prot · GF0983 · 1992-03-24 00:00:00 — Det håller jag medarbetsmarknadsministern om, och jag tycker att dehär praktikplatserna är utmärkta från densynpunkten. Men det är ju inte det enda inslaget iarbetsmarknadspolitiken.Ta t.ex. de utbildningsinsatser som görs. Där sägervi ofta att det är en investering för framtiden. Mennär nu verksamheten expanderar så snabbt skulleman gärna vilja veta och ha bättre kontroll av attden utbildning som genomförs verkligen är av högkvalitet och har den karaktären att den är eninvestering för framtiden.Jag vill därför återvända till uppmaningen att i enexceptionell situation se över helaarbetsmarknadspolitiken och kontinuerligt följaden med exceptionella utvärderingsinsatser ocheffektivitetskontroller -- annars tror jag attfartblindheten lätt kan leda till att vi helt plötsligtfår läsa reportage i tidningarna om obehagligafelanvändningar.Anf. 201 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det allra bästa -- det jobbar jagrätt mycket med -- är att hävdaarbetsmarknadspolitikens intressen gentemotandra departement. Det är inte så dumt om det idet här läget exempelvis tillkommer flerhögskoleplatser på ordinarie budget; det finnssökande, och det finns runt om i landet stora behovav högre utbildning. De är mycket billigare än t.ex.mina upphandlade AMU-platser.I vissa län har åtgärderna en volym på mellan 1 och2 %, medan hårt drabbade län har en volym på 5 --på åtgärderna. De som ligger väldigt högtär vi nu ute och specialstuderar för att se vad somegentligen händer och om åtgärderna fortfarandeär effektiva när man når dessa stora tal. Vi har alltsåögonen på de län som har höga volymer -- det är dådet blir risk att man inte riktigt kan hänga med ochse vad som händer.Anf. 202 ():Herr talman! Det är bra att ni har ögonen på det.Jag hoppas att ni även ibland har hårdhandskarnapå.Låt mig avslutningsvis bara peka på att om man nuär ineffektiv i sin användning av medlen och av detskälet att man så att säga tvingas använda merAMS-pengar för att sysselsätta ett visst antalmänniskor än vad som skulle behövas om man varmer effektiv får ett växande budgetunderskott, ärdetta i sig arbetslöshetsskapande genom att det islutändan riskerar att driva upp räntan, vilket i sintur motverkar investeringar och den inhemskaefterfrågan över huvud taget.Får vi då en situation där ineffektivaarbetsmarknadsåtgärder leder till ett högrebudgetunderskott, som i sin tur skulle driva fram enökad arbetslöshet, är vi så att säga inne i en ondcirkel. Jag vill inte på något sätt påstå att det är pådet sättet eller att detta skulle ha någon empirisktstor omfattning, men det är ändå en mekanism somman kan påpeka i det här sammanhanget, tyckerjag.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1991/92:525 om utflyttningenav tjänsteföretag från StockholmsregionenAnf. 203 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen -- till dess konjunkturen vänt -- ärberedd att avbryta de aktiva insatserna riktade mottjänsteföretag i i syfte attförmå dem att förlägga verksamhet tillstödområden eller stödjepunkter. Bakgrunden tillfrågan är den stigande arbetslösheten iStockholmsregionen.Inledningsvis vill jag framhålla att jag anser att detär nödvändigt att är en stark ekonomiskmotor för att som helhet skall utvecklaspositivt. skall dessutom vara ett viktigt''skyltfönster'' utåt -- både mot EG och mot denövriga världen. I en skärpt internationellkonkurrens är det viktigt att vi tar fasta pågemensamma svenska intressen och inte spelar utolika delar av landet mot varandra.Arbetet med den uppsökande verksamheten riktadmot tjänsteföretag började och harhittills resulterat i beslut om stöd till etablering avca 4 000 arbetstillfällen i stödområden ellerstödjepunkter. har beslutenglädjande nog i ökande omfattning gälltetableringar i stödområde 1 -- dvs. i huvudsak iNorrlands inland.Alla dessa beslut innebär ingalunda en utflyttningfrån till stödområden. MRF Assistans,t.ex., nyetablerade 143 jobb i i ställetför i utlandet. Dessutom tillkom då 10--15försäljningsjobb i Stockholm.Av drygt 60 regeringsbeslut avser sålunda endast ca25 beslut en kombination av nyetablering ochflyttning av viss personal och verksamhet frånStockholm till stödområden. Resten av beslutengäller antingen rena nyetableringar eller expansionav befintlig verksamhet på orten.Arbetet med att etablera arbetstillfällen förtjänsteverksamhet i stödområden är baserat pålångsiktighet. Avsikten är att få balans i denensidiga arbetsmarknadsstrukturen istödområdena. Det är därför viktigt attansträngningarna inte upphör vid en tillfälligkonjunkturnedgång, som dessutom drabbarstödområdena mycket hårt. Som exempel på tvåaktuella orter kan nämnas att arbetslösheten -- inkl.arbetsmarknadspolitiska åtgärder -- var15 % i , i ochmotsvarande siffror i mindreän -- detta trots att de båda nämnda platsernafått tjänsteföretag lokaliserade till sig.Avslutningsvis vill jag göra den kommentaren attarbetskraft strömmat frånstora delar av till . Om detskulle sippra någon liten rännil tillbaka till ortersom förlorat uppåt halva sin folkmängd kan det inteanses upprörande.Anf. 204 ():Herr talman! Jag vill tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Det finns englädjande punkt i det, och det är att vi är överensom den vikt som har i den ekonomiskautvecklingen för hela landet, att kanvara ett slags inkörsport också för företag frånandra delar av och världen i övrigt.Bakgrunden till min fråga är givetvis att det interåder normala förhållanden i landet just . Vi harhög arbetslöshet, och även hardrabbats av den snabbt ökande arbetslösheten. Jaghåller med arbetsmarknadsministern om attStockholm under normala förhållanden måste delamed sig, framför allt till stödområdena ochNorrlands inland, av de företag som finns här iStockholm och som ser fördelarna med att flytta tillstödområden. Vad jag har vänt mig mot är att man,i ett läge med 32 000 arbetslösa i och därantalet snabbt ökar, använder skattepengar till attbara flytta runt jobb.För att bara ta ett litet exempel, med de siffror somhar nämnts från ministerns departement, kan detför 1 000 jobb bli en kostnad på uppåt 250 milj.kr.Jag frågar mig om inte de pengarna bättre användsför att skapa nya jobb i landet som helhet,exempelvis för att få i gång den skolupprustningsom har beslutat om men somden borgerliga regeringen har föreslagit skall tasbort. Det skapar totalt sett fler jobb i landet. Detkan bli i , i inland eller iGöteborg, men det innebär att arbetslöshetenfaktiskt minskar. Att regeringen har så gott ompengar har vi inte hört i andra sammanhang, att deninte måste prioritera och använda pengarna där deger bäst utdelning och flest jobb. Det är märkligt.Anf. 205 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag har och hitintills i årstått i denna kammare och svarat på frågor i stortsett , och jag vill tala om för KentCarlsson att ett stående inslag från hanspartikamrater från upp till har varitatt ministern nu måste se till att deras småarbetsmarknader breddas med mindretjänsteföretag. Jag menar att hela landet har enväldigt god nytta av att man mot dessa smala,ensidiga arbetsmarknader, med på sina ställenuppemot av arbetskraften bredvid denordinarie arbetsmarknaden, visar litet generositetoch ger ungdomarna där en bredd i sitt yrkesval.De . per jobb som det har skrivits om itidningarna gäller etableringen i . Valetstod mellan ett land som tillhör EG och ,och med den här insatsen valde man Vilhelmina.Jag garanterar att detta är en mycketgod investering, som kommer att ge mycket ringarframöver för en positiv arbetsmarknad.De här kommunerna, som har förlorat sinaungdomar och som fortfarande förlorar mer änhalva sina ungdomskullar , börjar nu nå densituationen där servicen hotas, och det är mycketallvarligt.Anf. 206 ():Herr talman! Vi är överens om att undernormala förhållanden skall bidra med arbetsplatsertill andra delar av landet för att skapa en merbalanserad arbetsmarknad. Vad som faktisktsker är att vi med skattemedel skyfflar runtarbetslöshet, och det kan väl inte vara en vettigpolitik.Arbetsmarknadsministern borde även ha hört desocialdemokrater som och nu under vårenhar pekat på nödvändigheten av ytterligare insatserför att minska arbetslösheten totalt sett. Jag harinte fått den exakta uppgiften från ministernsdepartement, men det är någonstans mellan 100och 250 miljoner som skulle kunna satsas på att fåfram helt nya jobb. Det måste väl vara det bästa förSverige just nu.Sedan vill jag avslutningsvis bara göra en litenkommentar om det här med att arbetskraft harströmmat från till övriga delar av landetunder . Jag rekommenderar enläsning av befolkningsstatistiken för ,som visar att det har skett en nettoutflyttning frånStockholmsregionen. Det som har räddatStockholm befolkningsmässigt är flyktingarna ochett högt födelsetal.Anf. 207 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! En liten sak kanske vi kan vara samsom, , och det är att här är inte denenda livsmedelsbutiken eller den enda skobutikenhotade, utan här är bilden en annan, om manuttrycker sig försiktigt. Jag tycker att man tar tag idetta på fel sätt. Om det blir t.ex. 10utlokaliseringar med vardera 20 personer betyderdet mycket för de 10 orter som får dessa jobb, dvs.200 jobb. Det är inte jobb som tas från ,utan det är nyetableringar som inte slagit sig fastnågon annanstans som diskuteras för de mindreorterna.Jag tror att jag med mina kontakter under den härperioden skall kunna åstadkomma inte bara 1 000utan fler jobb till , genominternationella kontakter, och det borde KentCarlsson tycka var bra och själv jobba med i ställetför att ge sig på dessa småorter.Anf. 208 ():Herr talman! Arbetsmarknadsministern och jagkan vara överens om att det är alldeles utmärkt omvi kan locka hit företag från andra länder sometablerar sig i elller i inland.Det ger ett nettotillskott av arbetstillfällen här ilandet. Men när det bara handlar om att flytta omden befintliga kakan, i nuvarande situation, är detslöseri med pengar.Vad jag har sagt i min fråga är att det bör göras etttillfälligt stopp för den typ av beslut som regeringenkan fatta om att ge pengar för att flytta företag tillandra delar av landet i rådande konjunkturläge. Istället bör man använda de pengarna för att skapahelt nya jobb. Det finns mängder av uppslag -- detvet arbetsmarknadsministern. Det gällerskolupprustningar, satsningar på andra typer avarbetsmarknadspolitiska åtgärder,bostadsinvesteringar, infrastrukturinvesteringarm.m. Man kan göra rätt mycket med 150--200 milj.kr.Anf. 209 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det har i mycket stor utsträckningvarit fråga om tillskott av nya jobb i den härverksamheten. Det har i några fall varit fråga omett antal nyckelpersoner, som har tagits frånStockholm till de här orterna, men det har inte varitfina jobb, utan bl.a. datajobb och telefonjobb.Den utvärdering som har gjorts av dessasatsningar visar att de har fått mycket hög prioritetpå de nya orterna, och det är bra för utvecklingenav svenska företag.Jag vill nämna att det lägsta priset för de jobb somvia offertmetoden har lokaliserats till utsatta orterär . per arbetstillfälle, så det är mångagånger frågan om lägre tal.Anf. 210 ():Herr talman! Jag har givetvis varit i kontakt medministerns departement och försökt få framtotalsiffror och sådant, men det har visat sig varaganska svårt att få den typen av uppgifter. Detpågår en verksamhet som med ett amerikanskt ordkallas ''place hunting'', dvs. att företag tittar påfördelar med att etablera sig på mindre orter. Detkan vara naturupplevelser och sådant som kan gestörre trivsel och som gör att personalomsättningenminskar. Det är en verksamhet som redan pågår,och den syns också i befolkningsstatistiken.Det sker en utflyttning av kunskapsintensivaföretag till Norrlandslänen. Det gäller inte såmånga, men det är en trend som har påbörjats ochsom är bra.Ministern och jag är överens om att skallbidra under normala förhållanden, men är deten speciell situation. Återigen: Är det vettigt i dettaläge att använda ett par hundra miljoner till att baraflytta runt jobb, i stället för att använda pengarnatill att skapa nya jobb?Anf. 211 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! borde åka upp till ettantal småorter i inland, som under desenaste 30 åren har satt till så mycket ungdomar atten del har halverat sin befolkning, där det nu är fåungdomar men många äldre, där arbetslösheteneller andelen personer utanför ordinariearbetsmarknad är av befolkningen.När en sådan ort får ett litet tjänsteföretag med tiopersoner stiger stämningen i hela kommunen -- såpositivt anses det vara. Jag är övertygad om attKent då skulle komma tillbaka och sägaatt det är bra att några jobb går ut på detta sätt.Samtidigt har ochandra departement den kraften gentemot andraländer, där företag nu börjar intressera sig förSverige igen som en bra plats att investera på, och ide fallen är alternativet. bliralltså vinnare på den totala verksamheten, och detär viktigt att understryka.Anf. 212 ():Herr talman! Låt mig återigen understryka att jagabsolut inte har någonting emot om vi lyckas lockahit företag från andra länder, som annars skulle haetablerat sig på andra platser, exempelvis i Europa.Det är en utmärkt verksamhet som bedrivs, attstärka näringsstrukturen och antalet arbetstillfällenhär. Det är samma sak om de etablerar sig iNorrlands inland eller , t.ex.Kramfors, som har haft stora problem medarbetslösheten. Men de beslut som har fattats ochsom skall fattas som bara handlar om att flytta runtjobb och i princip skyffla runt arbetslösheten,vänder jag mig mot. De pengarna tror jag att ävende medborgare som bor i inland tyckerkan användas bättre för att skapa helt nya jobb,som kan komma både inland ochStockholmsregionen eller andra delar av landet tillgagn.Anf. 213 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! ochhela regeringen jobbar med att skapa stabila ochbra arbetsmarknader över hela landet. Det ärhuvudinriktningen, och det har samtliga kommuneroch orter nytta av.Anf. 214 ():Herr talman! Det är en helt annan diskussion somförs, om regeringens insatser för att skapa fullsysselsättning eller för att få ned arbetslösheten ärtillräckliga. Den debatten handlar om ekonomiskpolitik och den totala satsningen på att bekämpaarbetslösheten. Där har vi socialdemokrater enannan uppfattning, och vi menar att man behövergå in med mer omfattande åtgärder.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1991/92:535 om innebördenav visst uttalande om arbete åt ungdomarAnf. 215 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkenslutsats jag drar av mitt påstående i ettpressmeddelande att arbetsgivarna inte är villiga attbetala för utfört arbete.Den som läst pressmeddelandet kan se, att vad jagsagt är att socialdemokraternas alternativa förslagtill regeringens förslag om ungdomspraktik innebäratt företagen skall ta fram lönemedel motsvarandeca . I nuvarande konjunkturläge,då en tredjedel av företagen går med förlust,bedömer jag detta som ogörligt. Företagen bör istället göra sin insats genom att lägga stor vikt vidatt lära ut yrkeskunnighet.Målet är självklart att arbetsgivarna skall betala förungdomar och andra arbetare när de ekonomiskaförutsättningarna finns, dels i form av arbete på denreguljära arbetsmarknaden, dels i form av delatekonomiskt ansvar i vissa situationer.Regeringens uppfattning är att samhället fram tilldess måste ta ansvar för att ge ungdomarna enmeningsfull arbetslivserfarenhet genomungdomspraktik förlagd till hela arbetsmarknaden.I den till förelagda propositionenföreslår regeringen ett konstruktivt och ekonomisktgenomförbart förslag.Det är min uppfattning att det är orätt att låta våraungdomar drabbas av en omfattande arbetslöshet.Det är inte de som är skyldiga till 80-taletsinflations- och spekulationsekonomi. De måsteäven i detta skede få tillträde till arbetsmarknadenoch därigenom skaffa sig viktig yrkes- ocharbetslivserfarenhet.Regeringens förslag till åtgärder innebär attungdomarna kommer att stå bra rustade att gå in påden ordinarie arbetsmarknaden närkonjunkturerna vänder.Anf. 216 ():Herr talman! Av statsrådets svar framgår att det ärviktigt att arbetsgivarna betalar för ungdomar ochandra arbetare när de ekonomiskaförutsättningarna finns, dels i form av arbete ochdels i form av delat ekonomiskt ansvar. Men i dethär fallet handlar det inte om något delat ansvar,utan det handlar ju om att de som tillhandahållerdessa s.k. ungdomspraktikplatser skall fåarbetskraft gratis av arbetsförmedlingen.Det är precis på den punkten somsocialdemokraterna har sagt att det är inte rimligtatt man skall finnas ute på arbetsplatsen undersådana förhållanden. Dels är det inte rimligt avarbetsrättsliga skäl, dels är det inte rimligt att manskall utföra ett arbete sida vid sida med någonannan och inte få någon ersättning frånarbetsgivaren för detta.Jag är fullt medveten om att det i det härkonjunkturläget behövs en lång rad generella ochandra insatser för att ge ungdomen en chans, och ivår motion har vi föreslagit en modell som vi självatycker är mycket bättre. Den tillmötesgår en del avde ansatser som harpresenterat, men vi tycker att vårt förslag bättretillgodoser behovet.Det jag är orolig för är: Vilken signal anserstatsrådet att han ger arbetsmarknaden, när hansäger att det är dagdrömmeri att tro att företagenskall orka med att betala lön? Vilken signal ger mantill arbetsgivarna? Vilken signal ger man tillungdomarna som skall ut på arbetsmarknaden? Fördet är en arbetsmarknad man skall ut på, BörjeHörnlund.Sedan kan jag inte låta bli att notera att statsrådetgärna återkommer till beskrivningen av att det ärorätt att låta ungdomar drabbas av omfattandearbetslöshet som 80-talets inflations- ochspekulationsekonomi har åstadkommit. Det kanjag hålla med om, men vad regeringen gör ipraktiken är att premiera just dem som haråstadkommit denna ekonomi.Anf. 217 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Om vi skall börja med det sista, såtror jag att nära nog av dem somkommer att ta emot dessa ungdomar inte är de somär skyldiga till att det har blivit som det har blivit iSverige på grund av det som skedde på 80-talet.Här rör det sig om en hel mängd småföretagare ochmedelstora företagare som har kämpat på etthederligt och bra sätt.Nu är det så att en tredjedel av företagen går medförlust, och då är det mycket svårt att motivera nyautgifter. Dessutom begär jag i regeringens förslagatt företagarna gör sin insats genom att lägga storvikt vid att lära ut yrkeskunnighet åt dessasexmånaderspraktikanter.Det är en ganska stor insats. är ju inteomedveten om hur det har varit nu för 18--19-åringarna. Alla har gått in till kommunerna, till enkostnad av . Där har de egentligenfått mycket av förvaring och ingen utbildning i deyrken som de tänker ägna sig åt. Det tycker jag ären felaktig väg. Dels kostar den så mycket att maninte har råd med den, dels leder den inte framåt förde unga.Mitt sätt att lägga upp det här kommer att ledaframåt för de unga. Det är inget problemfrittförslag, men det är ett långt bättre förslag än någotannat som har redovisats.Anf. 218 ():Herr talman! Av naturliga skäl delar jag inte allsden uppfattning som arbetsmarknadsministernförde fram nu senast. Jag tycker att det är en braansats som har gjort, och det harjag sagt. Det tycker jag att man kan betona.Däremot tillgodoser regeringsförslaget inte detBörje själv säger att han villåstadkomma, nämligen enkelheten, att det skallvara tryggt för de unga ute på arbetsmarknaden ochatt de skall få yrkeslivserfarenhet, för iyrkeslivserfarenhet ingår en hel del arbete.Men jag var inte ute efter att diskutera vare sigungdomspraktiken som sådan eller vårt förslag omungdomsjobb, vilket jag tycker är bättre, utan jagvar ute efter att få veta vilken slutsatsarbetsmarknadsministern drar av den signal hanhar givit arbetsgivarna, nämligen att de inte skallbehöva bry sig om att betala för utfört arbete. Detstår i pressmeddelandet att det är dagdrömmeri atttro att arbetsgivarna vill betala för arbete somutförs.Anf. 219 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Om det rör sig -- med detkonjunkturläge vi har framåt hösten -- om ca 60 000ungdomar, då måste man ha ett enkelt förslag. Detskall ha ett utbildningsinslag som gör att alltihop ärbra för de unga som går in på jobben.Den här debatten kan vi fortsätta senare, när sakeroch ting är beredda i utskott och kommer tillkammaren, men min uppfattning är att hitintillsredovisade förslag inte ens kommer att gesysselsättning åt hälften av de 60 000 undomar somvill ha praktik och arbete utan leder tillarbetslöshet, och det är detta jag till varje pris villförhindra.Jag vill inte ha horder av unga människor gåendelediga i månader, utan de unga går till utbildningeller till ett praktikarbete.Anf. 220 ():Herr talman! Till det sista kan jag snabbt yrka ettabsolut bifall. Vi är helt överens om att ungdomarinte skall gå sysslolösa. De skall in i någonting somger dem hopp för framtiden.Det är riktigt som säger att deförslag som hitintills redovisats -- jag kan tilläggafrån regeringen -- ger inte 65 000 ungdomar någonsysselsättning. De ger allra högst räknat 10 000 à15 000 utöver de 20 000 som redan harsysselsättning i befintliga åtgärdsprogram.Men fortfarande anser jag mig inte ha fått någotsvar på frågan om de signaler som ges tillarbetsmarknaden: Regeringen anser attarbetsgivarna skall få stora subventioner för deninsats som skall göras för ungdomsjobb!Låt mig avslutningsvis för min del den här gångensäga att jag avsåg inte småföretagarna. Att de fårförmåner när de tar sig an unga människor tyckerjag är riktigt. Jag tänkte snarare påskattesänkningar för aktie- ochförmögenhetsägare. Dem var denna regering snabbatt premiera. Det var till stor del de som stod förfinansmarknaden under 80-talet.Anf. 221 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Vi har genomfört vissaskattesänkningar för att svenska företag skallinvestera i och utländska företag finna detintressant att investera hos oss.Vi ser nu en tydlig omsvängning efterregeringsskiftet. Svenska företag investerar intelängre utomlands på samma sätt som de gjordeunder senare delen av 80-talet, och det är stortintresse från utlandet att börja diskuterainvesteringar i Sverige.Det här är positivt. Det är enda vägen som vi kanskapa ordinarie jobb.Anf. 222 ():Herr talman! Det är naturligtvis positivt att företagär intresserade av att etablera sig i . Det trorjag att vi kan vara överens om att man skall sepositivt på.Jag vill bara påminna statsrådet om att på grund avandra beslut som den nuvarande regeringen harfattat rasade orderingången på hemmamarknadenunder oktober, på ettmycket dramatiskt sätt, trots sänkningen avförmögenhetsskatten.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1991/92:558 omnedläggningen av lönsamma industriföretag iVästerbottenAnf. 223 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder som regeringen kommer att vidta föratt förhindra utarmning av företag i är enligt att en rad välfungerande och vinstgivande enheter inom företagi lagts ned och verksamhet flyttatssöderut.En av regeringens huvuduppgifter är att återvinnautvecklings- och tillväxtkraften i svensk ekonomi. Idet ligger bl.a. att skapa gynnsammaförutsättningar för att starta, utveckla och drivaföretag i alla delar av landet. Regeringen har därförredan vidtagit en rad åtgärder som kommer attunderlätta för företagen att utvecklas på ettönskvärt sätt. Skatterna för småföretagen kommeratt sänkas och en rad regelsystem kommer attförenklas.Detta är åtgärder som är nödvändiga för att enutarmning av det slag som är oroadför skall kunna undvikas. Åtgärder som gynnarsmåföretagen är särskilt viktiga i ett län somVästerbotten som har så stort inslag av små ochmedelstora företag.Både och jag vet att deregionalpolitiska instrumenten är viktiga när detgäller att främja en önskvärd näringslivsutvecklingi . I en totalt sett mycket stram budgethar regeringen därför ökat de regionalpolitiskaanslagen.