prot · GG0910 · 1992-10-20 00:00:00 — Jag bor på , solens ochvindarnas ö, där vi av tradition tagit till varavindkraften.Jag skulle vilja föra en diskussion här mednäringsministern om de stora vindkraftverken. Visatsar på liksom på på de små ochmedelstora vindkraftverken. Det har visat sig attdet är lätt att introducera vindkraft och att få medsig den lokala opinionen om det sker i den skalan.Jag var med när ville byggastora 1 000-kilowattsverk på våra strandängar. Detblev en oerhörd folkopinion mot detta, och det gickinte att genomföra. Därför vill jag ställa en fråga tillnäringsministern om energiteknikutvecklingen.Man har satsat 800 miljoner på de stora verken,men mycket litet på de små. Finns det någonambition att ändra inriktningen på detta, att läggaöver satsningen på forskningen till de mindre ochmedelstora verken och kanske inte låtakraftbolagen ha hand om detta?Anf. 209 Näringsminister ():Herr talman! Det stöd som staten skalltillhandahålla skall ges via . Vi fullföljer deenergiöverenskommelser som finns, och jagförutsätter att pengarna används på effektivastemöjliga sätt för att nå de resultat som vi alla hoppasatt man skall kunna nå på detta område.Anf. 210 ():Herr talman! Jag tackar än en gång för svaret. Jagskall med intresse ta del av resultatet av denproposition som kommer om några veckor.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på fråga 1992/93:67 omvidareutveckling av näringslivet ochindustrisysselsättningenAnf. 211 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för att säkraoch vidareutveckla näringsliv ochindustrisysselsättning i och i landet i övrigt.Mot bakgrund av marknadsläget för personbilar ärdet naturligt att beslutat att utredaförutsättningarna för driften vidmonteringsanläggningarna i såväl somUddevalla. Utredningen väntas föreligga månad och konsekvenserna av resultatetfår diskuteras då.När det gäller frågan om att säkra ochvidareutveckla näringslivet och därmedsysselsättningen har regeringen redan vidtagit ochäven aviserat en rad åtgärder.Jag är övertygad om att tillväxten inom bådetillverkande industri och tjänstesektorn främstkommer att finnas hos de mindre och medelstoraföretagen. Att underlätta en sådan expansion ochskapa förutsättningar för nyetablering av företagser jag som en väsentlig uppgift i näringspolitiken.Bland de redan genomförda åtgärderna för tillväxti näringslivet vill jag nämna sänkningen avföretagsbeskattningen till en nivå som är en av delägsta i Europa.Avskaffandet av valutaregleringen ochförvärvslagen är exempel på avregleringar somökar möjligheter att få utländskainvesteringar som kan tillföra kapital, ny teknologioch nya jobb.Överenskommelsen mellan regeringen och densocialdemokratiska oppositionen visar på en bredenighet att spara inom den offentliga sektorn ochatt sänka arbetsgivaravgiften för det privatanäringslivet.Privatiseringen av statliga företag är viktig för attutveckla dessa företag och stärkamarknadsekonomin. Med hänsyn till rådandeförhållanden på finans- och kapitalmarknadernaråder ett temporärt uppehåll imarknadsplaceringarna. Förberedelserna för attöverföra statliga företag till privat ägo fortsätterdock planenligt.För svenskt näringsliv och därmed ävensysselsättningen är vårt fortsatta arbete med attfullfölja ansökan om fullt EG-medlemskap avstörsta vikt.Regeringen avser att senare lägga fram förslag ominsatser inom forskning och utveckling. Vägaröppnas nu också för ett ökat deltagande ieuropeiska FoU-program.Vidare kommer industrins energiskatter att kraftigtsänkas från . Detta skall ses somen anpassning till förhållandena ikonkurrentländer. Regeringen förbereder ävenåtgärder för en ökad konkurrens på elmarknaden,vilket ytterligare kan förbättra prisbilden förnäringslivet.Regeringen har visat sin vilja att upprätthålla enfast växelkurs för att behålla omvärldensförtroende och därmed fortsatta stabilahandelsförbindelser.Som jag tidigare nämnt att nyföretagandet av storvikt för tillväxt och sysselsättning. Under höstenkommer regeringen att lägga fram förslag omnyföretagarlån, vilket innebär ökade möjligheterför att starta eget. Arbetslösa erbjuds också bidragoch utbildning för start av företag.Förslag har presenterats avseende nyariskkapitalbolag med tillsammans 6,5 miljarderkronor i eget kapital. Genom sex riskkapitalbolagkommer satsningar i tillväxtföretag att möjliggöras.Under en tid då banksystemet utsätts för storapåfrestningar kommer denna nya källa förriskvilligt kapital att vara av mycket stor betydelseför de mindre och medelstora företagenskapitalförsörjning.Ett förslag kommer att läggas om en nykonkurrenslag, som bl.a. tar sikte på att underlättanya företags tillträde till marknaden.Jag anser att det är genom åtgärder av de slag jaghar nämnt som möjligheterna att utveckla ochstarta företag stärks och därmed ävenförutsättningarna för en ökad sysselsättning.Anf. 212 ():Herr talman! Jag ber att få tacka näringsministernför det omfångsrika svaret. Det var en omfattanderedovisning av vad regeringen har gjort och tänkergöra på det aktuella området för att säkra ochvidareutveckla näringslivet i . Det är bra.Men , just , föreligger ett konkret hotmot två vitala industrigrenar i vårt land. I den del avlandet som jag kommer från är detta hot en påtagligrealitet, som innebär att vi direkt kan förlora 1 200arbetstillfällen. Med följdeffekter kan det bli detdubbla. Det här är inte bra. Det kommer att sättaKalmar på kriskartan på ett sätt som ärutomordentligt olyckligt.Näringsministern säger nu att ''dessa problem fårdiskuteras då'', dvs. när det slutliga beskedet frånVolvo kommer. Det är så dags då! Man måstereagera tidigt, och man måste reagera snabbt,innan beslut är fattade.När det gäller är svårigheterna givetvisutomordentligt stora. Att tillverka bilar som ingenköper är svårt.Att en tågtillverkande industri hotas avnedläggning i ett läge när regeringens intentioner äratt satsa på infrastruktur, det går emellertid inteihop. Detta är utomordentligt allvarligt. Hur sernäringsministern på KVAB:s problem? Detnämndes inte i svaret.Anf. 213 Näringsminister ():Herr talman! Vi har inte som princip att gå in ienskilda företag, vare sig statliga eller privata, utandet är deras sak att arbeta efter de allmänna,generella villkor som finns.Vi försöker skapa ett näringsklimat som vi klart ochentydigt säger skall vara det mestkonkurrenskraftiga i . Anledningen är inteatt svenska företag är sämre, utan att vi behöver enexpansion av hela det svenska företagandet för attvi skall klara våra ekonomiska förhållanden.Vi går därför inte in med några förutfattademeningar om t.ex. Volvos eventuella nedläggningav den ena eller andra fabriken förrän beslutföreligger utan hoppas självfallet att förutsättningarskall kunna föreligga för fortsatt drift.Vi vidtar ytterligare åtgärder när det gällersatsningarna på infrastrukturen, åtgärder somskapar ökat marknadsutrymme och ökadeförutsättningar. Sedan är det aktörernas sak attsjälva avgöra om det i och med de satsningar somgörs och inom gällande ramar finns förutsättningarför att driva verksamheten vidare.Jag skall bara påminna om att deverksamheter som berörs alla är kapitalintensivaverksamheter, och det gäller där att verkligen varamycket försiktig med statens utgifter, att viafinanspolitiken försöka skapa utrymme för sänktaräntenivåer i landet. Detta är det kanske allraviktigaste för att dessa företag skall kunnakonkurrera och leva vidare.Anf. 214 ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det ärsvårt för en regering att direkt gå in och medskattemedel stötta företag som på marknadensvillkor har små möjligheter att bedriva sinproduktion.Låt mig i stället omformulera min fråga: Vilkenberedskap har regeringen inför att vi i vårt land kangå miste om möjligheten att vidareutveckla ochtillverka rullande tågmateriel och att bilindustrin ivårt land kan komma ner i sådana låga volymer attbiltillverkningen i vårt kanske över huvud tagetifrågasätts, och känner man eventuellt någon oroinför detta? Jag förutsätter att regeringen ändåtänker i de här banorna. Även om man inte skall gåin i enskilda företag, måste alla eventualiteterföreligga i sinnevärlden även för regeringen.Anf. 215 Näringsminister ():Herr talman! Vi är i högsta grad medvetna om detallvarliga läget för industrin. Det är därför såutomordentligt stora insatser görs för att stärkasvenskt näringslivs konkurrenskraft. Som jag sadeär finanspolitiken med sänkta räntor de mestcentrala bitarna. En sänkning avarbetskraftskostnaderna, bl.a. via dekrisuppgörelser som har genomförts, är andramoment.Vi gör vad vi kan till vårt yttersta för att stärkakonkurrenskraften. Vi behöver Europaskonkurrenskraftigaste företagarklimat. Svensktnäringsliv måste expandera om vi skall kunna talandet ur den nuvarande stagnationen.Anf. 216 ():Herr talman! Jag får då till slut uttala enförhoppning om att regeringens politik tillräckligtsnabbt får den avsedda effekten, så att de hot somnu finns i vår landsända inte kommer attförverkligas.Överläggningen var härmed avslutad.39 § Svar på fråga 1992/93:66 om krispaketenoch jämställdhetenAnf. 217 Finansminister ():Herr talman! har frågatjämställdhetsminister om det pågårnågot arbete inom med attbelysa hur krispaketen slår mot kvinnorna resp.männen.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Finansdepartementets fördelningspolitiska grupphar till uppgift att löpande följa inkomst- ochförmögenhetsfördelningens utveckling ochanalysera fördelningspolitiska effekter av olikaförslag. I samband med höstens krisuppgörelsergjorde gruppen en översiktlig analys av hur de olikaåtgärderna påverkar kvinnor resp. män.Analysen visade att vissa åtgärder, t.ex. sänktsjukersättning, påverkar kvinnor mer, eftersom dei genomsnitt har en högre sjukfrånvaro.Andra förslag innebär att männen får betala litetmer: Lägre brytpunkt i skatteskalan påverkarfrämst män, eftersom de har högre inkomster.Sänkt pensionsnivå betalas till större delen avmanliga pensionärer, eftersom fler kvinnor tillhörgruppen sämst ställda pensionärer, somkompenseras för sänkningen. Nedlagdaregementen och färre hemresor för värnpliktigaberör främst män.Merparten av besparingarna kommer dock attbäras ganska lika av män och kvinnor: höjd moms,höjd pensionsålder, egenavgift i sjukförsäkringen,höjd tobaksskatt, osv.Den här typen av statisk och kortsiktig analys sägeremellertid väldigt litet om krisuppgörelsenseffekter för kvinnorna. Den relevantafrågeställningen är hur kvinnors levnadsvillkorhade påverkats om man hade avstått från att göranågot. Då hade vi fått en utveckling medrekordhöga räntor, kraftigt ökad arbetslöshet ochen varaktig försämring av levnadsstandarden. Detskulle drabba alla svenskar -- kvinnor och män --väldigt hårt.Anf. 218 ():Herr talman! Jag vill tacka finansministern försvaret.Jag håller naturligtvis med om att garantin för enfortsatt och ökad välfärd är att vi får balans påekonomin. Det är emellertid i det här läget oerhörtviktigt att vi får en ökad förståelse för krispaketen,att vi får svenska folket att ställa upp påkrispaketen. Det gäller alla -- inte minst kvinnorna.Det är därför viktigt att ta kvinnornas oro på allvar.Visst måste väl också finansministern känna av attdet finns en växande oro och också en växandemisstro mot de olika förslagen i krispaketen. Vi kanläsa om detta i olika tidningar. De störretidningarna, och , ger ju utextra bilagor som handlar om hur kvinnornapåverkas i den nu kärva ekonomiska situationen.Visst är det då väldigt viktigt att vi förklarar det härså övertygande och tydligt som möjligt.Jag vill fråga finansministern: måste vi väländå ta kvinnornas oro på allvar? Vad gör dåFinansdepartementet och den fördelningsgruppsom finns där för att föra ut det här budskapet, dvs.i princip det totala innehållet i krispaketen?Anf. 219 Finansminister ():Herr talman! säger att det är viktigtatt alla människor ställer upp för krispaketen, ochockså jag tycker självfallet att det är mycketangeläget. Jag håller också med omatt det är angeläget att ta till sig och förstå att bådekvinnor och män är oroliga över hur olika åtgärderpåverkar den egna ekonomin. Denna oro kan varoch en av oss möta i den vardagliga tillvaron. Detär därför en synpunkt som jag tycker är mycketviktig att ta till sig.Det man skall komma ihåg är så att säga vad manskall jämföra med. Det kan ibland förekommaorealistiska föreställningar om att saker och tingkunde ha fortsatt utan att det hade varit nödvändigtmed den här typen av insatser. Det är tyvärr intesant. Jag hade inte föreslagit den här typen avåtgärder om det inte hade varit nödvändigt. Dettror jag också att alla förstår.Den fördelningspolitiska gruppen påFinansdepartementet genomför precis den härtypen av analyser av åtgärder och deras effekter,både i det mer statiska, kortsiktiga perspektivet ochi ett längre, dynamiskt perspektiv. Detta brukarredovisas i form av bilagor till finansplaner ochliknande.Det fanns för övrigt alldeles i DagensNyheter en artikel av två av mina medarbetare påFinansdepartementet. Där tog man upp just fråganom krisåtgärdernas effekter för kvinnor och män.Anf. 220 ():Herr talman! Jag vill tacka finansministern för dekompletterande svaren.Det är viktigt att säga att vi har ett gemensamtansvar för att inte nonchalera de här frågorna.Skulle jag vara litet kritisk, skulle jag tolkafinansministerns svar som ganska nonchalant,eftersom hon i svaret skriver att den relevantafrågeställningen ändå måste vara: Hur skulle det havarit om vi inte hade gjort någonting? Det är precisdetta som kvinnor inte riktigt tar till sig i debatten.Min fråga är därför: Vad gör Finansdepartementetför att få ut informationen?Jag har också läst artikeln i . Ävenden kan tolkas på så sätt, att kvinnor förmodligeninte begriper sig på ekonomin och sambanden iekonomin, t.ex. att höga räntelägen hör ihop medhur arbetsmarknadssituationen ser ut. Man ställerde här frågorna och vill ha jämförelser gjordautifrån att det här inte drabbar kvinnorna mer änmännen.Anf. 221 Finansminister ():Herr talman! Jag vill verkligen inte riktigt accepterabeskrivningen att vi skulle nonchalera vare sigkvinnornas, männens, ungdomarnas ellerpensionärernas oro. Jag tycker nämligen att det ärmycket angeläget att ta fasta på oro och att svara påfrågor.Vad gör i denna fråga är mednödvändighet i någon mening begränsat. Jag kandäremot tala om vad jag gör. Jag är ute och pratarom krisuppgörelsen, varför den var nödvändig ochvilka effekter den ger, nämligen att vi genomuppgörelsen stärker den svenska ekonomin ochskapar en grund för en bättre utveckling framöver,inte minst på de områden som nära berör kvinnorsom har låga löner och som i olika avseenden ärberoende av offentlig service.Inte bara utan också allariksdagens ledamöter som står bakomkrisuppgörelsen här har en väldigt viktig uppgift,nämligen att tala med människor om detta, förklaraoch svara på frågor. Jag hoppas att i den uppgiften.Anf. 222 ():Herr talman! Jag kan försäkra finansministern attjag ofta är ute och pratar om hur den ekonomiskasituationen ser ut och varför vi nu befinner oss i denhär ekonomiska situationen.Det är oerhört viktigt att kvinnor inte känner attdet är de som får betala för männens misstag i formav spekulationer, fastighetsköp, etc. -- alla de olikaklipp som har havererat. Det är klart att kvinnorblir extra besvikna när det till stora delar är sådanafelsteg som orsakar den ekonomiska situationen idag.Finansministern berörde just det faktum attkvinnor har låga löner. Det skulle vara ganskaintressant att få höra finansministerns uppfattningom hur vi nu skall hantera avtalsrörelsen. Hur skallvi påverka marknadens parter? Jag tycker att det ärsjälvklart att det är personer med låga löner -- alltsåtill stora delar kvinnor -- som skall ha de eventuellalönelyft som det nu finns utrymme för.Anf. 223 Finansminister ():Herr talman! När det gäller den sista frågan omavtalsrörelsen skall jag gärna upprepa att det tyvärrinte finns något utrymme för några löneökningar.Det som är väsentligt för kvinnor och för all delmän -- det finns ju även lågavlönade män -- är att viinte kommer tillbaka till den situation som rådde på80-talet.Då kunde vi se att löneklyftorna mellan kvinnoroch män ökade. Det berodde i hög grad påöverhettningen. De som då kunde, om jaguttrycker mig litet slarvigt, roffa åt sig mera, var demanliga yrkesgrupperna. Det skedde på kvinnligalågavlönades bekostnad. Det är en utveckling somvi måste göra allt för att undvika, om vi vill harimligare lönerelationer.Att informera om sambanden mellan olikaekonomiska variabler är oerhört viktigt. Vipolitiker har en skyldighet att informera, inte baravanliga människor utan också många som via mediabeskriver verkligheten. hartankar på hur man skulle kunna få en mera rimligbeskrivning av olika ekonomiska fakta, som inte ärså snuttifierad.Anf. 224 ():Herr talman! Jag håller med finansministern om attden lönesituation som rådde inte fårupprepas. Jag tror inte att det finns några risker fördet heller. Men kvinnorna tröttnar på att höra attmännen, precis som finansministern säger, roffadeåt sig större delen av de stora lönepåslagen när detvar högkonjunktur. Därför ökade klyftorna. Ändåfanns det egentligen ingen tillväxt.Vi tillät denna löneutveckling när vi hadehögkonjunktur. Konsekvensen av mitt resonemangmåste vara att när vi nu har en lågkonjunktur, medegentligen inget löneutrymme alls, måste det varamycket värt om vi får finansministerns ord på attdet, om det eventuellt finns något löneutrymme,måste gå till de lågavlönade.Anf. 225 Finansminister ():Herr talman! Jag är ledsen att göra , men jag måste upprepa det jag har sagttidigare, nämligen att det icke finns någotlöneutrymme att fördela. Vad det handlar om är attse till att arbetsmarknadens parter ilöneförhandlingarna förhandlar inte bara för demsom har jobb, utan också för dem som vill ha jobb,dvs. de som är arbetslösa. Om det blir dyraavtal blir det bara flera arbetslösa. Det är enutveckling som jag inte tror att någon vill ha.Den stora frågan om kvinnornas levnadsvillkorframöver hänger mycket nära samman med när vifår i gång den ekonomiska utvecklingen i merapositiv mening. Det är bara ekonomisk tillväxt somger utrymme för ökade reallöner. De som bästbehöver det är självfallet de som har låga löner . Det är många kvinnor. Kvinnor är också mestberoende av offentlig service i olika avseenden.Bristen på tillväxt hotar betalningen för dennaservice. Tillväxt är faktiskt a och o för kvinnorna.Anf. 226 ():Herr talman! Jag är helt överens medfinansministern om totalresonemanget. Vi behöveren ökad tillväxt för att över huvud taget hämta inde stora löneskillnader som finns. Vi får uppmanavåra kvinnor att vara med i debatten ochvara på alerten när det gäller att snappa uppeventuellt kommande löneutrymmen.Min övergripande fråga till finansministern blir nu:Kommer finansministern att påverkajämställdhetsministern och Kulturdepartementetatt ta fram en samlad, övergripandekonsekvensrapport om det nu gällande allvarligaekonomiska läget?Anf. 227 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag medger nu varje talare ytterligare ett inlägg.Anf. 228 Finansminister ():Herr talman! Jag skall inte säga något mera än attjämställdhetsaspekten i den ekonomiska politikenär oerhört viktig. Den har också särskilt redovisats,inte minst i de förslag som regeringen har lämnat ifråga om den kommunala ekonomin. Där finnssärskilda avsnitt om jämställdhetsaspekterna. Detgenomsyrar arbetet med den ekonomiska politikenöver huvud taget. Vi kommer att fullfölja dennalinje. Vi råkar tycka att jämställdhet mellankvinnor och män är mycket viktigt.Anf. 229 ():Herr talman! Jag får tacka finansministern för debeskeden. Vi skall ta det ansvar som vi har på allanivåer att se till att kvinnor inte känner sig orättvistbehandlade i den ekonomiska politiken.Överläggningen var härmed avslutad.40 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1992/93:53 Följdlagstiftning med anledning av dennya läkemedelslagstiftningen m.m.1992/93:64 och advokaterna, m.m.1992/93:66 Utlämnande av uppgifter frånTullverket till vissa myndigheter1992/93:81 Osann utsaga inför EFTA-domstolenm.m.41 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 19 oktober1992/93:82 av () till statsrådetBo Könberg om vården av anorektiker:Enligt aktuella uppgifter finns det mellan 30 000och 40 000 registrerade fall av anorexia. Det totalaantalet anorektiker och bulimiker kan dock uppgåtill ca 150 000. av dessa är kvinnor ochsjukdomen kryper allt längre ner i åldrarna. I helalandet finns ca 50 vårdplatser medspecialistkompetens. Vårdläget för denna grupppatienter är alltså katastrofalt.Vilka initiativ avser sjukvårdsministern att ta för attförbättra vårdläget för anorektiker?42 § Kammaren åtskildes kl. 20.15.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.