prot · GG0932 · 1992-11-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:32Torsdagen den 26 novemberKl. 14.30--14.321 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 20 november.2 § LedighetFörste vice talmannen meddelade att BirgerRosqvist (s) ansökt om sjukledighet under tidenden -- den 31 december.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen anmälde att KristerÖrnfjäder (s) skulle tjänstgöra som ersättare förBirger Rosqvist.3 § Anmälan om kompletteringsval tilltrafikutskottetFörste vice talmannen meddelade attsocialdemokratiska riksdagsgruppen anmältKrister Örnfjäder (s) som suppleant itrafikutskottet under ledighet.Förste vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i trafikutskottetKrister Örnfjäder (s)4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1992/93:42 till utbildningsutskottet1992/93:143 och 144 till lagutskottetMotionerna1992/93:K19--K21 till konstitutionsutskottet1992/93:Sk7 och Sk8 till skatteutskottet1992/93:Fi88 och Fi89 till finansutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionernamed anledning av prop. 1992/93:60 Förslag till lagom ändring i miljöskyddslagen (1969:387) m.m.1992/93:Jo17 av (-)med anledning av prop. 1992/93:86 Ytterligareförenklingar i deklarationsförfarandet1992/93:Sk9 av och (s)1992/93:Sk10 av m.fl. (nyd)6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 25 november1992/93:49 av () till statsrådet om differentiering av bensinskatten:I proposition 1992/93:50 där krisuppgörelserna medSocialdemokraterna presenteras ingår ett förslagom att höja bensinskatten med per liter föroblyad bensin och för blyad bensin.Skattedifferensen mellan blyad och oblyad bensinökar därmed från per liter till per liter.Detta förslag ingår i överenskommelsen om en radekonomisk-politiska åtgärder mellan riksdagensfem största partier. Efter att förslaget lagtstvingades Rriksbanken låta den svenska kronanflyta, vilket i praktiken innebär en devalvering pådrygt . Därigenom blir bl.a. bensin som är enimportprodukt dyrare. Tendensen ärockså att dollarn stiger i värde, utöver de svenskavalutajusteringarna. Eftersom oljepriserna sätts idollar bidrar detta också till att bensinpriset stiger.Momssänkningen som skulle ske påbl.a. bensin uteblir varför alla prishöjningar ochpunktskattehöjningar på bensin späds på med enmomseffekt på för konsumenten.Motormännens Riksförbund beräknar atttotaleffekten för konsumenten blir ett bensinprisfr.o.m. på nära per liter förblyad bensin.En hög energiskatt dämpar energiförbrukningenoch minskar bilåkandet, vilket är positivt förmiljön. Höjda bensinskatter, särskilt när de blir såhöga som de ser ut att nu bli, slår dock hårt motdem som är tvingade att använda bil för sina dagligaresor. Det gäller såväl näringsidkare somprivatpersoner.I samband med tidigare bensinskattehöjningarinfördes en nedsättning av fordonsskatten med 384kr . Detta för att något kompenserafördyrningen som skattehöjningen innebar. För enbilist med en körsträcka på 2 gerdetta en nedsättning med per mil.En differentiering av bensinskatten kan vara en brametod för att ge glesbygdsbor en rimligkonpensation för de merkostnader som långaavstånd innebär. Om bensinskatten sänktes medförslagsvis per liter i stödområdena skulledetta ge bilisten som kör 2 enskattelindring på plus momseffekten,totalt per liter.Detta skulle i praktiken innebära att den s.k.miljöavgift som ligger i bensinskatten slopades i deområden där bilismen inte kan betraktas innebärasamma miljöproblem som i större städer. Endifferentiering gynnar också turismen ochnäringslivet i stödområdena eftersom det inte ärmantalskrivningsorten som avgörskattenedsättningen utan var fordonet befinner sig.Enligt min bedömning måste en åtgärd i linje medovan skisserade vidtas för att inte de föreslagnaåtgärderna i prop. 1992/93:50 och de effekter somvalutaförändringarna medför leda till orimligaeffekter för människor som är beroende avbilen och där alternativen är obefintliga.Min fråga till statsrådet är därför:Vill statsrådet medverka till att glesbygdsborkompenseras på något sätt för de kraftigabensinprishöjningar som kommer att ske 1993?1992/93:50 av () tillarbetsmarknadsministern omungdomspraktikplatser:Under de senaste månaderna har det kommitrapporter om vilken ''framgång''ungdomspraktikplatserna blivit. Antaletansökningar har överstigit de förväntningar somfanns. Trots detta ökar ständigtungdomsarbetslösheten och regeringen har ikrisuppgörelsen också tvingats använda sig avberedskapsarbeten som modell för att bekämpaarbetslösheten. I samband med krisuppgörelsenaccepterades också om än inte med glädje detutökade antalet praktikplatser frånsocialdemokratins sida. Det har ju tyvärr hela tidenvarit ett stenhårt krav från regeringens sida att justungdomspraktikplatserna skall vara insatsenframför andra modeller.När vi socialdemokrater försökte peka på de bristervi tyckte oss se så var oviljan att förhandla medoppositionen total.Under de senaste månaderna har dock systemetintroducerats på mer bred front och kan nubetraktas som utprövat. borde det vara dags attgöra en första utvärdering och omprövningarutifrån de brister och eventuella förtjänster somframkommer.De första signalerna som vi nu fått via media tyderpå att mycket av den kritik som vi socialdemokraterriktat mot systemet från början är riktig.q Ersättningen är för låg. Antalet ungdomar somnu tvingas in i ett beroende av socialbidrag äromfattande och det syns också på statistiken. I enallt kärvare kommunalekonomisk situation hardessutom kommit fram att allt fler ungdomar somär hemmaboende och under förvägras rättentill en ersättning som innebär att man kan flyttahemifrån och skaffa sig eget. Detta försätterungdomar i en ofrihet som skulle accepteras av ettväldigt lätträknat antal grupper i samhället.q Ungdomspraktikanterna utnyttjas som gratisarbetskraft. Detta gäller förstås inte generellt, mendet är ändå antagligen en betydande del. Denutbildning som ungdomarna sägs få är naturligtvisför de flesta företag omöjlig att ge i enlågkonjunktursituation där alla anställda behövs iproduktionen. Inte har man då råd/resurser attbedriva någon slags organiserad utbildning! Dettavisas mer eller mindre tydligt och med detnuvarande systemet får man nog vara nöjd omungdomarna erbjuds åtminstone en viss mängdutbildning. Dock finns det fall där missbruket är såuppenbart att till och medarbetsmarknadsministern borde reagerat. I Anebyblev en 20-åring uppsagd från sin arbetsplats pågrund av arbetsbrist för att fåtillbaka samma jobb som ungdomspraktikant. Dåhan helt naturligt vägrade ville arbetsförmedlingenta ifrån honom A-kassan. I har vi sett ettantal företag offensivt annonsera ut att de sökerungdomspraktikplatser för att expandera. ISörmland har sagt upp folk ochsamtidigt plockat in ungdomspraktikanter.Slumpen ter sig väl stor. Arbetsförmedlingenmedger nu öppet och på flera håll att man inte harnågra resurser att kontrollera att ungdomar inteutnyttjas som gratis arbetskraft.q Ungdomars ordinarie arbetsmarknad drasundan. Vem vill anställa ungdomar till enavtalsenlig lön när man kan få en gratis?q Risken ter sig uppenbar att konkurrensen mellanolika företag snedvrids. Detta kan i och för sig blikonsekvensen av i princip allaarbetsmarknadspolitiska insatser. Men risken föratt det utnyttjas är uppenbar. Inom exempelvishantverkssektorn används ungdomspraktikanterplus en rad andra stöd för att främst starta nytt ocheget för att på så sätt kunna högst betydligt pressapriserna. Detta missgynnar naturligtvis de företagsom vill sköta sig och anställa arbetstagare påriktiga villkor.Dessa brister ter sig nu alltmer uppenbara för vardag som går och redovisas öppet i media.Med hänvisning till det anförda vill jag frågaarbetsmarknadsminister . Vad planerar regeringen för åtgärder förungdomar som genomgått enungdomspraktikutbildning?2. Vad avser regeringen vidta för åtgärder för attungdomar inte skall tvingas in i ettsocialbidragsberoende, utan i stället har rätt till denfrihet som exempelvis ett eget boende innebär?3. Vilka åtgärder avser arbetsmarknadsministernvidta för att ungdomspraktikanter inte skall kunnautnyttjas som gratis arbetskraft?4. På vad sätt kommer regeringen att motverka attarbetsmarknadspolitiken utnyttjas för att snedvridakonkurrensen mellan olika företag?5. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attungdomars ordinarie arbetsmarknad inte genomarbetsmarknadspolitiska instrument ytterligareminskas?1992/93:51 av () tillstatsrådet om förslaget om höjning avbensinskatten:Krisuppgörelsen mellan regeringen ochSocialdemokraterna innebär bl.a. att bensinskattenhöjs med per liter. Spekulationernamot den svenska kronan med åtföljande beslut attlåta kronan flyta, har drastiskt ändratförutsättningarna. Devalveringseffekten innebäratt bensinpriset kommer att stiga upp emot perliter.Många familjer lever under kärva ekonomiskaomständigheter, en så stor höjning av bensinprisetfår orimliga effekter och bör därför integenomföras under det närmaste året. Effekterna avden tidigare beslutade åtstramningen är tillräckligtstarka, inte minst för de boende i våra glesbygder.Mot den bakgrunden har Socialdemokraterna iskogslänen uttalat att den bensinskattehöjning somingick i den s.k. krisuppgörelsen bör skjutas påframtiden, efter 1993.Med hänvisning till det anförda vill jag tillstatsrådet ställa följande frågor:1. Är regeringen beredd att senareläggabensinskattehöjningen till 1994?2. Vilka andra åtgärder avser statsrådet vidta föratt underlätta för glesbygdsbilismen?1992/93:52 av () tilljustitieministern om användning av hundar föridentifiering av brottslingar m.m.:I den delen av som förut var Västtysklandhar polisen i det kriminaltekniska arbetet utvecklatnya och träffsäkra metoder för att bl.a. bindagärningsmän till begångna brott.Metoden bygger på att varje människa har enalldeles egen lukt, som en specialutbildad hund kanskilja från alla andra människors. Denna lukt ärlika individuell som fingeravtryck. Risken för atttvå eller flera individer skulle kunna ha samma luktär uteslutande (så länge det inte rör sig omenäggstvillingar).Om ett föremål, t.ex. en revolver, kan identifierassom just det redskap som använts i samband medett brott, men det inte går att fastställa vem sombegått brottet eller att binda den man misstänkervid det, erbjuder metoden med ID-hundar hittillsoanade möjligheter.Man använder sex personer, som får hållametallstavar i händerna i tio minuter.Metallstavarna placeras sedan i plastpåsar, i vilkade sedan förvaras . Därefterplaceras de sex stavarna på avstånd från varandra islumpvis ordning. Hunden får lukta på föremålet,varefter den får lukta på de sex metallstavarna ochmarkerar om någon av stavarna har samma luktsom föremålet. Varje identifiering görs vid treseparata tillfällen med olika hundar och endast omsamtliga tre hundar identifierar stavar som hållitsav samma person, tillmäts resultatet något värde.Metoden används i och . IDanmark befinner man sig ännu bara påförsöksstadiet. Bäst utvecklad är metoden iTyskland, där man i ett hundratal fall har lyckatsfastställa gärningsmannen med hjälp av ID-hundar.I har man också använt ID-hundar förlikidentifiering. Med stor träffsäkerhet har mankunnat identifiera döda, då bara svåridentifierbararester av kroppen funnits tillgängliga.En DNA-analys tar attgenomföra. En identifiering med ID-hund tar tvåtill . Metoden ger således möjlighet attsnabbt få besked om ett spår skall bearbetas vidareeller om utredningar bör inriktas på annat sätt.Möjligheterna till tidsvinster och besparingar ärsåledes betydande.Det vore, mot bakgrund av de resultat som hittillsredovisats, rimligt att pröva möjligheterna attanvända s.k. ID-hundar även i Sverige.En första åtgärd borde vara att ta del av hur ID-hundar används i andra länder för att med dessaerfarenheter som grund pröva möjligheten attockså i använda sådana hundar somhjälpmedel i det kriminaltekniska arbetet.Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidtaför att med hjälp av s.k. ID-hundar ökaeffektiviteten i det kriminaltekniska arbetet?7 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 25 november1992/93:230 av () tillkulturministern om syrianers möjlighet till svensktmedborgarskap:Det är svårt för syrianer från att få blisvenska medborgare. En del syrianer i , sombott och arbetat i 15--, får avslag påsina medborgaransökningar trots att de borde harätt till svenskt medborgarskap.Enligt uppgifter från departement ochInvandrarverk skall den som -- trots försök -- vägrasbefrielse från sitt förra hemland ändå erhållasvenskt medborgarskap. Detta tillämpas tydligeninte i praktiken. Ansökningar om medborgarskaphar upprepats , men får alltid avslagmed motiveringen ''om Ni inför statensInvandrarverk visar att behörig myndighet harmedgivit befrielse. . .'' osv.Med anledning av ovanstående vill jag ställaföljande fråga till kuturministern:Vill kulturministern medverka till attInvandrarverkets -- som jag anser felaktiga --tillämpning upphör?1992/93:231 av () tillstatsrådet om behandlingen avpatienter med rygg- och nackbesvär:Under det senaste året har ett ökande antalvårdgivare etablerat sig med inriktning pårehabilitering av patienter med rygg- ochnackproblem. fanns ett tiotalvårdgivare, nu finns drygt 450, vilka erhållitrehabiliteringsersättning från försäkringskassorna.Vårdgivarna representerar olika yrkesutbildningar,har olika yrkeserfarenhet och arbetar med olikabehandlingsmetoder. Det finns risk för attbehandlingarna varierar i kvalitet.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Vad gör regeringen för att patienter med rygg- ochnackbesvär skall garanteras en medicinskt ochhälsoekonomiskt sett effektiv behandling?1992/93:232 av () tillkommunikationsministern om anonymiteten ochTeleverkets nya tjänster:Televerket har i flera dagstidningar gått ut medannonser där man bl.a. meddelar att den som bliruppringd på en display skall kunna få veta vem somringer innan man svarar. Detta kan innebära ettanonymitetsproblem, inte minst när det gälleruppringning av sådana tjänster som jourhavandepräst, jourhavande kurator m.fl. där det för denuppringande är av största vikt att man får ringaanonymt.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga:Avser regeringen vidta åtgärder så attanonymiteten kan skyddas i de planeradetjänsterna från ?1992/93:233 av (nyd) tillkommunikationsministern om SAS och Linjeflyg:När Ny demokrati gick med på en sammanslagningav SAS/Linjeflyg utan att protestera var det medtanke på den kommande konkurrensen från destora flygbolagen i . Vi behövde ett stortflygbolag när EES närmade sig. Vi uppfattar dethela som en fusion mellan bolagen, dvs. vid eneventuell rationalisering skall båda de tidigarebolagens personal behandlas lika vid eventuellauppsägningar etc. För oss finns inget A- eller B-lag.Köpte SAS Linjeflyg eller var det en fusion mellanbolagen? Tycker ministern att personalen skallbehandlas lika vid en eventuell rationalisering inomdet nya bolaget?1992/93:234 av () till statsrådetBeatrice om specialkurser vid landstingensgymnasieskolor m.m.:Vid landstingens gymnasieskolor rådde undervåren och sommaren stor osäkerhet när det gälldeolika specialkurser och påbyggnadsutbildningar.Det fanns betydande svårigheter att planerautbildningen då man relativt sent fick kännedomom kommunernas vilja att betala interkommunalersättning. Även för många andra utbildningar harsituationen varit svårhanterlig för såväl elever somutbildningsanordnare.Under hösten har vi sett resultatet avkommunernas olika hantering av elever som söktdessa utbildningar. har t.ex. från tillbörjan av oktober fått in ca 1 250 överklagandenöver kommunernas beslut.Vilka åtgärder är skolministern beredd att vidta föratt berörda utbildningar skall kunna erbjudas äveni framtiden?8 § Kammaren åtskildes kl. 14.32.Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.