prot · GF0954 · 1992-01-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:54Tisdagen den 21 januariKl. 1 TALMANNEN:Med djup förstämning möttes vi avbudskapet att lämnat oss efter en tidssjukdom.Ingegerd började sin politiska bana redan somfemtonåring, då hon gick med i SSU iMariannelund. Om man om någon kan säga att honvigt sitt liv åt arbetarrörelsen så gäller det IngegerdElm.1979 valdes hon in i till ett arbete somhon var väl förberedd för också genom många årskommunalt och fackligt arbete. I blev detarbetet i socialförsäkringsutskottet som hon främstkom att ägna sig åt. Men hon fortsatte attlägga ned mycket arbete hemmavid; ännu vid sinbortgång var hon t.ex. ordförande för örnar iJönköpings län.Jag hade själv förmånen att fåsamarbeta med i den statligapensionsberedningen.Klokhet, sakkunskap, engagemang och värmekännetecknade hennes arbete och hennes sätt attvara. var en god och omtänksam kamratöver alla partigränser.Vi delar sorgen med närmaste ochhedrar hennes ljusa minne med en stunds tystnad.1 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanAnf. 2 TALMANNEN:Jag får meddela att det blir tillfälle till muntligafrågor till regeringen och kl. 14.30.Däremot blir det inga muntliga frågestunder den 23januari och den 27 februari.2 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 14 och 15 januari.3 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 16 januari1991/92:313 av () till statsrådetBeatrice om komvuxstuderandes husinnehav iSpanien:Av ett uttalande från finansministern framgår atthon anser att: ''Komvux är främst till för dem somhar hus i och vill lära sig spanska. ''Med anledning av detta uttalande vill jag ställaföljande fråga till utbildningsministern:Hur stor andel av de studerande vid komvux är,enligt de uppgifter regeringen har, innehavare avhus i ?1991/92:314 av () tillkommunikationsministern om det statliga stödet tillfolkrörelser:Statsrådet skriver i den lämnadebudgetpropositionen i anslutning till anslaget tillNTF följande:''Folkrörelserna är viktiga men det bör inte utgå ettdirekt statsbidrag till verksamheten eftersom riskendå är stor att folkrörelserna kan ses sommyndigheter och inte känna sig tillräckligt fria iförhållande till staten. ''De bestämda formuleringarna har karaktären av enprincipdeklaration från regeringen ominställningen till det framtida stödet tillfolkrörelser.Mot ovan angiven bakgrund och med anledning avatt det av årets finansplan framgår att regeringenföreslår att sammanlagt 800 miljoner prutas underrubriken ''Minskade statsbidrag till organisationerm.m.'' frågar jag:Är det statsrådets och regeringens framtidainriktning att folkrörelser inte skall erhålla direktstatligt stöd till verksamheten?1991/92:315 av () tillarbetsmarknadsministern om byggsysselsättningeni Västsverige:Genom de av regeringen vidtagna åtgärdernaavseende byggandet ökar nu arbetslösheten ibyggbranschen med rekordfart. Risken finns attsnart var fjärde byggnadsarbetare blir arbetslösunder året. Med den följdeffekt detta har förbyggnadsämnesindustrin, arkitekter och konsulterm.fl. som påverkas av byggandet kommer denökande byggarbetslösheten att genereraarbetslöshet i flera led. Vi riskerar förlora stortkunnande i alla dessa led. I stället för tvärbromsbehövs stimulans.Vilka åtgärder avser regeringen vidta, för att få igång byggverksamheten igen och undvika denmassarbetslöshet detta annars kommer att utlösa?1991/92:316 av () tillarbetsmarknadsministern om byggarbetslösheten iVästernorrland:Arbetslösheten bland byggnadsarbetare är nuhögre än i modern tid. I dendjupa lågkonjunkturen har regeringen vidtagitåtgärder som leder till en fullständig katastrof förbyggbranschen. Arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna i ökade från21 % till enbart under de två första veckorna1992.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attminska arbetslösheten bland byggnadsarbetarna iVästernorrland?1991/92:317 av () tillarbetsmarknadsministern om byggarbetslösheten iVärmlands län:Arbetslösheten i vårt län ökar oroväckande inomen rad branscher och antalet varsel och antaletregistrerade arbetslösa närmar sig tal som vi aldrigtidigare skådat.Byggnadsarbetarnas situation förvärras dagligenoch för inrapporteras nu snabbtstigande arbetslöshetstal. I vårt län är vi snart uppei runda tal uppemot 1 000 arbetslösabyggnadsarbetare. Den 15 januari 1992inregistrerades 903 arbetslösa byggnadsarbetare,eller av byggnadsarbetarekåren iVärmlands län.Med anledning av den uppkomna situationen villjag till arbetsmarknadsministern ställa följandefråga:Vilka konkreta åtgärder avserarbetsmarknadsministern vidta i anledning av densnabbt ökade arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna i ?1991/92:318 av () tillarbetsmarknadsministern om byggsysselsättningenunder 1992:Regeringen har enligt uppgift tillsatt en bygggruppmed representanter för bl.a. parterna påbyggarbetsmarknaden. Syftet är förhoppningsvisatt ta till vara de sakkunnigas analyser avregeringens politik. Jag förutsätter att gruppensdeltagare har förmedlat en mörk utvecklingbeträffande byggsysselsättningen under 1992.Min fråga är därför:Vilka slutsatser drar statsrådet med anledning avdessa synpunkter?1991/92:319 av () tillarbetsmarknadsministern om byggarbetslösheten iÖrebro län:I län är ca 1 000 byggnadsarbetarearbetslösa av totalt 4 000.Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministern attvidta för att minska arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna i län?1991/92:320 av Axel () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten iGävleborgs län:Byggarbetslösheten i är nu denhögsta i landet. Vid mätning i slutet av december1991 registrerades arbetslösa blandbyggnadsarbetarna. I länets norra del() är arbetslösheten nära 35 %.Ökningstakten är iveckan.Min fråga till arbetsmarknadsministern är:Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministernvidta för att snabbt pressa ner den oacceptabelthöga arbetslösheten i länet?1991/92:321 av () tillarbetsmarknadsministern om effekterna iMelleruds kommun av bostadspolitiken:I går, , ställde näst störstaindustri, , in betalningarna.Företaget har tillverkat ståldörrar av olika slagsedan början av 1950-talet, men 1992 harregeringens bostadspolitik inneburit slutet förföretaget. En politik som har skapat nästintilltotalstopp för ny- och ombyggnation. Omkonkursförvaltaren inte kan rekonstrueraföretaget, hamnar vi i kommunens utan jämförelseallvarligaste sysselsättningskris någonsin.Vad avser arbetsmarknadsministern vidta föråtgärder?den 17 januari1991/92:322 av () till statsrådetGörel Thurdin om expertpanelen för demiljömässiga aspekterna på Öresundsförbindelsen:Enligt pressen hölls ett mötemellan representanter för ochdanska miljöstyrelsen. Detta möte skulle diskuterasammansättningen av och mandat för deninternationella expertpanel som skall tillsättas föratt bevaka de miljömässiga aspekterna av denplanerade Öresundsförbindelsen.De övriga Östersjönationerna har vid HELCOMsmiljömöte i begärt dels attfå delta i denna expertpanel, dels att panelen ocksåskulle undersöka alla alternativa trafikförbindelsermellan och med hänsyn till deraseffekter på miljön.Har regeringen medverkat till att våra grannländersbegäran tillgodosetts?1991/92:323 av () tillstatsrådet om moms på ideellt arbete:Föreningen är en ideellorganisation som bildats enbart för att renoverafyrarna. Utan kostnad för staten kommerföreningen att utföra en renovering av statligegendom till ett värde av . Som tack förhjälpen kräver staten moms på det ideella arbetet.Mot denna bakgrund vill jag fråga skatteministern:Är skatteministern beredd att vidta åtgärder för attmoms inte skall krävas i situationer som den jag härbeskrivit?1991/92:324 av () tillarbetsmarknadsministern om byggnadsarbetarna iJämtlands län:Av 2 100 byggnadsarbetare i är ca25 % öppet arbetslösa.Vad ämnar arbetsmarknadsministern vidta föråtgärder?1991/92:325 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten iVästmanland:Västmanland har drabbats hårt av arbetslöshet.Länet har den högsta andelen industrisysselsatta ilandet vilket slår hårt i den rådande konjunkturen.Bland byggnadsarbetarna är snart en av fyra utanarbete. Prognosen för är attandelen utan arbete kan närma sig 30 %.Länsarbetsnämnden har inom ramen för givnaresurser sökt att möta den stigande arbetslöshetenpå olika sätt. Utbildning är därvid det viktigasteinslaget.Enligt senast tillgängliga uppgifter ärmedelstilldelningen så otillräcklig attneddragningar måste ske . Nämnden tvingas nu möta stigandearbetslöshet med mindre resurser. En successivminskning av den för framtiden viktigautbildningen blir följden. Länet tvingas ocksåkonstatera kraftigt ökad arbetslöshet blandindustritjänstemän, många med kvalificeradutbildning, som dock behöver kompletteras. Detställer ytterligare starka krav på resurser inomlänsarbetsnämnden.Länsstyrelsen har tidigare presenterat olika objektlämpliga att tidigarelägga för att lindra byggkrisen.Vilka åtgärder är statsrådet villig att vidta underinnevarande halvår för att lindra effekterna avarbetslösheten i ?1991/92:326 av () tillarbetsmarknadsministern om prognosen omsysselsättningen under 1992:I prognos gjord den 29november 1991 räknar man med attsysselsättningen 1992 skall minska ,varav i privata näringslivet . I finansplanenräknar regeringen med att sysselsättningen skallfalla , varav i privata näringslivet.Med anledning av dessa prognoser skulle jag viljaställa följande fråga till arbetsmarknadsministern:Vad är anledningen till att regeringen bedömer attsysselsättningen 1992 skall sjunka mer änkonjunkturinstitutet förutspått?1991/92:327 av () tilljordbruksministern om åtgärder mot viss sjukdompå bin:Våren 1991 påträffades bisamhällen smittade medkvalstret varroa jacobsoni, en allvarlig och hotandebisjukdom som slagit ut många biodlingar över helavärlden. Angreppet av sjukdomen är på detsvenska fastlandet begränsat till Malmötrakten.Lantbruksstyrelsen beslöt snabbt att förintaangripna bisamhällen.Efter denna sanering har ytterligare fall av varroaupptäckts i omedelbar anslutning till det smittadeområdet i . hardock icke låtit avdöda dem. Detta är förvånansvärtmed hänsyn till att denna begränsade resthärdframöver kan komma att smitta ned övriga landetmed bisjukdomen. Konsekvenserna hotar blioöverskådliga med betydande ekonomiskaförluster.Är jordbruksministern beredd att vidta de åtgärdersom krävs, så att varroa inte får ökad spridning?1991/92:328 av () till socialministernom förverkligande av handikapputredningensförslag:I regeringens budgetproposition meddelarsocialministern att regeringen avser ''att lägga framett förslag till ökat stöd för personer medhandikapp grundat på förslaget frånhandikapputredningen''. föreslårregeringen att stimulansbidraget till förbättringarav den fysiska miljön i skolorna slopas liksombidragen för sanering av fukt, mögel och radon.Det innebär stopp för mycket viktiga insatser för attundanröja funktionshinder och hälsorisker som densocialdemokratiska regeringen införde. Ocksåtvärstoppet i ny- och ombyggnad av bostäderinnebär allvarliga förseningar i ansträngningarnaatt ge människor med funktionshinder möjlighet tilleget boende. Dessutom förvärrar detbyggarbetslösheten.En bärande idé i handikapputredningens förslag äratt människor med funktionshinder skall gesmöjligheter till ett liv på lika villkor.Regeringens politik på dessa områden står direkt istrid med handikapputredningens förslag.Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för atti praktisk handling förverkligahandikapputredningens förslag på dessa områden?1991/92:329 av () tillarbetsmarknadsministern om byggarbetslöshetenoch åtgärder för att förbättra den fysiska miljön iskolorna:Som ett led i arbetet med att bekämpaungdomsarbetslösheten, föreslog densocialdemokratiska regeringen etttidigareläggande av investeringar i skolansarbetsmiljö omfattande 600 milj.kr. Tillsammansmed tidigare beslutade 300 miljoner gav dettamöjlighet till fördelning av 900 milj.kr. Av dessaerhöll 21,9 miljoner.Ansökningarna till visade dock på ettdirekt behov av 260 milj.kr. för att förbättraarbetsmiljön vid länets skolor. har vi enbyggarbetslöshet i som uppgårtill 1 039 personer eller 26 %.Nu föreslår regeringen att stimulansbidraget skallupphöra. Beslutet om ytterligare 2,1 miljarderfördelat skall ''frysa inne''. Ibudgetpropositionen anges statsfinansiella skäl föratt ej fortsätta ombyggnationerna.Avser arbetsmarknadsministern att mot bakgrundav den ökande byggarbetslösheten vidta åtgärderför att ompröva borttagandet av statsbidragen tillförbättringar av den fysiska miljön i skolorna?1991/92:330 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder förbyggnadsarbetarna på Gotland:I är 130 byggnadsarbetare heltarbetslösa. Därutöver är drygt 80 föremål för olikatyper av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detinnebär att var fjärde gotländsk byggnadsarbetaresöker arbete. Det allvarligaste i situationen är attinga större byggnadsprojekt beräknas komma tillstånd inom överskådlig tid. planeradebyggen har uppskjutits till följd av det försämradeoch osäkra läget beträffande finansieringen m.m.Planerar regeringen några insatser som snabbt kanförbättra situationen för byggnadsarbetarna påGotland?1991/92:331 av () tillutbildningsministern om forskningen omkvinnorelaterade sjukdomar:De planerade karensdagarna kommer att drabbaolika grupper på olika sätt. ekonomiskasituation kräver dock att alla solidariskt tar sin delav ansvaret. Men förutom sjukdomar som alla kandrabbas av -- t.ex. astma, allergi, migrän etc. --kommer den kvinnliga delen av befolkningen attdrabbas något mer än män.Detta beror till stor del på att de sjukdomar som ihuvudsak kvinnor drabbas av inte är ordentligtutforskade för att man skall kunna erbjudas rättbehandling.Min fråga till statsrådet är:Vilka planer finns för att öka forskningen omkvinnorelaterade sjukdomar?1991/92:332 av () tillkulturministern om villkoren för de turkbulgarersom återvänt till Bulgarien:Hur har regeringen låtit informera sig om villkorenför de turkbulgarer som inte fått stanna i Sverigeutan återvänt till ?den 20 januari1991/92:333 av () till statsrådetBo Könberg om den psykiatriska vården:När skall svängdörrarna på Östra klinikerna iVänersborg bytas ut mot en låsbar rejäl port?Rymningarna är otaliga. rymde en intagenmördare för sjätte gången från den''slutna'' psykiatriska vård som anses bedrivas vidÖstra klinikerna. Omfattande spaningsinsatser harfått sättas in gång efter annan. Polisen är mycketkritisk. innan hanrymde för sjätte gången fick den nu aktuellerymlingen eget boende i klinikernas s.k.rehabiliteringsstuga. Sedan promenerade han ut.Förtroendet för svenskt rättsväsende och denslutna psykiatriska vården kan inte upprätthållasnär förhållanden som de här relaterade blir kändaav allmänheten.Vilka åtgärder avser socialministern vidta för attskapa en tydlig skillnad mellan sluten psykiatriskvård och den öppna vården?1991/92:334 av () till statsrådet om effektiviteten i vårt bistånd tillBaltikum:Regeringen beslutade att i enblixtaktion satsa 45 milj.kr. på nödhjälp till Estlandoch . Pengarna skulle gå till inköp av olja,medicin och kraftfoder.Men enligt uppgifter jag fått har denna hjälp intenått fram. Läget i är nu så kritiskt attparlamentet beslutat att godkänna att ekonomisktundantagstillstånd införs.Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att ökaeffektiviteten i vårt katastrofbistånd till ?1991/92:335 av () till finansministernom finansplanens skrivningar om skattesänkningar:I dag har socialminister kritiseratregeringens finansplan för att den innehåller alltförlångtgående skrivningar när det gällerskattesänkningar.Instämmer finansministern i socialministernskritik?4 § Meddelande om svar på interpellation1991/92:67Från miljöminister hade inkommitföljande skrivelse:Till riksdagenGöran har ställt en interpellation till migom ökat kostnadsansvar inom de areellanäringarna.Interpellanten och jag har inte kunnat finna en tidför interpellationens besvarande inom den aktuellafyraveckorsfristen på grund av andra engagemang.Vi har därför tillsammans med kammarkanslietträffat en överenskommelse om att jag skall svarapå interpellationen den 23 januari 1992.Stockholm den 15 januari 1992Olof Johansson5 § Svar på fråga 1991/92:299 om tunga fordonsmått och viktAnf. 3 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen i kommandemedlemskapsförhandlingar avser att begäraundantag från för transporter inomSverige med längre och tyngre fordon.Frågan kommer säkerligen att behandlas undermedlemskapsförhandlingarna, om EG vid dentidpunkten har fattat beslut om harmonisering avmått och vikter för tunga fordon som går i nationelltrafik i medlemsstaterna. Sannolikheten för att ettsådant beslut kommer att fattas under innevarandeår eller är svår att bedöma.Grundregeln i alla medlemskapsförhandlingar harsom bekant också varit att kandidatlandet bara harförhandlat om övergångsarrangemang -- inte ompermanenta undantag.Frågan är, som påpekar,utomordentligt viktig. Regeringen kommer därförredan i de samtal som kommer att äga rum medEG-kommissionen med anledning avkommissionens uppdrag att utarbeta en s.k. avisom vår medlemskapsansökan att ta upp dennafråga. Regeringen kommer därvid att framhålla attde svenska mått- och viktreglerna för tunga fordonär miljömässigt gynnsamma -- antalet fordon ochdärmed utsläpp minskar -- och att de medförbesparing av energi -- mindre bränsleåtgång pertransporterat ton -- och slutligen att de leder tillförbättrad trafiksäkerhet -- färre tunga fordon påvägarna och därmed mindre olägenhet för övrigtrafik. Reglerna bidrar också till en godtransportekonomi, något som EG-kommissionenstransportdirektorat alltid framhållit som mycketönskvärt.Eftersom det svenska vägnätet till stor del ärdimensionerat för tyngre fordon, tror jag inte attdet skall finnas någon anledning för EG attförsämra ett optimalt utnyttjande av detta.De svenska reglerna innebär inte heller någondiskriminering av andra medlemsländerstransportörer. Om EG skulle fastställa lägre värdenän de svenska för nationell trafik imedlemsstaterna, kommer det ändå att råda fullfrihet att etablera sig som åkare eller att för egenräkning bedriva transporter i för alla EG-medborgare.Regeringen kommer mot den bakgrunden att iöverläggningarna med EG-sidan rörandemedlemskap aktivt verka för förståelse för desvenska nationella reglerna när det gäller mått ochvikt för tunga fordon. Vi skall heller inte uteslutaatt frågan kan dyka upp viduppföljningen och utbyggnaden av EES-avtalet.Anf. 4 (nyd):Fru talman! Tack så mycket för svaret. Med tankepå det sista stycket i svaret tror jag inte att jagbehöver debattera vidare. Jag har fullt förtroendeför att branschen får frågan belyst på konstruktivtsätt. Tack så mycket!Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1991/92:310 om medel tillinformation om EGAnf. 5 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen ämnar vidta några åtgärder för atttillgodose den opinion som kräver allsidiginformation om vad ett eventuellt EG-medlemskapför med sig.I mitt riksdagssvar till My ,liksom i mitt svar på , underströk jagvikten av att information om EG-frågorna spridsoch att denna skall vara objektiv och allsidig. Jagsade också att det finns ett omfattandeutbud av allsidig information, men att regeringeninför förhandlingarna med EG och den kommandefolkomröstningen avser att ytterligare breddainformationsaktiviteterna. En redogörelse för hurinformationsspridningen skall gå till kommer attpresenteras under våren.Utöver de insatser som jag nämnde vid dessa bådatillfällen finns det planer på att ge ut en serie avfaktablad, där information om konsekvenserna förSverige av ett EG-medlemskap på ett lättillgängligtsätt finns sammanställd -- område för område.Detta är en metod som har använts i såvälStorbritannien som . Jag finner den välvärd att pröva även i Sverige.Anf. 6 ():Fru talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret. Med risk för att vara tjatig står jag här igenoch frågar om det som vi debatterade senast idecember. Anledningen till att jag gör det är attsedan vi förde diskussionen har detkommit fram att opinionen är väldigt stark när detgäller kravet på en saklig och framför allt allsidigbelysning av EG-frågan. Man vill veta hur detänker som tycker att det är väldigt bra. Man villveta hur de tänker som tycker att det är dåligt, ochman vill veta hur de tänker som inte har bestämtsig. Den information som har gått ut harvarit väldigt obalanserad. Dels har det varit denförra regeringens information, dels den nuvaranderegeringens information, som ju är inriktad på attargumentera för ett medlemskap. Deorganisationer utöver regeringarna själva som ärför ett medlemskap är organisationer som ärmycket välbeställda. Det är näringslivetsorganisationer, de fackliga ledningarna ochstudieförbund som är nära knutna till näringslivetoch som alltså har mycket pengar. Deorganisationer som är kritiska och som också hartagit ställning och sagt nej till medlemskap ärmycket fattiga små organisationer som har svårt atthävda sig när det gäller utbud av information, typ''Nej till EG'', som har fått avslag.Jag tycker att det är tråkigt, för det behövs förbalansens skull i debatten att alla synpunkterkommer fram. Jag skulle gärna se att regeringen,som ju vill ha en allsidig belysning, tog initiativ tillett anslag som man kan söka medel ur för särskildainformationskampanjer och liknande. Den förraregeringen hade ett anslag hos 1 miljon, där man kunde ansöka om medel försärskilda informationssatsningar för t.ex. tematKvinnor och EG, som just små och fattigaorganisationer kunde använda sig av. Jag tycker attdet dröjer för länge med den här typen av anslagom vi skall vänta på beslut om närfolkomröstningen skall äga rum.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror i och för sig att det finnsväldigt mycket information. Det finns en mängdskriftligt och muntligt material, och mediernarapporterar om dessa frågor. Men jag delar GudrunSchymans uppfattning att informationen inte når uttillräckligt snabbt och tillräckligt djupt. Därförvälkomnar jag det faktum att vi har fått en djupareoch mera allsidig debatt om dessa frågor. Jag hargoda förhoppningar om att detta kommer att bidratill att vi når ut med informationen.Vi har från sida gjort en hel del,men som påpekar har olikaorganisationer och intressenter i mycket hög gradbidragit till den här ''lutningen'', åsikterna, i deninformation som gått ut från organisationerna. Denskall vi givetvis inte påverka, och vi kan inte hellerpåverka den. Jag tror inte att heller att vi skall påverka den. Att en klarmajoritet förordar medlemskap förvånar inte mig,även om det kanske förvånar det så gäller stödet till mer information på dettaområde vill jag bara säga vad jag sagt tidigare,nämligen att vi redan nu ökar utbudet avinformation på det här området och att viöverväger, med sikte på folkomröstningen, attockså ge stöd till ökad informationsutgivning. Jagupprepar vad jag sade tidigare, nämligen att vikommer att återkomma till frågan medsikte på att få fram medel för detta under detkommande budgetåret.Anf. 8 ():Fru talman! Det förvånar inte mig att det i en majoritet, om än ganska knapp enligt desenaste Sifoundersökningarna, för ettmedlemskap. Det är en logisk följd av hurinformationsutbudet har sett ut.Informationen har varit ensidig ochpropagandistisk.Jag välkomnar också den mera nyanserade debattsom nu framför allt förs i massmedierna och som juär tecken på, att när människor som faktiskt ärkritiska vågar yttra det och vågar bryta tabut inte får säga vad man tycker och att man skalllyda partipiskan, leder det till en mera nyanseraddebatt. Men det är viktigt att kritiska frågor ställsute i studiecirklar, på fackföreningsmöten ochbland folk som kanske inte regelbundet läserledarsidorna osv. samt att ett folkrörelsearbete förskring dessa frågor. För att detta skall kunna blilyckosamt måste det finnas pengar för småorganisationer att söka. Det är vad jag efterlyser.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar inte alls på en punkt: det material som hittillsgivits ut av har varit sakligt, ickeobalanserat.