prot · GF09130 · 1992-06-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1991/92:130Måndagen den 15 juniKl. 18.001 § Anmälan om kompletteringsval tillriksdagens revisorerTalmannen meddelade att Socialdemokratiskariksdagsgruppen på grund av uppkommen vakansanmält till ny suppleant iriksdagens revisorer efter förklarade vald tillsuppleant i revisorerMarianne ()2 § AvsägelseTalmannen meddelade att Andres ()avsagt sig uppdraget att vara ersättare förriksdagsledamot fr.o.m. den 1 juli 1992.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 5 och 9 juni.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1991/92:171 till jordbruksutskottet1991/91:174 till utrikesutskottetFörslag1991/92:22 till försvarsutskottet5 § RemissdebattAnmäldes följandemotionermed anledning av prop. 1991/92:170 Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES):1991/92:E1 av (),1991/92:E2 av (),1991/92:E3 av von der Esch (m),1991/92:E4 av (),1991/92:E5 av m.fl. (c, s, fp, kds),1991/92:E6 av (-),1991/92:E7 av m.fl. (s),1991/92:E8 av (),1991/92:E9 av (),1991/92:E10 av m.fl. (v),1991/92:E11 av m.fl. (nyd) och1991/92:E12 av ().Anf. 1 ():Fru talman! Jag har begärt ordet , trots att deflesta tror att avslutats, eftersom någotoerhört håller på att hända utan att någonegentligen tycks bry sig om det.Det som skall behandlas i riksdagentror de flesta redan är taget. Vi är vana vid attriksdagens ratificering av internationella avtal mestär en formsak. Vi får vänja oss av med det.Hädanefter är det faktiskt utrikespolitiken sombestämmer inrikespolitiken.Skulle anta på det sätt somregeringen föreslår, införs ett helt nytt rättssystem iSverige. Det innebär t.ex. följande. Ommyndigheter stöder sig på , kan detvinga folk att lyda bestämmelser som går emot enlag som stiftats i . begränsas isin lagstiftningsmakt av tjänstemännens tolkning avEES-avtalet. All offentlig makt utgår inte längrefrån folket. När våra väljare vädjar tilloss att ändra en bestämmelse kan vi bara säga:Tyvärr, detta bestämmer vi inte längre över. Folketkan bli av med riksdagsmän i allmänna val, meninte med statstjänstemän. Det är tjänstemännensom blir experter på EES-lagarna, eftersom det ärdessa som kommer att medverka i EG:skommittéarbete. Deras omvittnade lojalitet medsina uppdragsgivare kommer att flyttas frånfolkvalda i till i Bryssel.Vad kommer att hända med demokratin?Lagrådet har reagerat våldsamt mot den s.k.lagvalsprincipen, som jag försökt åskådliggöraovan. Ändå föreslår regeringen att den antas.Lagrådet säger att är unikt, eftersomden ''anpassning av svensk rätt till EG:s rättssystemsom skall äga rum innebär --- en genomgripandeförändring av vår rättsordning''. Detta anförs iEES-propositionen del 1 s. 216.Vidare säger lagrådet på s. 218 i propositionen ''---att det blir svårare än atttillägna sig vad som är gällande svensk rätt''. Detkan enligt lagrådet bli svårt, särskilt för enskildaoch företag men också för domstolar, advokaterm.fl., att överblicka hur EES-rätten förhåller sig tillsvenska bestämmelser och rättspraxis. Med andraord: det blir oklart vilka lagar och regler vi har atträtta oss efter.Vad kommer att hända med rättskänslan?Detta unika avtal skall nu drivas igenom i riksdageni unik brådska. Samtliga remissinstanser har klagatöver att de haft på sig. Riksmötetförlängs till när nästan alla riksdagsmän harrest hem, så att motionstiden kan gå ut , och manförhindrar att riksdagsmännen får sommaren på sigför att ha en chans att sätta sig in i de fem volymersom propositionen omfattar. Femtonytterligare volymer skall komma fram underutskottsbehandlingen enligt uppgift ipropositionen. Ett särskilt har bildats.Det skall arbeta . Debatt ochbeslut väntas den 18--. Och så skall alltbli gällande lag ! Varför i hela världenhar vi så bråttom?Den inre marknaden i EG kommer av allt att dömainte att träda i kraft i EG . Detfinns åtskilliga delar av den s.k. vitboken som inteär färdiga. Bl.a. kommer inte normer ochstandarder för en enhetlig varumarknad att bliklara än , enligt det oavhängigaforskningsinstitutet i . Turbulensenefter nej tillMaastrichtöverenkommelsen lär inte snabba pådetta arbete. För övrigt brukar EG:s länder ta tidpå sig innan man implementerar EG-regler. Men iSverige tycks en sorts duktighetskomplexöverordnas allt annat. Har sagt den1 januari, så skall det också bli , om såhela rättsordning havererar!I inkallas speciellt eftermidsommar för en genomgripande debatt. ISchweiz folkomröstar man . Vad händerom avtalet faller i något EFTA-land fram påvårkanten, när våra nitiska myndigheter eftervåldsamma ansträngningar redan börjat leva efterdet?Nu måste väl ändå detta avtal om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde vara unikt värdefulltför , för att motivera denna unikabehandling? Jag läser propositionen med stigandeförvåning. De flesta fördelar som statsrådetDinkelspiel anför har vi redan genom nuvarandesamarbetsavtal med EG, och det är högst tveksamtom det nya som medför är till har fungerat utmärkt sedan 1973.Vår handel är i balans, och vi ger därmed åtskilligatusen jobb i EG:s länder. Vi är ömsesidigt beroendeav varandra i handelsutbytet. Ett samarbete harvuxit fram på en rad områden därutöver. Vi utbyterinformation och diskuterar gemensamma problemt.ex. rörande ekonomisk politik, miljövård,arbetsmiljö, konsumentpolitik, transporter,varumärken samt u-landsfrågor. deltar iflera forskningsprogram (COMETT) och iharmoniseringen av standarder och tekniskaföreskrifter, t.ex. i och . Vi hartecknat avtal om studentutbyte (), ochsvenska pass kommer att gälla som EG-pass utanEES-avtalet. Svenska företag och ideellaorganisationer deltar aktivt i det lobbyarbete iBryssel som i praktiken utformar EG:s lagar.Samtidigt är vi en suverän stat, där svenska folkethar rätt att bestämma vilka förtroendevalda somskall ansvara för alla regler som gäller i . Vihar rätt att vara föregångsland, att skydda vårt landfrån skadlig import och gynna våra företag när detär fördelaktigt ur helhetssynpunkt. för att den konkurrenslag som vi enligt lag omEES nu skall tillämpa kommer att inskränka vårfrihet på ett skadligt sätt för vår försörjning. Varorkan bli billigare, men jobben försvinna.I stort sett gäller alltså de fyra friheterna i EG:s inremarknad i vårt umgänge med EG och mycketdärutöver redan utan , somSverige fortfarande har rätt att begränsa flödet närvi anser det lämpligt. Denna rätt försvinner i ochmed , då vi måste acceptera allt som ärtillåtet i EG, med vissa smärre undantag under enövergångsperiod.Det nya vi får är en gemensam arbetsmarknad.Men så länge arbetslösheten är ett stort problem iEG-länderna är fördelen för begränsad.Däremot får vi räkna med att ta emot arbetslösafrån som etablerar småföretag här.Det innebär vissa problem för vårtsocialförsäkringssystem. Vi lär inte kunna hindraen fri spritförsäljning.Det är tänkt att vi skall få tillgång till EG-ländernasoffentliga upphandling. Jag tillåter mig tvivla på attandra länder kommer att köpa svenska varor, omde inte anser att det är mer fördelaktigt, än att hakvar sina egna leverantörer. Och jag tvivlar på attdet kan bli särskilt framgångsrikt för svenskaföretag att tvinga på ovilliga köpare produkter,åberopande . Skall vi dessutom dumpapriserna för att tränga oss in på den övermättademarknaden, i skydd av reglerna att antidumpinginte är tillåten?För dessa tvivelaktiga fördelar skall vi alltså ändravår rättsordning och acceptera hela EG:s lagmassapå dessa områden. En del av dessa lagar är enligtuppgift inte ens längre aktuella, och de följs inteheller inom EG. EFTA skall också bygga upp enbyråkratisk apparat parallell med EG, en , EFTA-ministerråd, nästan ett EFTA-parlament ocn en . Jag trodde attvår regering strävade efter att minska krångel ochbyråkrati.Den enda framgångsvägen för vårt näringsliv är attvåra produkter och våra försäljningsmetoder är såbra att folk vill köpa av oss. Detta tycks också varafallet för många svenska storföretag som lyckas bramed den offentliga upphandlingen runt om ivärlden. t.ex., säljer telefoner i ,och . Det är tur att vi inte behöver taöver dessa länders lagar för att kunna göra affärermed dem.Det framhålles att steget från tillmedlemskap kommer att bli naturligt ochnödvändigt, eftersom man då får vara med i EG:sbeslutsprocess, vilken vi ändå blir beroende avgenom EES. Efter nej till EuropeiskaUnionen är det emellertid ingen som vet vad våransökan om medlemskap i gäller.EES-avtalet har av många, också av EG-förespråkare, betecknats som ett missfoster,monster eller som en misslyckad hybrid. Avtaletkan emellertid sägas upp, och man kan hävda attdetta är ett sätt att pröva vad en närmare bindningtill EG skulle innebära.Fru talman! Jag har skrivit två motioner medanledning av EES-propositionen. Den 1 junilämnade jag en motion om vikten av att vi inteövertolkar avtalet till vår nackdel när det gäller denkommunala självstyrelsen. I den andra som jaglämnade föreslås bl.a. att den lagvalsregel somlagrådet kritiserar, inte skall införas. EES-utskottetbör också undersöka hur långt man har kommitmed EG:s inre marknad. Vi gör oss löjliga om viharmoniserar oss med den innan den finns.Vidare föreslår jag att man skall hävahemligstämpeln och redogöra för de invändningarsom svenska myndigheter har haft mot EES.Jag ber också utskottet att systematiskt visa hur deolika förbehåll som givit förförhandlingarna har tillgodosetts och att konkretbeskriva hur förbättrar desamarbetsformer och avtal som vi redan har.Om sammanvägningen av för- och nackdelar medEES-avtalet blir negativ, föreslår jag att riksdageninte antar avtalet.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ser inte någon orsak för mig att i sak gå in på alla de invändningar mot som drar fram. Vi ikammaren får rikt med tillfällen till att diskuterainnebörden av och dess konsekvenser.Det gäller inte minst när har gåttigenom det här stora avtalet och de motioner somi dag har väckts, bordlagts och skickats vidare tillutskottet. På basis av detta, och utifrån ettbetänkande, kommer alla i kammaren att få allamöjligheter att framföra sina åsikter och att röstapå det sätt som de finner bäst i det här ärendet.Jag kan inskränkta mig till att säga att jag tyckermig förstå av det som har sagt,att det är väsenligt mycket lättare att gräva idetaljer än att se till den helhet som kan skapaväsentligt bättre förhållanden för ochsvenska medborgare, och som är grunden till att vihar inlett ett arbete här i att genomföraett EES-avtal.Jag kan hålla med att det ärsynd att vi inte har mer tid för behandling iriksdagen av det här ärendet. Ärendet är mycketomfattande. Att det förhåller sig så är emellertidinte någonting som kan göras ansvarigför. Arbetet här i , från det vi fickpropositionen, har gått såvitt jag förstår så snabbtsom man över huvud taget kan begära. Man kaninte heller anklaga den för attha sölat med att få avtalet till stånd. De problemsom har uppstått har legat utanför gränser,och vi kan väl bara notera att man från svensk sida,regering och riksdag, gör allt vad som kan göras föratt genomföra avtalet på det sätt och somlänge har varit målet för svensk politik.Jag vill gärna understryka ordet länge, därför attBirgitta nämnde att om säger någonting, måste vi omedelbartgenomföra det. Så är inte fallet. Det intressanta äratt det finns en mycket stormajoritet i denna riksdag bakom det arbete som harbedrivits för att åstadkomma ett . Inteminst har , som ledde detta arbeteunder , en stor del i att på ett dugligt sätt hafått fram avtalet så som det nu föreligger.Fru talman! Jag vill bara säga att , omdet genomförs, innebär att svenska medborgare fårmöjlighet att delta i ett samarbete -- inte i ettövernationellt samarbete -- som ger oerhördamöjligheter för oss och för som samhälle.Jag finner det därför angeläget att vi i görvad vi kan för att avtalet skall kunna genomförasoch kunna komma i kraft på det sätt som länge harvarit avsikten. Det ligger alltjämt inommöjligheternas ram, och det är till och tillsvenska medborgares nytta. Vi skall se till att detfungerar på det sättet.Anf. 3 ()replik:Fru talman! Det ligger några propositioner på vårtbord. Motionstiden för dem går inte ut förrän ioktober. Så hade kunnat bestämma ävennär det gäller . Såvitt jag förstår finnsdet också i EES-propositionen ett meddelande omatt vi har tid på oss fram till med att antadet. Vi hade alltså mycket väl kunnat behandlaärendet i en mycket lugnare takt.Hadar säger att jag ägnar mig åt detaljer. Jagkan inte tycka att det att införa en annanrättsordning i skulle vara en detalj. Det ärett oerhört stort system som vi inför.EES-avtalet innebär att vi får delta i samarbetet,säger . Det stämmer, men det gör vi juredan! Det är min poäng. Jag hoppas att demotioner som jag har väckt och utskottetsbehandling kommer att innebära att alla desamarbetsformer som vi redan har verkligenundersöks. Om vi har samarbetsformer somfaktiskt är utvecklingsbara, och som har fungeratbra, finns det ingen anledning till att gå in i ettsamarbete som innebär att ett nytt lagsystemövertas -- att 1 500 lagar från EG övertas.Jag tolkar så att utskottet kommer attbeakta detta och gör det som jag ber om, nämligenatt väga för och emot och att ta fram det som hittillshar varit hemligstämplat när det gällermyndigheternas invändningar. Att det även görs enanalys av de samarbetsformer som redan finns vorebra, för att se om detta avtal verkligen ärfördelaktigt i jämförelse med våra nuvarandesamhällsformer.Anf. 4 () replik:Fru talman! Låt mig för kammaren bara nämna attEES-utskottet håller sitt fjärdesammanträde. Utskottet kommer därefter, vidolika tillfällen, att fortsätta att sammanträda undersommaren. Utskottet kommer att ordnamöjligheter för alla de organisationer som ärintresserade, och andra, att komma till utskottetmed synpunkter. Vi har även mycket preliminärtdiskuterat huruvida vi borde ordna en offentligutfrågning -- eller flera -- inom utskottets ramar.Tidsplanen är ganska tuff. Det kan jag visst hållamed om. Vi har planerat attvara färdiga för ställningstagande i början avseptember, med slutligt ställningstagande ,och det är tänkt att betänkandeskall behandlas den 18--. Därefterkommer ytterligare en del frågor som hängersamman med avtalet upp i , först iutskotten och därefter i kammaren för fattande avbeslut. Det är alltså ett ganska hårt schema som vihar framför oss. Jag är emellertid säker på att deledamöter som tillhör med intresseoch arbetsvilja ser fram emot att lösa dessauppgifter.Det råder inte något tvivel hos någon i utskottet omatt man skall lägga ned all den tid och kraft sombehövs för att behandlingen skall bli så ordentligoch så noggrann som någon kan ställa krav på.Anf. 5 ():Fru talman! innehåller mångakomplicerade frågor. I många avseenden är avtaletunikt. I debatten, inte bara här utan också tidigare,har det påpekats att vi har att behandlaavtalet. Att det har blivit så är förvisso något somligger utanför den svenska domvärjon.Men har ett särskilt utskott tillsatts i riksdagenför att behandla frågan. Jag vill förSocialdemokraternas räkning deklarera att vi avsersjälvfallet att mycket aktivt arbeta med denomfattande materia som finns. Vi anser attutskottet bör arbeta så att man i offentliga hearingsbelyser de mycket viktiga frågor där olikaremissinstanser har funnit svagheter eller anser attkonsekvenserna ytterligare bör belysas för hur manskall agera på det ena eller det andra sättet inomavtalets ram.Med hjälp av offentliga hearings under sommarenoch hösten och med ett särskilt utskott, därledamöterna rimligen har utgått från att man fåravsätta arbetstid för detta arbete, bör det vara fulltmöjligt för att på ett grannlaga ochordentligt sätt arbeta med frågan. Sedan får vigivetvis se vad vi i kammaren kommer att säga isakfrågan.Det här är inte en fråga som enbart handlar om attförkasta eller anta . Det finns också enrad frågor där ställningstagande kan geolika inriktning beroende på hur utskottet arbetaroch vilken ställning kammaren vill ta. om vilket sätt som EES-regler förs in i densvenska lagstiftningen, regeringsförordningar,ämbetsverkens föreskrifter osv.EG arbetar ofta så att man i direktiv föreskrivermålsättningar, sedan genomförs de på olika sätt i deolika länderna. På motsvarande sätt kommer vi iSverige att diskutera hur vi skall föra in EES-regleri det svenska lagstiftningsarbetet,myndighetsarbetet och regeringsarbetet.Den kontroversiella frågan gäller de beslut som EGännu inte har fattat men som är viktiga för att deninre marknaden och de fyra friheterna skallfungera. Där väntar man fortfarande på EG-beslut.Skälet till att beslut ännu inte har fattats är ofta attfrågorna är just kontroversiella. Här gällernaturligtvis en extra dimension till EFTA-ländernasbehandling av samma frågor. Här kan vi ställasinför en rad besvärliga sakfrågor som vi också börta ställning till.Sedan tillkommer i en rad nyainstitutionella institutioner där blirmedlem. Det är viktigt att vi aktivt arbetar i en nyinstitution.Birgitta sade att det i huvudsakkommer att vara tjänstemän som kommer atthantera frågorna. Men genom ramtillkommer ministerråd, kommittéer -- därtjänstemän finns med -- och ett gemensamtparlamentariskt organ för ochEFTA:s olika parlament, inkl. vår riksdag. Det äroerhört viktigt på vilket sätt vi som parlamentarikeraktivt vill arbeta i organen. Det är också viktigt hurvi som riksdag ger uttryck för vår regering våruppfattning om hur regeringen bör agera iministerrådsorganen. Det är frågor av den typensom vi också tar upp i den socialdemokratiskautskottsgruppsmotionen. Det visar att det finns enlång rad viktiga frågor som den svenska riksdagenhar att ta ställning till utöver frågan att säga ja ellernej till själva avtalet.Anf. 6 ()replik:Fru talman! Det brukar ofta klagas på att vi som ärtveksamma till att ändra på de nuvarandearbetsformerna med EG inte har några alternativ.Jag tolkar det sade så, att han ochden socialdemokratiska gruppen verkligen kommeratt arbeta för att klargöra de olika samarbetsformersom nu finns med EG.Mats är ju en van europé. Han har varitmed i olika samarbetsformer i . Vad är detför fel på dessa former? På vilket sätt är detnödvändigt att binder sina lagar till EG:slagstiftningssystem och ändrar rättsordningen föratt kunna fortsätta ett nära och fruktbartsamarbete, som landet har haft ?Det har också åstadkommit en hög levnadsstandardi , till skillnad från många andra -- också de som brukar anses vara rika.Anf. 7 () replik:Fru talman! , som har varitdet dominerande sättet för oss att samarbeta medEG, omfattar ju varor. Man har tidigt kritiseratbåde från EG:s sida och från EFTA-ländernas sidaatt det är för begränsat för de ambitioner som finnsom ekonomiskt samarbete i Europa.När jag själv var ordförande i 1984, ansåg viockså att det handelspolitiska samarbetet var förbegränsat -- även om det skulle breddas på andraområden. Vi ville delta i mer samarbete med . Det gällde t.ex. miljöfrågor,transportfrågor, utbildnings- och forskningsfrågor.Diskussionerna ledde fram till engemensam deklaration mellan alla Västeuropasregeringar om det som skulle komma att kallasEES. Det var ambitioner dels att breddahandelsharmoniseringen utöver de renatullfrågorna, dels att bredda samarbetet till andraområden än rena handeln.Den här insikten har legat bakom både EG:sinterna arbete och EFTA-ländernas strävan iförhållande till EG. För att åstadkomma ett bättreverkande ekonomiskt samarbete räcker det intemed tullsänkningar på varor. Man måste också tabort alla de många byråkratiska handelshinder somfinns utanför tullarna.Här gäller det också att gå in på andra områden.Tjänstehandeln är en växande del avvärldshandeln, som inte berörs av de gamlafrihandelsavtalen. Det finns många fler sådanafrågor som vi självfallet hoppas skall belysas iutskottsarbetet. De visar varför både EFTA-länderna och EG anser att det är viktigt att gåvidare utöver frihandelsavtalets ram.Anf. 8 ()replik:Fru talman! Jag inser att det kan vara intressant medannat samarbete. Men min poäng är att det är justannat samarbete som vi redan har. Det måste MatsHellström vara medveten om. Varför skall inte EGvara öppen för tjänstehandel när hela världen förövrigt är det? Jag nämnde sådana exempel.Jag tolkar anförande som att ninoggrant kommer att analysera nuläget, inte barafrihandelsavtalet utan alla andra samarbetsformersom finns mellan och EG. Sedan kommerni att bemöta varför den formen inte ärutvecklingsbar, varför det är viktigt att ta över allalagar och bygga upp en ny byråkrati med otroligtmer krångel än tidigare och varför det är en fördel.Jag utgår från att utskottet kommer att analyseraESS-avtalet och att ni då, om ni märker att det ärvettigare att fortsätta som , kommer att låta bliatt ratificera avtalet.Anf. 9 () replik:Fru talman! Svaret på fråga äratt min uppfattning är att vi självfallet skallanalysera de nuvarande samarbetsformernas sättatt fungera och ställa dem i relation till det viönskar. Jag är helt övertygad om att vi kommer attfinna att de nuvarande samarbetsformerna äralldeles för begränsade. Nog vore det väl underligtannars?År 1972 fann man en form för frihandelsavtal påvaror mellan länder. Världsekonominhar dramatiskt förändrats . Det voreutomordentligt märkvärdigt om de former man dåfann för att begränsa samarbetet skulle varatillräckliga . Det finns i samarbetet mellannationer en dynamik. Det är bra att man vill gåvidare och fördjupa samarbetet. Jag är övertygadom att vi med dessa analyser kommer att finna attdet hade varit dåligt och statiskt att se till 1972 årsspeciella regelverk.Anf. 10 ():Fru talman! Det finns anledning att göra någrareflexioner med anledning av med frågor kring hanteringen av EES-avtalet.Det är inte så att de som är för ett ingående av ettavtal inte skulle bry sig om att detta är bakgrundentill att vi här har ett bordläggningsplenum.Tvärtom kan dessutom sägas att fåbordläggningsplenum är så välbesökta som detta.Det är i själva verket så att hela ochden debatt om integration med det övrigaEuropa bygger på en mycket lång process, som harpräglat en mycket stor del av det politiska livet ochden politiska debatten i . Det är en processsom när det gäller förhandlingsarbetet har haftmotgångar och framgångar, men den har ocksåföljts av en mycket noggrann debatt, såväl imassmedia och i den allmänna opinionen som här iriksdagen. Det har skett bl.a. genomEftadelegationen, som har haft möjlighet att följadetta arbete mycket ingående.Fru talman! Det är heller inte så att dennakammare genom att man nu går in i ett arbete iutskottet och behandlar och de förslagsom regeringen med anledning därav har lagt framuppsäger sin suveränitet och att inte längreskall styras av sina valda företrädare. Tvärtom,vilket den här debatten är ett uttryck för och vilketresultatet av den danska folkomröstningen är ettannat uttryck för när det gäller självamedlemskapsfrågan, har ochäven riksdag kontrollen och suveränitetenöver de beslut som fattas.Men en konsekvens av den långa politiskaprocessen och måhända en orsak till BirgittaHambraeus frustration är något som man inte fårglömma, nämligen att den process som vi nu går ini har ett betydande politiskt stöd bland nästan allapolitiska partigrupperingar i denna kammare. Detär inte en process som har en svag förankring. Detär en process som har en extremt bred förankring.Vi finner sällan politiska frågor som har en så stormajoritet bakom sig som denna process och detavtal som skall diskuteras i riksdagen.Låt det också sägas att debatten om EES-avtaletinte bara handlar om den parlamentariskaprocessen och om de nya parlamentariskaprocesser som kan ge utrymme för en nydemokratisk kontroll över den gemensammautvecklingen i , utan också om någontingannat, nämligen om medborgarnas frihet.Det lät litet grand som om , närhon talade om att företagen nog klarar sig ändå,glömde att den stora och avgörande förändringenär att vi nu får en medborgarnas frihet garanteradgenom EES-avtalet.Fru talman! Vi har sett ensnabb förändring i . Det är en förändringvars fortsättning de allra flesta ser fram emot medfascination och förhoppningar.