrka inorra vars uppgift är att skydda distributionenav det humanitära biståndet. Jag vill i denna frågahänvisa till den redogörelse som biståndsministerngav i i år.Herr talman! Såväl säkerhetsläget somförsörjningsläget förblir mycket svårt för denkurdiska befolkningen i norra . Den svenskaregeringen kommer dock att fortsatt noga följautvecklingen och stödja FN:s samt andrainternationella organisationers humanitära arbete iområdet.Anf. 14 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Jag vill ställa frågan vad realism är i dettasammanhang. Alliansen och harbeslutat att skydda kurderna. Men det kan väl intebli fråga om ett skydd till döds, att man skyddardem från att få de förnödenheter de behöver införvintern.Mat, kläder och medicin är det inga problem att fåin. Däremot är det besvärligt med exempelvisfotogen att värma upp husen med. När jag var därför en månad sedan såg jag att man nu har börjathugga ner den lilla skog som finns. Magen säger attden behöver mat, och för att kunna laga den matenbehöver man bränsle.Man måste tänka på nästa steg och ta initiativ. Vadskall hända med norra delen av ? Vad skallhända med ? Det finns ett valt parlamentoch en regering. En statschef har utsetts. Manförsöker bygga upp en demokrati. Uppbyggnadenav demokratin blir allt svårare i och med attparlament och regering inte har möjligheter att lösafolkets problem. Det gäller t.ex. att få bränsle.Svenska kurdkommittén återuppbygger byar, ochman behöver kunna dra fram elektricitet till dem.Man behöver bränsle till bilar och till att värma upphus. Det är nödvändigt att gå vidare.Anf. 15 Utrikesminister ():Herr talman! Jag delar att FN och dess medlemsstater måsteförsöka hjälpa kurderna i deras utsatta läge. Det äralldeles klart att så måste ske. Det kan vara avintresse att i detta sammanhang notera att mycketav den försörjning och hjälpverksamhet somkommer kurderna till del går via Turkiet.Det är när det gäller specifikafråga till mig som jag har redogjort för bakgrundentill FN:s säkerhetsråds beslut. Jag har sagt att jaginte tror att det är realistiskt att förutsätta den typav differentiering som efterlyser.Det är alltså på den specifika frågan som jag harsvarat på detta vis.Anf. 16 ():Herr talman! Jag ber om ursäkt om jag missförstodutrikesministern. Men det är inte bara enbiståndslösning som behövs, utan det behövs ocksåen politisk lösning. De initiativen måste också gågenom FN.Jag pratade med vår ambassadöri . I turkiska tidningar spekuleras nu om ettKurdistan i federation med som en avlösningarna.Det borde vara möjligt att efter ansökan lämnatillåtelse att föra in t.ex. bränsle för vintern. Jaghoppas att det skall kunna gå.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1992/93:19 om miljöavgiftenför vissa lastbilarAnf. 17 Statsrådet ():Herr talman! har frågatmiljöminister om regeringen ärberedd att ompröva beslutet ommiljöklassdifferentierad skatt på tunga lastbilar.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Riksdagens majoritet beslöt ominförande av ett miljöklassystem för nyapersonbilar, lastbilar och bussar. Beslutet syftar tillatt påskynda introduktionen av fordon med godamiljöegenskaper.För att uppnå en sådan styrande effekt infördes endifferentierad försäljningsskatt. Man kan diskuteraom just försäljningsskatten är det lämpligastestyrmedlet i detta fall. Utgångspunkten för Sverigebör vara att användningen av ekonomiskastyrmedel skall utformas i samklang med vad somgäller i EG eller i en vidare krets. Vi måste finnalångsiktiga lösningar som kan harmoniseras medEG.De nya reglerna har trätt i kraft så sent som den 1juli . Någon utvärering av effekterna av systemethar därför naturligt nog ännu inte kunnat ske. Dethar emellertid från olika håll väckts kritik motmiljöklassystemet. Jag anser att det är viktigt att enutvärdering sker , och att därvid EG-aspekterna beaktas.Anf. 18 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Eftersom den aktuella pålagan har kallatsmiljöavgift, ställde jag frågan till miljöministerOlof . Jag stärks nu emellertid i minuppfattning att det är en skatt, en pålaga, eftersomfrågan besvaras av skatteministern.Oavsett vem som besvarar frågan är denna pålagahelt obegriplig. Jag är medveten om att det var dentidigare socialdemokratiska regeringen som kommed förslaget och att en annan riksdagsmajoritetbeslutade om införandet av denna pålaga. Jag kanemellertid inte begripa att den nya regeringen, somgör så mycket som är bra, behöver vidhålla etttidigare fattat beslut, som skall genomföras.Svensk åkerinäring har, som många andrabranscher, mycket stora problem -- uppemot 40 %av kapaciteten är outnyttjad. Därutöver har man enökad konkurrens från utländska åkeriföretag somkör i under helt andra skattebetingelser.Nedgången i åkerinäringen och därmedsammanhängande sysselsättningsproblem får ocksååterverkningar i svensk bilindustri och desssysselsättningmöjligheter. Företagen förpåbyggnad av lastbilar är nästa bransch somkommer att drabbas.När nu regeringen satsar tiotals miljarder kronorför att skapa sysselsättning, är det helt obegripligthur samma regering inför nya pålagor som ger ännumer arbetslöshet. Jag kan förstå att man vill straffadem som inte använder det miljövänligastealternativet som finns, men jag kan inte förstå attde som använder den miljövänligaste motor somfinns i världen ändå skall betala -- detgäller för bilar som kostar -- vilket är enganska stor pålaga. I andra länder gör man tvärtom.Man premierar dem som använder miljövänligteknik.I svaret sägs att denna pålaga syftar till att påskyndaintroduktionen. Det gör den inte alls. besiktigasdet så mycket som möjligt , därför vill hinna få in bilarna. Därmed skulle manslippa betala denna avgift, och också slippamiljömotorn, konstigt nog.Jag vet att skatteministern är mycket angelägen attsänka skatter, och jag vädjar nu till skatteministernatt övertyga de övriga i regeringspartierna om detmycket olämpliga i att fullfölja socialdemokratiskpolitik. Jag utgår från att skatteministern harmånga kloka regeringskolleger.Anf. 19 Statsrådet ():Herr talman! Självfallet är hela regeringen besjäladav ambitionen att lägga fram förslag som är positivaoch som åsyftar ett bra resultat. Det är viktigt attslå fast att det inte är den nuvarande regeringensom har lagt fram det här förslaget och att det inteheller är den nuvarande regeringen som är ansvarigför beslut som har fattats före riksdagsvalet år 1991.Beslutet är fattat av en majoritet, och beslutet ochdess utformning har ifrågasatts från mångautgångspunkter. Beslutet har exempelvisifrågasatts från miljösynpunkt, eftersomintroduktionen av miljövänlig teknik skulle kunnafördröjas. Jag menar att man just därför, utan attgå in på detaljer, måste utvärdera de EG-aspekter som finns, också sett ur ett europeisktperspektiv.Självfallet har åkerinäringen i problem, ochden kan komma att få fler problem. Det är därförmin ambition, när utrymme kan skapas, att försökase till att få en skattebelastning som ter sig merrimlig, också sett ur ett europeiskt perspektiv.Anf. 20 ():Herr talman! Det är faktiskt , skatteministern,som problemen uppstår. Fr.o.m. den 1 januari1993, och vad avser 1993-års modeller, får man inteigenom något fordon i Svensk Bilprovningsbesiktning med mindre än dels att det skall ha denhär miljömotorn, dels att skall betalas.Fram kan vi besiktiga fordon utanmiljövänlig motor hur mycket vi vill. Det kostaringet extra. Det här beslutet kommer inte attpåskynda det hela, utan det kommer att bli ettenormt vakuum när vi kommer fram till årsskiftet.Det kommer att bli mycket byggande ochbesiktigande , något som inte gör dethela bättre.Om man skall se det hela från miljösynpunkt, bordeman också beakta de polska lastbilar som varjemorgon kör av färjan i hamnen i . Då ser detut som när de gamla ångloken drog i gångmaskinerna. Så svart är det i luften. Vill man tahänsyn till miljön, skall det göras utifrån ettinternationellt perspektiv. Att belasta svenskåkerinäring, som konkurrerar på dessa villkor, medytterligare avgifter är inte rättvist.Anf. 21 Statsrådet ():Herr talman! Jag inser problematiken rent allmäntsett när det gäller skattebelastningen i ,precis som jag tidigare sade. Det finns anledning attfundera över ur ett annat perspektiv, när det finnsett större samhällsekonomiskt utrymme.För att i någon mån undanröja problem som kanuppkomma har regeringen aviserat ett förslag omen senareläggning av den tidpunkt när beslutet skallträda i kraft för vissa fordonstyper. Dessutom finnsdet anledning, som jag säger i svaret, att mycketsnabbt utvärdera resultatet och eventuelltåterkomma med förslag som utgår från dennautvärdering.Anf. 22 ():Herr talman! Det är inte lätt att göra en tillräckligtsnabb utvärdering, eftersom det här vakuumetkommer att uppstå som jagtidigare åberopat. Men, snälla skatteministern, denhär har rivit upp dumma beslut . Detbör kunna ske även denna gång.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1992/93:21 om klasstorleken igrundskolanAnf. 23 (m):Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag avser vidta för att motverka alltstörre klasser i grundskolan.Det här är , inom loppet av mindre än6 månader, som ställt exakt sammafråga till mig, och då menar jag verkligen exaktsamma fråga. Inte ett ord är ändrat!Vid det förra tillfället, , hade vi såledestillfälle att diskutera denna fråga. Statistik frånskolväsendet samlas in, varför viännu inte har några uppgifter tillgängliga fråninnevarande läsår. Jag ser ingen anledning att återupprepa det som redovisades i maj.Anf. 24 ():Herr talman! Det stämmer att jag har ställt exaktsamma fråga som . Jag skulle vara den förstesom blev glad om vi slipper upprepa den diskussionsom vi då hade. Jag tror nämligen att det behövsandra och mer offensiva signaler när det gällerskolan.I våras trodde att kommunerna skulleklara de indragningar av statsbidrag som riksdagenbeslutade om, utan att det skulle påverkaklassernas storlekar. Hon sade vidare, att i de falldär storleken på klasserna ökade berodde det pålokala omständigheter, som exempelvis störregrupper i körsång -- eller vad det nu var förnågonting. Att hyste någon som helstoro för att grupperna i skolan skulle bli större ochstörre, fanns det emellertid ingenting som tydde på.Jag ställer inte den här frågan igen för att jag villupprepa diskussionen med , utandärför att såväl elever som lärare ständigt frågar:Är inte regeringen orolig? De frågar även mig omjag är orolig över det som som händer igrundskolan.Vi vet att antalet elever i varje klass har ökatdramatiskt i en rad kommuner. Det kan knappastha undgått skolministern. Det kan inte heller haundgått skolministern att det görs mycket storainbesparingar på speciallärarresurserna, vilketdrabbar de elever som behöver extra hjälp och mertid.Har det här gjort skolministern orolig? Jag frågarmed tanke på att är det parti somkanske oftast på sina valmöten upprepade kravetpå färre barn i varje klass. Jag tycker att diskussionföre ett val och handling efter ett val bör hängaihop. går det precis i motsatt riktning. Ni hadeockså mycket stolta paroller om att vilja skapaEuropas bästa skola. Det ställer många upp på. Ärdet här är ett tecken på vad ni är på väg att göra,tror jag inte att särskilt många vill vara med. Oroarden här utvecklingen skolministern?Anf. 25 (m):Herr talman! För att besvara den fråga som harställts om vilka åtgärder som jag avser att vidta villjag referera något av det som sades förra gången.För det första har några indragningar av statsbidragtill icke skett. harvi däremot ett sektorsbidrag, som infördes påinitiativ av Socialdemokraterna. Detta bidraginnebär att vi inte längre har någon detaljstyrningav hur pengarna används i skolan. Kommunernahar själva ansvaret.Storlekarna på klasserna har under de senaste årenökat. är det i genomsnitt 21--22 elever perklass. Detta antal skiljer sig dock på vissa orter ochi vissa skolor. I mitt svar konstaterade jag attinnevarande års statistik icke finns tillgänglig.Uppgifter håller på att samlas in.Det är möjligt att har mött sådanahär situationer eller har tillgång till material sominte och jag har. Jag tycker emellertid innan man avser att diskutera hur saker ochting förhåller sig skall ha ett bra underlag. Någotsådant finns inte tillgängligt i dag.Däremot ser vi i enskilda kommuner och enskildaskolor uppenbara problem med större och störreklasser. Ett skäl härtill är, som jag påtalade ,att det är svårt att vidta organisatoriskaförändringar tillräckligt snabbt i förhållande tillbl.a. Detta är ett bekymmer, men detär faktiskt lärare och lokala politiker som skallavgöra vilken organisation man skall ha. Jag harfullt förtroende för att de kan klara den uppgiften.Vi hade en genomsnittlig klasstorlek igrundskolan på 20 â 21 elever. Det är alltså intefråga om 35 eller 40 elever som talar om när hon tar upp den här frågan.Anf. 26 ():Herr talman! Jag vill påminna om attdenna kammare faktiskt beslutade attminska statsbidraget till kommunerna med 7,5miljarder kronor. Jag tror inte att skolministern ensi sin vildaste fantasi kan tro att det inte medfördeatt skolan tvingades göra besparingar. Självfalletdrabbades skolan mycket hårt av detta, eftersomskolan är en av de större och en av de merresurskrävande uppgifterna för kommunerna.Det är en följd av beslutet att minska statsbidragettill kommunerna att vi nu har fått ett ökande antalelever i varje klass och en minskning avspeciallärarresurserna. Detta minskarmöjligheterna att anpassa undervisningen tilleleverna och att ge var och en den hjälp tillutveckling som behövs.Vad gäller babyboomen har vi på oss efter detatt barnen fötts att planera skolan. Jag kan intetänka mig att inte varje kommun klarar denuppgiften. Det måste emellertid finnas medel kvaratt planera för. Om anslagen undan för undanminskas, blir det inte mycket kvar att planera med.Anf. 27 (m):Herr talman! Jag har inte noterat attSocialdemokraterna lagt fram några förslag om enkraftig uppskrivning av det sektorsbidrag somanvänds för att organisera skolväsendet lokalt. Jaghar heller inte noterat några signaler frånSocialdemokraterna om att de vill ta ifrånkommunerna ansvaret för att organiseraverksamheten lokalt.Jag har fullt förtroende för attkommunalpolitikerna inom de ramar vi dragit uppkan organisera skolverksamheten. Jag har ocksåfullt förtroende för att lärarna kan göra depedagogiska bedömningar som är nödvändiga föratt man skall kunna fastställa gruppstorlekarna iolika sammanhang.Inom alla verksamheter har vi begränsaderesurser, och det medför naturligtvis svårigheter.Jag är emellertid inte beredd att gå in ochdetaljstyra, och jag anser att det här problemet om man ser tillgenomsnittet i hela skolväsendet. snarare ta kontakt och diskutera den härsaken med berörda kommunalpolitiker på de orterdär man har särskilda svårigheter.Anf. 28 ():Herr talman! Det är just sådana kontakter som göratt min oro stiger, eftersom jag märker att det i alltfler kommuner sker en utveckling mot ett ökatantal elever i varje grupp. Många lärare -- och ävenmånga elever och föräldrar -- bedömer situationensom mycket oroande.