prot · GF09112 · 1992-05-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:112Torsdagen den 14 majKl. 12.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 8 maj.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1991/92:K23--K27 till konstitutionsutskottet1991/92:Fi40 till finansutskottet1991/92:Fi41 yrkandena 12, 13, 15 och 16 tillbostadsutskottet yrkande 43 tillarbetsmarknadsutskottet i övrigt till finansutskottet1991/92:Fi42 yrkande 5 till bostadsutskottetyrkande 6 till utrikesutskottet yrkandena 22--24 tilljordbruksutskottet yrkande 31 tillsocialförsäkringsutskottet i övrigt tillfinansutskottet1991/92:Fi43 till finansutskottet1991/92:Fi44 yrkandena 33--40 till bostadsutskotteti övrigt till finansutskottet1991/92:Fi45--Fi58 till finansutskottet1991/93:Fi59 yrkande 7 till bostadsutskottet i övrigttill finansutskottet1991/92:Fi60--Fi82 till finansutskottet1991/92:Fi83 yrkande 8 tillarbetsmarknadsutskottet i övrigt till finansutskottet1991/92:Fi84--Fi104 till finansutskottet1991/92:Sk31 till skatteutskottet1991/92:U12 och U13 till utrikesutskottet1991/92:Sf41 till socialförsäkringsutskottet1991/92:T23 till trafikutskottet991/92:Jo40--Jo42 till jordbruksutskottet1991/92:Bo14--Bo17 till bostadsutskottet3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 13 majFöretogs till avgörande jordbruksutskottetsbetänkande /92:JoU15,betänkande 1991/92:KU33,finansutskottets betänkanden /92:FiU17,FiU18 och FiU19, skatteutskottets betänkanden1991/92:SkU26, SkU27 och SkU28,justitieutskottets betänkanden /92:JuU24 ochJuU25, försvarsutskottets betänkande1991/92:FöU11, kulturutskottets betänkande1991/92:KrU27, utbildningsutskottets betänkande1991/92:UbU25 samt trafikutskottets betänkande1991/92:TU17 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. 111).Jordbruksutskottets betänkande JoU15Mom. 1 (redovisning av en samlad strategi införjordbrukets Europaanpassning m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot120 för reservation 1 av m.fl. imotsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (gränsskyddet m.m.)Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot113 för reservation 1 av imotsvarande del.Mom. 3 (exportfinansiering)ÅterförvisningsyrkandetKammaren biföll med 148 röster mot 134 det avBengt under överläggningen framställdayrkandet om återförvisning av momentet tillutskottet för ytterligare beredning. 8 ledamöteravstod från att rösta.Återförvisningsyrkandet hade alltså bifallits mederforderligt antal röster, dvs. minst en tredjedel avde röstande.Mom. 6 (exportbidrag för kött)Utskottets hemställan -- som ställdes motreservation 3 av -- bifölls genomuppresning.Mom. 7 (stödformer för jordbruket i norra . )Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot124 för reservation 4 av m.fl.Mom. 8 (det särskilda åtgärdsprogrammet m.m.)Först biträddes reservation 5 av . -- som ställdes mot meningsyttringen avAnnika i motsvarande del -- medacklamation.Härefter bifölls utskottets hemställan med 162röster mot 125 för reservation 5 av . 10 (stödet till livsmedelsindustrin i norraSverige)Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 12för meningsyttringen av imotsvarande del.Mom. 11 (utjämningssystemet förmejeriprodukter)Utskottets hemställan bifölls med 177 röster mot112 för reservation 6 av m.fl.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Konstitutionsutskottets betänkande KU33Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU17Mom. 1 (förnyelse av offentlig sektor)Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot113 för reservation 1 av m.fl. 12ledamöter avstod från att rösta.Mom. 2 (statliga myndigheters telefonservice)Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 36för reservation 2 av Bo G. Jenevall.Mom.3 (rationalisering av offentlig sektor)Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 23för reservation 3 av Bo G. betänkande FiU18Utskottets hemställan bifölls.Finansutskottets betänkande FiU19Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU26Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU27Utskottets hemställan bifölls.Skatteutskottets betänkande SkU28Utskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU24Mom. 9 (ungdomsfängelse)Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot124 för reservation 1 av m.fl. 1ledamot avstod från att rösta.Övriga momentUtskottets hemställan bifölls.Justitieutskottets betänkande JuU25Utskottets hemställan bifölls.Försvarsutskottets betänkande FöU11Utskottets hemställan bifölls.Kulturutskottets betänkande KrU27Utskottets hemställan bifölls.Utbildningsutskottets betänkande UbU25Utskottets hemställan bifölls.Trafikutskottets betänkande TU17Mom. 1 (bemyndigandelagen)Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 12för meningsyttringen av . 2 och 3Utskottets hemställan bifölls.2 § Invandrar- och flyktingpolitikenFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1991/92:SfU10 Invandrar- och flyktingpolitiken(prop. 1991/92:100 delvis och skrivelse 1991/92:80).Anf. 1 ():Herr talman! Jag saknar kulturministern ikammaren. Det är beklagligt att inte det ansvarigastatsrådet vill delta i debatten som behandlarinvandrar- och flyktingpolitiken, frågor somfolkpartiet påstår är en av deras hjärtefrågor.Europa genomgår nu en utveckling som är mycketdramatisk. Krig, konflikter och svält var inte det viväntade oss när och kommunismenföll i i f.d. har visat på bristeri det europeiska samarbetet. Det upptrappadevåldet i har tvingat att dra tillbaka sina observatörer.Vi har i ett stort antal flyktingar från detforna . Invandrarverketsgeneraldirektör sade både iDagens Eko och i attSverige måste införa visumtvång för jugoslaver omTyskland, och stänger sinagränser. TV visade i går också hur österrikiskasoldater vaktar gränsen.Den här situationen visar också att det ärnödvändigt med en gemensam flyktingpolitik iEuropa. Eftersom kulturministern inte är här fårjag fråga ansvariga från regeringspartierna omregeringen tänker tillmötesgå kravet fråninvandrarverkets chef och införa visumtvång förjugoslaver.Krig, konflikter, förtryck, torka och svält har fåttmiljoner människor att lämna sina hemländer ochbli flyktingar i ett annat land. FN räknar med att deti dag finns 17 miljoner flyktingar i världen. Ungefärlika många människor beräknas vara på flykt inomsitt eget lands gränser.Samtidigt som vi försöker hjälpa dem som tvingatsfly måste vi göra något åt orsakerna till attmänniskor tvingas lämna sina hem och sitt land.80-85 > % av flyktingarna uppehåller sig i ochAfrika. Regeringarna i står inför svåraflyktingproblem. Om skall klara dels sinegenbefolkning, dels flyktingarna i sitt område,fordras omfattande och kraftfulla hjälpinsatser.För att lösa problemen anser vi att det krävs ensammanhållen flykting- och immigrationspolitik,som genom internationellt arbete försökerundanröja och lindra orsakerna till flykt. Detbehövs också ett system som bättre än detnuvarande ger dem som bäst behöver det rätt attstanna i vårt land.Den socialdemokratiska regeringen lade undervåren 1991 fram en proposition om en aktivflykting- och immigrationspolitik. Propositionenhade föregåtts av en utredning, ett betänkande ochett remissförfarande.Både betänkandet och propositionen mottogsmycket positivt, men den borgerliga regeringendrog mycket snabbt tillbaka propositionen.Vi återkom därför med en partimotion om flykting- ochimmigrationspolitiken. Det är ju lite underligt attden proposition, som av praktiskt tagetalla perier betraktades som något mycket positivt,nu som motion avslås.Det enda som har återkommit från denpropositionen var en tidigareläggning av förslagetom utlänningsnämnd. Den tidigareläggningen harju som bekant inneburit en mängd problem.Den 4 december fattade sitt beslut om attinrätta en utlänningsnämnd, och den 1 januariskulle verksamheten starta. De flesta av oss vet juatt det tar tid innan en ny organisation blirintrimmad. Därför har nu enkö på 15 000 människor som väntar på besked. Allaförstår säkert vad det innebär av oro och ångest fördessa människor.Invandrarverket fattar inte några negativabeslut om jugoslaver, men vad händer den daginvandrarverket börjar att fatta beslut?Erfarenhetsmässigt vet man att många kommer attöverklaga besluten. kommeratt stå inför stora problem . Finns detnågon plan för att kunna klara av jugoslavärendenainom rimlig tid?I vår reservation, som gäller inriktningen avflyktingpolitiken, anser vi socialdemokrater att detfinns behov av en helhetssyn, en långsiktighet ochmer av internationell samverkan.En aktiv flykting- och immigrationspolitik omfattarockså insatser inom utrikes-, handels- ochbiståndspolitiken. Vi anser också att det behövs ettnytt system som bättre än det nuvarande klargörvilka som har en ovillkorlig rätt att bosätta sig häroch vilka som är övriga immigrationssökande.Vi anser att en principiell, lagfäst rätt att bosätta sighär skall ges medlemmar av kärnfamiljen, d.v.s.make/maka eller sambo och minderåriga barn.Men vi har i ett snävt familjebegrepp iförhållande till många andra länder. Erfarenhetenvisar att för en invandrare harfamiljeåterföreningen en stor betydelse för hansmöjligheter att finna sig till rätta och kunnaetablera sig här i landet. Vi anser därför attregeringen skall fastställa en ram för bosättning avanhörig utanför kärnfamiljen.Regeringen bör fastställa en treårig planeringsrami samarbete med invandrarverket,och anhöriga kan då planera för sin bosättning iSverige och behöver inte heller anföra asylskäl ochbehöver därför inte utredas och belastainvandrarverkets resurser.I reservation 4 pekar vi bl.a. på behovet av attutveckla återvandringspolitiken. De flestaflyktingar har en dröm om att en gång kunnaåtervända till sitt hemland. För många blir det baraen dröm. Många andra återvänder, men både desjälva och det forna hemlandet har förändrats, ochde klarar inte av återvandringen, utan kommertillbaka till Sverige.Erfarenheten visar att de flyktingar som funnit sigtill rätta här har de största förutsättningarna för attklara en återvandring. En viktig del avåtervandringspolitiken är därför att ge invandrarnaen möjlighet att bevara och utveckla sitt språk ochsin kultur, och naturligtvis en möjlighet tillutbildning och arbete.Det finns en risk att återvändare från olikaländer har getts olika förutsättningar att klarahemkomsten. bör därför arbeta för att detskall finnas en internationell samsyn pååtervandringen.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 1 och 4.Det betänkande som skall behandlagäller dels regeringens skrivelse om invandrar- ochflyktingpolitiken -- skrivelsen behandlar i huvudsakförra budgetårets verksamhet -, dels anslagsfrågortill statens invandrarverk.I betänkandet föreslås också ett nytt anslag /93 på 10 milj.kr. som gällerinsatser mot främlingsfientlighet och rasism och föratt främja goda etniska relationer.Det är bra att extra medel ställs till förfogande föratt bekämpa främlingsfientligheten och rasismen.Men det är viktigt att det här inte bara blir ett årmed enstaka kampanjer och manifestationer utanatt arbetet blir en integrerad del i ett långsiktigtarbete som bör bedrivas framför allt ute i skolornaoch bland ungdomar.Det finns forskningsprojekt som visar att andelenungdomar som är negativa till invandrare har ökat.Det har också visat sig att barn och ungdomar ärmycket mottagliga för de mytbildningar och defördomar som sprids.Därför tycker jag att det är viktigt att skolan får del av medlen samt att det också satsas påkulturen och på att fördjupa lärarnas utbildning ochfortbildning när det gäller kunskap om invandring,främlingsfientlighet och rasism.Flyktingpolitiken skulle förändras, sadestatsministern i regeringsförklaringen. Någotsamlat förslag har inte kommit om hurregeringen vill förändra.De förändringar som man gjort är att ta bort13-decemberbeslutet. Men höjdes ribbangenom att kulturministern vid samma tillfälleuttalade att en lång vistelsetid inte längre skulletillmätas särskild vikt.Nu gäller att endast de som har varit i 18månader får stanna, dvs. att deskulle ha ansökt om asyl före . Hurär det med den generösa och humanaflyktingpolitiken, när den krassa verklighetentränger sig på?Det har dröjt ett tag innan vetskapen om vadförslaget innebar trängt igenom både hosförläggningspersonal och hos asylsökande.Portarna stängdes för alla andra -- ja, inte förbarnfamiljer, dessa får stanna om barnen gått iskola eller förskola tre terminer.Nu har det också gått upp förfrivilligorganisationerna, för asylgrupper och förkommittéer att verkligheten inte blev vad manförväntat sig av den humana och generösaflyktingpolitik som utlovade ivalrörelsen. Det blev hårdare, och kommernaturligtvis protesterna och kritiken. Verklighetenär inte alla gånger så lätt att hantera.Anf. 2 ():Herr talman! ''Med flykting avses en utlänning sombefinner sig utanför det land, som han ärmedborgare i, därför att han känner välgrundadfruktan för förföljelse på grund av sin ras,nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgruppeller på grund av sin religiösa eller politiskauppfattning, och som inte kan eller på grund av sinfruktan inte vill begagna sig av det landets skydd. ''Det är vad som står i flyktingkonventionen.Sedan finns det andra internationella konventioner,bl.a. med sina 46 artiklar. Deförsta artiklarna betecknas som absoluta och måsterespekteras av alla stater, oavsett utvecklingsnivå.Artiklarna med ekonomiska och sociala rättigheterär mer av målsättningskaraktär, men ett land somSverige har en sådan nivå både ekonomiskt ochsocialt att även dessa artiklar för oss måstebetecknas som absoluta. Artikel 22 tar specifiktupp flyktingbarnen.Europakonventionen och FN:s konvention ommänskliga rättigheter är exempel på andrainternationella överenskommelser som vi gjort ochlovat att följa. Detta, herr talman, är och skall varautgångspunkten för svensk flyktingpolitik vadgäller både lagstiftning och det praktiskagenomförandet.Kunskapen om och tolkningen av konventionernaär den grundläggande, den absolut nödvändigautgångspunkten. Om det också kunde varautgångspunkten i debatten åtminstone på den härnivån, så skulle många minst sagt konstigapåståenden och förslag kunna sorteras bort.Svensk flyktinglagstiftning grundar sig på och är ettförsök att tolka och omskrivaflyktingkonventionen. Men efter det att den nyautlänningslagen togs har vi ratificeratbarnkonventionen, och det är bra att den nutillsatta gruppen även tittar på utlänningslagen.Lagar, förordningar, idéskisser och arbetsmodellerhar med täta mellanrum avlöst varandra under desenaste åren. Inte minst invandrarverket har varitproduktivt vad gäller instruktioner ut tillförläggningarna.När man skaffar sig information genom att läsa ochlyssna på dem som finns i ledningen eller görarrangerade besök ute i verksamheten, då får manen bild. Men jag vill påstå att stora delar avflyktingpolitikens verkliga ansikte förblir dolt fören, om man inte på nära håll kommer i kontakt medde asylsökande eller med deras ombud ochfrivilligorganisationer. Det har varit och ärfortfarande alldeles för många skandaler ochklagomål på invandrarverkets verksamhet, ochäven därför är det bra att en kommitté tillsatts föratt se över verksamheten.Det föreligger fortfarande allvarliga brister irättssäkerheten. Rättssäkerhet är för etträttssamhälle en nödvändighet. Den är detfundament på vilket rättsstaten vilar. Ett rättssäkertsystem skall garantera asyl för asylsökande som harskäl att få det, oavsett hur många eller hur få somkommer. Kriterierna skall fastställas i förväg ochinte utsättas för politiska eller diplomatiskadagsbedömningar. Rättssäkerheten är större iSverige i ett snatteri- eller rattfyllerimål än den är iasylärenden, trots att det handlar ommänniskors hälsa, liv, frihet eller död. Enligtasylrätten fattas beslut av samma myndighet somhar skött förhör och utredning. Och eftersom detär invandrarverket som även utser juridiskt ombudfinns en uppenbar risk för att det kommer att ingå ipartsförhållandet. De här bristerna måste rättas tillom vår trovärdighet som rättsstat skall bevaras.Våra förslag, herr talman, gör inte anspråk på attvara vare sig heltäckande eller absoluta, men vi villmed förslagen fästa uppmärksamheten på debrister som finns . Därför har vi flera förslagsom rör just lagstiftningen, förslag som finns i vårmotion och i vår meningsyttring men som jag avtidsskäl inte kan gå in på nu.När beslutet om togs ville vi geden större befogenheter än vad den faktiskt fick,och vi vill bygga vidare på en mer opartiskhantering av asylutredning och beslut genom attåterföra tillsättandet av juridiskt ombud tillrättshjälpsmyndigheten och genom att inrättaasylnämnder som beslutar i första instans.Beslutsmotiveringarna har blivit bättre men ärfortfarande inte bra. En advokat uttryckte det så,att ''de har blivit ordrikare utan att för den skull haförändrats nämnvärt innehållsmässigt, fortfarandeär de alltför schablonmässiga''.Att dokumentera praxis är lika viktigt iasylhanteringen som inom rättssystemet. Att trefall som är likartade resulterar i tre olika beslut medtre olika beslutsfattare inger inte förtroende ochutgör inte en acceptabel grad av rättssäkerhet. Denpraxissamling som vi fick köpa för . för ett årsedan är mycket undermålig. Dessutomförespeglades att det kontinuerligt skulle kommakompletteringar, något som inte har skett.Jag tycker att det finns all anledning att åter ställakrav på en praxisredovisning som både är att varaett bra beslutsunderlag och ger oss och allmänheteninsyn i beslutsprocessen. Även beslutspraxis hosregeringen och är viktiga ochbör dokumenteras och offentliggöras.Av tidsskäl har jag inte hunnit ta reda på undervilka departement som asyl- och flyktingfrågornasorterar i så många andra länder. Men jag vet attdet i , och som har ansvaret. IFrankrike är det utrikesdepartementet.Orsaken till yrkandet om att ansvaret hos oss skallflyttas över till är att detåtminstone tidigare var mycket otillfredsställandeatt det rådde så stora skiljaktigheter mellan olikamyndigheters syn på situationen i olikadiktaturstater. Man kunde få olika svar beroendepå vilken myndighet man vände sig till --invandrarverket, UD ellerarbetsmarknadsdepartementet.Vi tycker även att det skulle förkortakommunikationsvägarna om UD hade ansvaret.Men det beror förstås på vilken betydelse manlägger i nödvändigheten av att ha en godländerkunskap. Jag vill påstå att det har varit ochfortfarande är en brist på den kunskapen iasylhanteringen.Förre diskrimineringsombudsmannen så sent som : ''Det är så attflyktingskapsbestämningen och arbetet som hörsamman med detta -- dessa uppgifter som åvilarinvandrarverket -- aldrig har tillförts judiciellstringens och kompetens, vilket är nödvändigt föratt vinna klarhet, konsekvens, snabbhet ochrättssäkerhet. ''Så några ord om samarbetet med Västeuropa.Regeringarna inom EG tycks fångna i illusionen attdet är möjligt att bygga ett slags Fästning ,medan parlamenten åtminstone i några EG-länderreagerar på konventionsförslag och vill ha störreinsyn i utarbetandet av konventionstexter ochstörre rättssäkerhet i innehållet.Hans Magnus Enzensberger har i senaste numret avModerna tider skrivit en artikel på temat ''Är båtenfull?''. Jag tycker att artikelns avslutning är värd attcitera: ''Att en människa får lov att säga vad hontycker om statsmakten eller om den gode Gudenutan att bli torterad eller hotad till livet; attmeningsmotsättningar kan redas ut inför rätta ochinte genom blodshämnd; att kvinnor kan röra sigfritt och inte bli omskurna; att man kan gå övergatan utan att råka in i en förvildad soldathopskulkärvar; allt detta är inte bara trevligt, det äroumbärligt. Överallt i världen finns det tillräckligtmånga människor som önskar sig sådanaförhållanden och som är beredda att försvara demdär de råder. Ett civilisationens minimum.I mänsklighetens historia har detta minimum barauppnåtts undantagsvis och tillfälligt. Det ärbräckligt och ömtåligt. Den som vill skydda det motangrepp utifrån hamnar i ett dilemma. För juhäftigare en civilisation försvarar sig mot ett yttrehot, ju mer den murar in sig, desto mindre får dentill sist att försvara. Vad barbarerna angår däremot,dom behöver vi knappast invänta framför portarna.För de har alltid funnits på plats. ''''Inom EG sker nu en mycket snabb utveckling avharmoniseringen på flykting- ochimmigrationsområdet. gör detmöjligt att successivt föra in hela detta områdeunder EG-rätten och EG:s institutioner.Schengenkonventionen som omfattar 141 artiklarskall ratificeras av de nationellaparlamenten.Vi har yrkat att regeringen skall ge ensamlad redovisning av deltagande i detvästeuropeiska samarbetet på det flykting- ochinvandrarpolitiska området. Utskottet avstyrkerbifall med hänvisningen att regeringens skrivelseinnehåller en tämligen fyllig redogörelse förSveriges deltagande i såväl västeuropeiskt somannat internationellt samarbete. Vi anser inte det.Vad vet om regeringens syn påSchengenkonventionen? Eftersom ministern intefinns här kan vi inte få höra hennes uppfattning.Den har en direkt koppling till den inre marknadeni EG, som vi sannolikt tillhör om några månader.Jag anser att det är allvarligt för denparlamentariska demokratin om regeringen hållerriksdagen oinformerad om avgörande diskussioneroch förhandingar på det migrationspolitiskaområdet.Det naturliga och det vanliga är att det är det mestakuta som man måste behandla förs, och så även idagens ärende om flykting- och invandrarpolitik.Att dessa områden behandlas tillsammans ochsamtidigt är otillfredsställande. Invandrarfrågornakommer här och i skymundan, liksom de längesatts på undantag hos invandrarverket, på grund avden akuta situationen.I betänkandet påpekas att olika departement sedanlänge har ansvar för invandrarfrågor inom sittområde. Men vi kanske skulle renodla redan här,och inte i vårt utskott behandla yrkanden omexempelvis utbildning, svenskundervisning,stödprojekt osv., utan hänvisa sådana yrkandensom gäller invandrares speciella behov till detutskott som behandlar huvudfrågan.Jag anser att varken eller departemententar invandrarfrågorna på allvar så länge som vi uppdelningen och särhanteringen.Det mest akuta är nu flyktingströmmen från detforna och ärendebalansen hosutlänningsnämnden. I utredningens uppdrag finnsatt undersöka möjligheten att ge tillfälligauppehållstillstånd utan att utreda flyktingskälen.Jag föreslår att det uppdraget lyfts ut ochsnabbehandlas. Det är inte rimligt att i den nuuppkomna situationen avsätta utredningsresurser.Nu sätts vår humanism och vår solidaritet på prov.Nu kan vi tillfälligt hjälpa grannarna när deras husbrinner. Det kräver att vi snabbt avför byråkratiskahinder och kostnader. Utlänningsnämndenbehöver och har fått ökade resurser, men räckerdet? Jag hade hoppats att ministern hade kunnat gebesked på den punkten. Vi väntar otåligt på att flerdomare och fler förtroendevalda skall utses, så attvi kan förutsätta att arbetet går snabbare.Herr talman! Jag ställer mig bakom de 60punkterna i vår meningsyttring. Alla är lika viktiga,så det vore fel att försöka prioritera någon framförde andra. Därför kommer jag inte att yrka bifall tillnågon av dem. Vi kommer att rösta förreservationerna 4 och 6, om det blir omröstning omdem.Anf. 3 FÖRSTE VICE TALMANNEN:För att underlätta kammarens behandling av dettaärende låter jag nu en representant för Nydemokratis reservationer få ordet innan utskottetstalesman får ordet.Anf. 4 (nyd):Herr talman! Jag skall nu fortsätta att tala om dethemska ämne som flyktingpolitiken uppenbarligenutgör i den här kammaren.För höll Ny demokrati på attskapa en kris i regeringen för attdeltidspensionssystemet skulle bibehållas. Jag ochförmodligen en stor del av svenska folket ställer ossfrågan om det kommer att bli en ny regeringskrisnu när regeringen är tvingad att höja anslagen medytterligare någon miljard för att klara den storaökningen av antalet flyktingar.Varje månad kommer 6 000--7 000 flyktingar tillSverige. De flesta kommer från det fornaJugoslavien. av dessa flyktingar ärekonomiska flyktingar, som skall skickas hem.Man kan fråga sig hur vi skall kunna klaraanstormningen av flyktingar.