prot · GG0922 · 1992-11-12 00:00:00 — SydöstraSverige är ju en av de regioner som brukaromnämnas från sida i deregionalpolitiska betänkandena.Bengt Kronblad ifrågasatte viljan att återkomma.När arbetsmarknadsåtgärderna kostar ca imånaden per arbetande i vårt land, både företagareoch anställda, i form av öppna ersättningar,åtgärder och minskade skatteinkomster, då måstedet vara ett stort gemensamt intresse för samtligapartier både inom och utom regeringen att se till blir av med denna extra ryggsäck och kankomma åter till en ordinarie arbetsmarknad.Anf. 17 ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt att man haren framtidstro. Vi som sysslar med politik från olikautgångspunkter måste naturligtvis ha det.Min framtidstro har andra utgångspunkter änBirgitta . Jag utgår ifrån att vi vid nästaval får en annan regering, ledd av ensocialdemokratisk statsminister. Det ärutgångspunkten för min framtidstro.Man kan konstatera av denna debatt, och det ärviktigt, att arbetsmarknadsministern -- som härtalar för hela regeringen -- säger att man skall prövaalla uppslag, försöka medverka till varaktiga jobbbl.a. Arbetsmarknadsministern harresonerat med Volvoledningen, där att han skall göra allt han kan för attåstadkomma resultat och för att inte behöva sparkaut dessa 800 människor.Sammantaget kan man konstatera att vi alla har ettgemensamt intresse och ett ansvar för det härlandet och för de människor som riskerar att bliutan jobb. Man kan notera att den politiknäringsministern gjort sig till tolk för inte är helaregeringens politik. Jag är glad för attarbetsmarknadsministerns synpunkter äravgörande för den politik som skall drivasframöver.Det finns förväntningar och krav. Bl.a. fårarbetsmarknadsministern ta emot ett brev ifrånföreträdare från sex kommuner i län. De harblandad ledning, alltifrån centerpartister tillmoderater. De ställer krav på staten och på Volvo.Socialdemokraterna ställer självklart upp. Vi haralltså ett gemensamt ansvar.Det är viktigt i denna situation att jobba i sammaanda som man gjorde när Uddevallapaketet komtill. Då samlade man näringslivsfolk, politiker,anställa osv. för att konstruktivt försöka utvecklaen region.Vi ställer kravet på regeringen att ta tag i de olikaparter som finns för att klara en bra framtid i enregion som jag tror har framtiden för sig.Men jag tror inte, som gör, attvi då bör ha en moderat statsminister.Anf. 18 ():Herr talman! Man kan bedöma läget i svenskekonomi på olika sätt. Jag brukar säga att det inteär så dåligt som det ser ut, utan något sämre efteratt vi har haft denna regering . Allt är interegeringens fel, men en del.Visst kan vi tala om positivismoch en uthållig ekonomi, men man inser ju hur illadet står till i landet när skalltala fördelningspolitik, avvecklakärnkraften och stå för denindustripolitiska framtidstron. Då kan man inse attdet är illa ställt med politiken.Vad vi nu behöver göra är att få fart på dennaregion. Kom då med någonting ! Ni kan seer som tre vise män som kommer till ochden västsvenska regionen.Om ni inte vill kalla det paket, kalla det då Ny startför . Det begreppet borde ligga er nära.Ni behöver redovisa att ni har kommit fram tillnågonting med , om , omväginvesteringar, högskolan, riktadeinvesteringsstöd och kreditstöd till befintligföretagssamhet.Det är en lärdom man kan dra att det kan varariskfyllt att satsa på dessa nya företagare som dykerupp och vill ha bidrag. Satsa på regionens befintliganäringsliv med krediter! Rikta samhälleligabeställningar till befintlig verkstadsindustri iVästsverige! Där finns en tung verkstadsindustri,som kan få en oerhörd avsättning. Sedan kan vi också diskuterakostnaderna, men först måste det finnas enmarknad att konkurrera på.Det är otroligt viktigt att bekämpa arbetslösheten.Det är nu exakt som , : Vi har inte råd med arbetslöshet.Det är pinsamt att vi skall behöva ta upp dennafråga igen. Har vi verkligen kommit så långttillbaka i den politiska debatten?Vi kan driva dessa miljösatsningar, och det skall vigöra. Men framför allt måste vi inse att det interäcker med arbetsmarknadspolitik. En viktig sakför arbetsmarknadsministern att tänka på när detgäller är att den under kort tidhar klarat stora omställningar. Man har klarat detframgångsrikt med aktiv arbetsmarknadspolitik.Men det fungerar inte om man resonerar som i dengamla sagan: Orkar du den, så orkar du också den.Vi har redan gjort så många kreativa lösningar, såmycket utbildning, så mycket nytänkande iområdet att resurserna är ytterligt ansträngda.Vi klarade av jobb åt mängder av varvsarbetare. Degick inte till , utan till annan sysselsättning.Det finns inga platser kvar för dem som tvingasbort från . De platserna är till stor del redanfyllda med varvsarbetare, som vi då gjordelösningar för. Det är den situationen som är såallvarlig i Uddevalla.Anf. 19 ():Herr talman! Jag hade inte framställt någoninterpellation eller fråga. Därför hade jag intenågon anledning att tacka i mitt första inlägg. Jagtyckte inte heller att svaret var så särskiltinnehållsrikt.Det beror väl på att det var regeringens svar. Påvanligt sätt har det nog cirkulerat i statsrådskretsen.Då blir svaren ofta litet utslätade.Däremot tycker jag att det finns mer substans iarbetsmarknadsministerns inlägg här . Detkanske beror på att han har större inflytande översina repliker än över det skrivna svaret.Därför vill jag nu passa på att tackaarbetsmarknadsministern för hans inlägg här i dag.Anf. 20 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag kan kort säga: jobbar vi på,var och en av oss på allra bästa sätt, lokalt ochcentralt.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1992/93:11 omarbetsmarknadssituationen på GotlandAnf. 21 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har ställt följande trefrågor till mig med anledning avarbetsmarknadssituationen på Gotland.1. Är regeringen beredd att snabbt och i positivanda pröva förslaget från länsarbetsnämnden omatt göra till stödområde?2. Är regeringen beredd att medverka till en snabbstart av uppförandet av en ny högskolebyggnad iVisby?3. Har regeringen andra planer för att förbättraarbetsmarknadssituationen på ?Låt mig till att börja med nämna några generellaåtgärder som regeringen vidtagit för att stimuleranäringslivet och sysselsättningen. Det är åtgärdersom rör utvecklingen i hela landet och därmedockså . Bland de redan genomfördaåtgärderna för tillväxt i näringslivet kan nämnassänkningen av företagsbeskattningen ocharbetsgivaravgifterna. Dessa åtgärder syftar till attsvenska företag skall investera i landet men ocksågöra det intressant för utländska företag attinvestera i . Regeringen har lämnatett förslag om nyföretagarlån till riksdagen.Nyföretagande är av stor vikt för tillväxt ochsysselsättning och förslaget innebär ökademöjligheter att starta eget företag. Arbetslösaerbjuds också bidrag och utbildning för start avföretag. Det gäller ytterst att skapa optimism ochtilltro för att få befintliga företag att utvecklas ochnya företag att starta.Det är också viktigt under rådande konjunktur atttillförsäkra befintliga företag kapital. Jag vill i dettasammanhang nämna bankernas ochutvecklingsfondernas finansieringsroll på detregionala planet.Vad gäller första fråga harregeringen möjlighet att tillfälligt inplacerakommuner eller delar av kommuner som drabbasav mycket omfattande strukturförändringar istödområde. Regeringen beslöt attförlänga inplaceringen av de områden som då vartillfälliga stödområden. Regeringen kommersenare under detta budgetår att göra en nybedömning av vilka kommuner som har sådanaproblem att de motiverar en inplacering i tillfälligtstödområde. Jag är därför inte beredd attkommentera enskilda kommuner.Jag vill i detta sammanhang framhålla det arbetesom utför inom ramen för det s.k.länsanslaget. Regeringen har för innevarande åranslagit till förutvecklingsarbete i form av projektverksamhet ochglesbygdsstöd. fattade förrabudgetåret 96 beslut om glesbygdsstöd somberäknas skapa 112 nya arbeten.Jag vill också nämna att regeringen har utnyttjat sinmöjlighet att lämna stöd till företagsprojekt utanförstödområdet. Regeringen beslöt t.ex. attbevilja lokaliseringsstöd för enexpansion i . Jag är beredd att pröva ytterligareansökningar om regionalpolitiskt stöd som avserstörre och strategiska projekt på Gotland.Vad gäller lokaler för högskoleverksamhet påGotland anvisar regeringen och medelför högskoleutbildning som skall täcka kostnadernaför lokalhyran. Jag har erfarit att man förnärvarande ser över det långsiktiga behovet avlokaler för högskoleändamål på . I denmån ny- eller ombyggnad av lokaler blir aktuell,kan länsarbetsnämnden pröva om ett sådantprojekt är lämpligt att utföra somberedskapsarbete.Beträffande den tredje frågan vill jag anknyta tillden proposition som regeringen förelagtriksdagen och som blev resultatet avfempartiuppgörelserna. Den innehåller bl.a.förslag till sysselsättningsfrämjande åtgärder förnärmare . När harbeslutat om de arbetsmarknadspolitiska medlen fårAMS på regeringens uppdrag fördela dessa mellanlänen utifrån situationen på arbetsmarknaden ivarje län.Huvuddelen av dessa åtgärder är inriktade på attförhindra att människor blir långtidsarbetslösa ochutförsäkrade. Olika åtgärder skall ge alla arbetslösaungdomar möjlighet till arbete, utbildning ellerpraktik. I propositionen föreslås även en ny åtgärdsom ger arbetslösa möjlighet att delta i olikaaktiviteter med ersättning frånarbetslöshetskassan, men i form avutbildningsbidrag. Syftet är att stärka denarbetslöses anknytning till arbetslivet.Det som är avgörande nu är att hela landet kommertillbaka i ett läge av fullgod sysselsättning. Jag villockså kraftigt betona att regeringens och minmening är att få en positiv utveckling i alla regioner.Anf. 22 ():Herr talman! När jag nu traditionsenligt tackar försvaret vill jag ge statsrådet en eloge för atthan är den i statsrådskretsen som i någorlundarimlig tid svarar på viktiga frågor om Gotlandsframtid -- detta sagt mot bakgrund av att jag fårvänta på svaret på en annan,mycket enkel fråga. Jag vill ge deterkännandet.Efter det att jag framställde denna interpellationhar ytterligare minst 350 personer blivit arbetslösapå . Det är fler. Jag säger detmed tanke på den våldsamma ökningen av antaletöppet arbetslösa människor och de bekymmer somföljer därmed. Antalet arbetslösa har ökat med merän under det senaste halvåret.Min första fråga handlade om somstödområde, och jag ville veta om regeringensnabbt och i positiv anda är beredd att pröva det härförslaget. Det har jag faktiskt inte fått något svarpå. Att frågorna prövas över huvud taget kan manväl utgå ifrån. I arbetsmarknadsutskottetsbetänkande, reservation nr 8 som handlar omregionalpolitiken inför 90-talet, argumenteras detför, bl.a. av , att den tidigarestödområdesindelningen i A-, B- och C-områdenskall bibehållas.Nuvarande arbetsmarknadsministern skrev attäven och delar av bör, med hänsyntill dessa regioners speciella förhållanden, ingå iområde C. Vid det tillfället var arbetslösheten påGotland mycket lägre, och framtidstron var ganskastor. har chansen att iregeringsställning göra det som han redan våren1990 ville göra.När det gäller Visbys högskoleutbildning ryms deninte i nuvarande lokaler. Det är för trångt. Dethandlar inte om att se över behov på lång sikt, somstatsrådet skriver, utan det är alldeles nödvändigtmed fler lokaler. Högskoleutbildningen behöverockså utökas på olika områden. Det finns färdigaplaner på en nybyggnad, som avses ligga iVisbyhamn. Läget betraktas av alla som alldelesutmärkt. Den politiska enigheten om detta ärfullständig, och bygget kan startas redan underförsta , med färdigställande /94.Detta objekt borde kunna betraktas som perfektmed tanke på att dubbla syften uppnås, nämligenatt dels rätta till de svåra problem som finns påbyggarbetsmarknaden, med sammanhängandeproblem, dels utveckla kompetensen på Gotland.Inom parentes sagt är behovet av högskoleplatserpå särskilt stort, därför att har enlåg andel högutbildade. Detta är den allraviktigaste strukturinsatsen som kan göras påGotland i dag.Trots att åkte på en rejäl ''smäll''i omläggningen av skatteutjämningsbidragen, somstatsrådet förhoppningsvis känner till, är manberedd att rejält satsa på den här nybyggnaden. Villregeringen vara med och starta den?Slutligen skulle det vara intressant att få veta omregeringen hade något i bakfickan som kundeallmänt hjälpa upp vår arbetsmarknadssituation.Jag fick inget riktigt svar på det, utan bara ett svarmed svepande och generaliserande formuleringar.Jag välkomnar givetvis de tio miljonerna i och medkrisuppgörelsen, men om man vill skulle mankunna tolka svaret så, att om det inte hade kommitnågon krisuppgörelse till stånd hade inga medelheller tilldelats. Jag tycker attarbetsmarknadsministern skickade i väg frågan tillArbetsmarknadsverket på ett något nonchalantsätt. Bör jag tolka arbetsmarknadsministern så attenbart AMS har ansvaret för arbetsmarknaden påGotland?Anf. 23 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Genom att jag föreslog atthöja glesbygdsstödet till kan julänsstyrelsen själv besluta om objekt istorleksordningen . Flertaletobjekt är ofta småföretag i den ordningen. Trots attGotland inte räknas somstödområde gick jag in och tog Slitefallet somexempel på ett större objekt. Jag säger i svaret attjag är beredd att återigen när det kommerintressanta förslag om objekt från prövadessa i positiv anda.När det gäller de mindre högskolorna har jag idenna kammare gång på gång sagt att jag ser detsom den allra viktigaste långsiktigaregionalpolitiska åtgärden att bredda de mindrehögskolornas utbud. Det är ju inte bra att har långt färre ungdomar i åldrarna 20--ihögskoleutbildning än flertalet länder runt omSverige.Sedan till frågan om . Det ärriksdagen som har fastslagit att -- efter riksdagensbeviljande av dessa stora summor -- allt utom enmycket liten del skall gå tillArbetsmarknadsverket, som fördelar eftersvårhetsgrad. har jag varit på mötemed direktörerna för länsarbetsnämnderna ochArbetsmarknadsverket, och det diskuterades medstor kraft om fördelningen verkligen skedderättvist. Det är inte lätt att fördela på ett bra sätt.Eftersom nästan alla var missnöjda är kanskefördelningen någorlunda bra.Diskussionen bidrog emellertid till att jagpersonligen kommer att ordentligt sätta mig in i hurden här fördelningen egentligen sker.Anf. 24 ():Herr talman! Först vill jag säga några ord omprojektet i . I olika sammanhang har det sagtsatt särskilda hänsyn bör tas till när sådanahär beslut fattas, eftersom inte längreingår i stödområde. Tyvärr har vi på oftafått erfara att dessa löften gjort att vi har hållits påsträckbänken genom att långa förhandlingar förtsoch att vi sedan fått ett negativt besked i slutändan.Börje tar upp exemplet ,vilket självfallet är utmärkt. Men vad tar han uppdet som exempel på? Är det inte så att SliteVäxthus är det klart lysande undantaget? I detskrivna svaret står att arbetsmarknadsministern ärberedd att pröva ytterligare sådana framställningar,och det vore väl ytterst märkligt om regeringen inteskulle vara beredd till det. Jag uppfattade detmuntliga svaret som ett uttryck för en någotpositivare inställning, och jag hoppas att jaguppfattade det rätt och attarbetsmarknadsministern korrigerar mig om jaghar fel. Jag ser alltså fram emot att få fler ochframför allt snabbare beslut i den här typen avfrågor i fortsättningen. Detsamma gäller beslutenom stödområdesplacering, som statsrådet inteberörde i sin replik. När kan vi förvänta oss någotbesked härom?Slutligen vill jag säga att jag är väldigt glad för detsom arbetsmarknadsministern uttryckte i vad gällerhögskoleutbildningen. Jag tolkar det så att vi börkunna räkna med regeringens stöd i dessa frågor.Anf. 25 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag har satt i gång ett arbete pådepartementet för att se över samtligaarbetsmarknader, utifrån de kriterier som gäller föratt placera in kommuner i tillfälligt stödområde.Ulla nämnde i sitt första inlägg att jagönskade att skulle stå kvar när densocialdemokratiska regeringen lade fram förslagom nya stödområden. Mitt övervägande dågrundade sig på att dels är en ö, dels stodinför stora omställningar inom jordbruketsområde -- vilket många län gör. Jag vet inte hur UllaPettersson röstade då, men det brukar vara lättareatt behålla områden i stödområde än att placera innya där. Jag har erfarenhet av det också.När det gäller stöd till företag, har jag mött två fall.Jag kunde bifalla stöd i det ena fallet, men i detandra bedömdes det leda till nedläggning avmotsvarande företag på annan ort i ett mycket svårtläge. vet jag att de här företagen börjar närmasig varandra, och det kan eventuellt leda till ettannat beslutsläge framöver.Anf. 26 ():Herr talman! Jag ser naturligtvis fram mot detarbete som arbetsmarknadsministern aviserar ifråga om att se över de lokala arbetsmarknaderna.Jag vill då bara poängtera att vi är mitt inne iden omställning som talade om attGotland stod inför när beslutet omregionalpolitiken fattades. Det gäller två storaområden inom den gotländska arbetsmarknaden,dvs. jordbruket och den offentliga sektorn, därsysselsättningssiffrorna går åt helt fel håll . Detgör att vi har hamnat i en mycket svår situation.Länsarbetsnämnden på räknar med att vipå tre till kan förlora mellan 1 000 och1 500 arbetstillfällen. Det är väldigt mycket på vårarbetsmarknad.Jag kan glädja -- om det nu är tillnågon glädje -- med att jag t.o.m. i motioner harföreslagit att skall inplaceras istödområde. har vi alltså en sådan situationatt det behövs.Jag skulle bara slutligen vara glad om jag kunde tamed mig det intrycket från den här debatten, attBörje har bevarat någonting av denömsinthet som han uttryckte för de gotländskaproblemen vid de diskussioner som föregickbeslutet om regionalpolitiken inför 1990-talet ochatt han är medveten om de särskilda problem ochförutsättningar som finns på Gotland.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1992/93:13 omLärarhögskolans i lokalisering tillSödertäljeAnf. 27 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig när jagtänker börja verkställa beslut om attlokalisera Högskolan för lärarutbildning iStockholm till och närByggnadsstyrelsen kommer att få i uppdrag attstarta projekteringsarbetet.Sören Lekberg motiverar frågan med att han tyckeratt det var länge sedan riksdagsbeslutet fattades ochframhåller att ett omfattande arbete redan satts igång för att skapa bästa möjliga förutsättningar föromlokaliseringen.Arbetet med att finna lämplig lokalisering avlärarutbildningen i pågårsedan länge. Riksdagsbeslutet om en lokaliseringav till har inneburitdelvis nya villkor, som är föremålför analys. Att ännu inte ansett sigse tillräckliga resultat av denna är inte orsakat av attinget görs utan av att Lekberg är för otålig.Som framhåller måste ''bästamöjliga förutsättningar skapas för lokaliseringen''av lärarutbildningen i -- dvs.lokalbeslutet måste grunda sig på verksamhetensbehov. För att kunna ta ställning till hur lokalernaskall utformas och var de skall ligga måste man vetavilken utbildningsverksamhet som skall bedrivas idem. Först därefter kan nödvändigakostnadsberäkningar göras och finansieringövervägas. Om allt detta gav den reservation somledde till beslut ingen information alls.Sådana överväganden och sådant beräkningsarbetepågår därför nu i regeringskansliet.Lärarförsörjningen inom Storstockholmsområdetskulle utan tvekan starkt komma att påverkas av enutflyttning av lärarutbildningen till Södertälje.Utflyttningseffekter för norra måstenoga övervägas och eventuella kompenserandeinsatser analyseras, för att utflyttningen inte skallleda till brist på lärare i andra delar av regionen.Vilken lärarutbildning som kan/bör flyttas tillSödertälje måste mot denna bakgrund nogaövervägas.Enligt det förslag som behandlas i riksdagenkommer universitet och högskolor fr.o.m. den 1 juli1993 att själva fatta beslut om hur utbildningenskall organiseras. Fördelningen av årsstudieplatsermellan HLS, ochfackhögskolorna måste i hög grad styras avefterfrågan på utbildning från studenternas sida.Lärarutbildningen är en viktig del av detta.Överväganden om hur de utbildningsuppdrag skallse ut som skall ges till HLS och iStockholm inför nästa treårsperiod pågår förnärvarande inom Utbildningsdepartementet.Förslag till utbildningsuppdrag ochresurstilldelning för HLS liksom för alla berördauniversitet och högskolor kommer att föreläggasriksdagen i högskolepropositionen nästaår.Låt mig för tydlighetens skull lämna ett exempel påöverväganden som måste göras och som påverkarlokalbehovet. Det har från olika håll tidigareframhållits att det är angeläget attförskollärarutbildning ges i olika delar avStockholmsområdet, vilket rimligen bör innebäraatt viss utbildning bör finnas kvar i den norra delen.Det förhållandet att förskollärarutbildningen ilandet totalt sett är överdimensionerad och attdärför överväganden måste göras om att minskadenna utbildning påverkar självfallet hur stortutrymme som måste ges förskollärarutbildningen iStockholmsområdet och var den skall finnas.Slutligen kan jag inte avhålla mig från att ge enkommentar till uppfattning om vadsom är . Hade beredningen av HLSlokalisering varit en enkel sak och gjord i enhandvändning, hade säkert en f.d. regering för länge sedan kommitfram till ett riktigt beslut. Men -- som redan dennaregering insåg -- beslut i lokal- ochlokaliseringsfrågor måste utgå från verksamheten,från utbildningspolitiska ställningstaganden, frånmöjligheterna att rekrytera studenter och frånekonomiska förutsättningar. Det är precis vad jagockså anser. Därför måste nödvändiga analyser fåta nödvändig tid i anspråk.Som ytterligare ett exempel på tidsperspektivetsrelativitet skulle jag slutligen kunna nämna attriksdagen fattade beslut omUniversitetets i utflyttning till Frescati.Detta har ännu inte genomförts fullt ut.Anf. 28 ():Herr talman! Jag ber att få tackautbildningsministern för svaret på mininterpellation.Det är bra att ministern har gjort en rättelse i sitt tillmig utskickade interpellationssvar, men det räckerinte för att ge en rättvisande bild avhändelseförloppet. Låt mig därför inledningsvis geen korrekt historieskrivning när det gällerriksdagens befattning med HLS och desslokalisering.Som bekant föreslog den dåvarandesocialdemokratiska regeringen attLärarhögskolan i skulle omlokaliserastill . ville dock ha fråganytterligare belyst. En särskild utredning tillsattes,och den kom fram till slutsatsen att Södertäljeskulle förordas som ett utlokaliseringsalternativ.Efter sedvanlig remissbehandling, där tungaremissinstanser tillstyrkte utredningen, blevärendet liggande för beredning i departementetöver valet 1991.Den borgerliga regeringen föreslog sedan i ensärskild proposition att HLS tills vidare skulle liggakvar i och om möjligt placeras idet numera så känsliga Brunnsvikenområdet.Riksdagen hade dock en annan mening ochbeslutade att HLS skulle omlokaliseras tillSödertälje. av utredningar ochöverväganden gavs äntligen ett klart besked om varLärarhögskolan skulle ligga.Det är detta som är bakgrunden till mininterpellation och mina frågor om närutbildningsministern skall börja verkställariksdagsbeslutet och när kan fåerforderligt uppdrag att starta sittprojekteringsarbete.För mig är det enkla och självklara frågor, som ärnaturliga att ställa för en riksdagsledamot från denberörda valkretsen. Jag är därför något förvånadöver den kyliga tonen i interpellationssvaret. Jag ärinte ute efter att jaga utbildningsministern, utanefter att få besked i en fråga som är mycketangelägen för berörda parter och som väcker stortallmänt intresse i län.När man tar del av svaret får man tyvärr intrycketatt utbildningsministern inte vill accepterariksdagens beslut. Svaret är fyllt med reservationeroch förbehåll. På flera ställen påstårutbildningsministern att ytterligare utredningar ochanalyser krävs, och han ger intryck av att HLSlokalisering är en öppen fråga. PerUnckel citerar också min interpellation på ettsådant sätt att man får uppfattningen att även jagvill ha ytterligare utredningar om HLS lokalisering.Det är självfallet fel.