prot · GG092 · 1992-10-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1992/93:2Tisdagen den 6 oktoberKl. 14.00--15.04Efter gudstjänst i , där predikan hölls avärkebiskop , öppnades ikammarens plenisal enligt det program som i bilagafogats till detta protokoll.1 § Öppnandet av riksmötetAnf. 1 TALMANNEN:Ers Majestät! Jag hemställer att Ers Majestät måtteförklara /öppnat.Anf. 2 HANS MAJESTÄT KONUNGEN:Fru talman, ärade riksdagsledamöter! När Ni,valda ombud för folk, samlas här iStockholm, inleds ett nytt arbetsår för riksdagen.Ni har ett ansvarsfullt och krävande arbete framförEr. Många frågor av stor vikt för vårt land och dessmedborgare kommer att bli föremål för diskussionoch beslut.Den ekonomiska situation som vi för närvarandeupplever visar bl.a. hur beroende vi är av våromvärld. Vi kan inte skapa våra egna regler utanmåste lösa problemen inom de ramar som detinternationella samarbetet ger. Osäkerheten omden närmaste tidens utveckling inomGemensamma marknaden kommer att påverka våranpassning.Men vi har också egna ekonomiska problem. Demåste behandlas med stor omsorg och omtankesåväl om den enskilde medborgaren som om helavårt land. Att minska arbetslösheten är därför enuppgift av hög prioritet. Förståelsen för lösningar isamförstånd är stor.Den oro som vi kände inför denpolitiska utvecklingen i världen visade sig varabefogad. Frigörelsen ochdemokratiseringsprocessen i flera länder är ettpositivt skeende, som dock i medför bådesvårigheter och motsättningar samt stort lidandeför många människor, bl.a. i och delarav det forna Sovjetunionen.I samband med våra statsbesök i ochLettland har Drottningen och jag på nära håll fåttta del av det behov av stöd och hjälp som man har isträvandena att lindra de umbäranden som drabbarenskilda människor. Därutöver föreliggerönskemål om långsiktigt samarbete för uppbyggnadoch utveckling av både samhällsfunktionerna ochnäringslivet i de baltiska staterna.Behovet av stöd till länder och regioner i olika delarav världen är stort. Men tillgången på ekonomiskaresurser är begränsad. Därför måste varje insatsnoggrant övervägas och förberedas.Miljöproblemen i världen har inte minskat. Detframgick av överläggningarna vid Förentanationernas miljö- och utvecklingskonferens i Riode Janeiro. visade det sig ännu en gånghur svårt det är att internationellt nå enighet omprioriteringar och ekonomiska åtaganden. Detframgick dessutom hur viktigt det är att man skaparstörre medvetenhet om miljöproblemen för attgemensamt kunna avhjälpa dem.Inom skolan samt universitets- ochhögskoleverksamheten pågår förändringar. Ökadsatsning på forskning har aviserats. Likaså ärsjukvården, äldrevården och barnomsorgenföremål för omorganisation. Vi berörs alla av dessaverksamheter. Förändringarna kommer därför attfå stor betydelse för varje medborgare, liksom församhället i stort.Med dessa exempel på viktiga frågor som kommeratt finnas med i Ert arbete vill jag understrykariksdagens centrala roll för samhällsutvecklingen.Vi kommer att med uppmärksamhet och intressefölja Er i arbetet för vårt lands bästa. Jag önskar Ervälgång i detta viktiga värv och förklarar härmed1992/öppnat.2 § RegeringsförklaringAnf. 3 Statsminister ():majestäter, högheter, frutalman, ledamöter av riksdag!För ett år sedan bildade Moderata samlingspartiet,liberalerna, ochKristdemokratiska samhällspartiet regering för attförändra och förnya Sverige.I regeringsförklaringen , somlade fast inriktningen av politiken fram mot mittenav , angavs de fyra stora uppgifter somstod i centrum för vårt program.Den första var att fullt ut föra in i deteuropeiska samarbetet genom förhandlingar ommedlemskap i den Europeiska gemenskapen.Den andra var att bryta den ekonomiskastagnationen och att återupprätta som entillväxt- och företagarnation med en stark ochväxande ekonomi.Den tredje var att förbättra vår välfärd och socialaomsorg genom en valfrihetsrevolution ivälfärdspolitiken och genom särskilda insatser förde sämst ställda.Den fjärde uppgiften var att forma en långsiktig ochhållbar utveckling mot ett samhälle med frisk luftoch rent vatten, levande sjöar och skogar.På alla dessa fyra områden har framsteg gjorts.Men är det än tydligare att merbehöver göras. Förnyelse och omvandling ärnyckeln till att lösa problem. ***befinner sig i snabb och dramatiskförändring. Det finns risker för att sjunkertillbaka i nationella motsättningar och konflikter.Men det finns också möjligheter att etablera envaraktig och stark europeisk freds- ochsamarbetsordning.Vår Europapolitik strävar efter att ge i det europeiska samarbetets kärna. Också föross är det ett vitalt intresse att dagens europeiskasamarbete fördjupas. Arbetet med att förbereda dekommande förhandlingarna om medlemskap i . Ett brett samförstånd i riksdageneftersträvas.Formella förhandlingar med EG bör kunna inledasi . Målet är att ettställningstagande till ett avtal om medlemskap skallkunna ske i en folkomröstning 1994 för attmöjliggöra ett svenskt medlemskap 1995.Redan dessförinnan tas betydelsefulla steg. Eftergodkännande av beräknas EES-avtaletträda i kraft . blir därigenomen del av en stor gemensam marknad med frirörlighet för individer, tjänster, varor och kapital.EES-avtalet ger oss emellertid inte någotmedbestämmande i den europeiska utvecklingen.Utan medlemskap ställs vi utanför områden somdirekt berör vitala nationella intressen: dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ocharbetet med att förverkliga den ekonomiska ochmonetära unionen.Bara genom medlemskap i kan fullt utmedverka i och få inflytande över det europeiskasamarbetet. Det handlar om att ge och osssvenskar rösträtt i det nya . ***I fjolårets regeringsförklaring redovisades Sverigesekonomiska problem.Det hette bl.a. att vår ekonomiska utveckling ibörjan av kännetecknades av ''en snabbutslagning av arbetsplatser och företag, starktsjunkande investeringar i näringslivet, enminskande produktion av varor och tjänster ochförsämrade statsfinanser''.Regeringens ekonomiska politik har mot dennabakgrund inriktats på att återställaförutsättningarna för tillväxt, företagande ochsparande i Sverige.De grundläggande villkoren för investeringar ochproduktion har förbättrats. Stora besparingar hargjorts i stat och kommun. Den förödandeinflationen är borta. Produktiviteten ökar snabbt.Våra kostnader sjunker nu i förhållande tillomvärlden. Investeringshinder har tagits bort.En rad förändringar har förbättrat klimatet inteminst för de små och medelstora företagen.Förmögenhetsskatten på det arbetande kapitalet ärborta. Förmögenhetsskatten i övrigt liksom arvs-och gåvobeskattningen har sänkts.Löntagarfonderna har avskaffats.Men som viktiga steg har tagits ärproblemen uppenbara. Sedan nedgången började1989 har 170 000 industrijobb gått förlorade.Statsfinanserna har visat sig vara i ett sämre skickän vad någon tidigare ville medge. Problemenförstärks dessutom av den kraftiga ekonomiskanedgången.Det finansiella systemet drabbas av den ena krisenefter den andra, som en bitter efterbörd av 1980-talets spekulativa klimat.Till våra inhemska svårigheter kommer att deninternationella ekonomiska uppgången dröjer.Oron i det europeiska valutasystemet har inneburitstörningar som bidragit till detta. ***Krisuppgörelsen mellan regeringen och densocialdemokratiska oppositionen är ett uttryck förden gemensamma insikten om djupet och vidden avde ekonomiska problem som stårinför.Vi har avvärjtupprepade hot mot kronans värde. Med kraft ochbeslutsamhet har regeringen, oppositionen ochRiksbanken försvarat kronan. Uppslutningen isamhället kring denna politik är i det närmastetotal.Förutsättningarna för att fullfölja denna politik ärdärmed goda. har blivit Europaslåginflationsområde och ett land med lågaprisökningar.Krisuppgörelsens kärna är åtgärder i syfte attpåtagligt minska det strukturella underskottet i deoffentliga finanserna, säkerställa stabiliteten i detfinansiella systemet och stärka företagenskonkurrenskraft. Detta är avgörande förförtroendet för den fasta växelkursen. ***Att inte handla nu och än en gång försökauppskjuta den nödvändiga saneringen av svenskekonomi skulle leda till en så djup nedgång attdramatiska välfärdsförluster vore oundvikliga. Deåtgärder som kommer att få ta ställningtill skall ses mot denna bakgrund.Tillväxt i näringslivet och minskade offentligautgifter är i denna situation förutsättningen för attbevara och utveckla välståndet. Sverigesdeltagande i det ekonomiska och monetärasamarbetet i och vår hårdvalutapolitik ärockså väsentliga för att klara denna uppgift.Vissa av de åtgärder som kommer att föreläggasriksdagen innebär uppoffringar för alla. Vårsträvan har varit, är alltjämt och kommer att förbliatt dessa uppoffringar skall fördelas rättvist medmedborgarnas bästa och framtidaekonomiska styrka för ögonen.Det strukturella underskottet i de offentligafinanserna måste elimineras. I allt väsentligt måstedetta ske genom att offentliga utgifter minskas.Den översyn som pågår av transfereringssystemenkompletteras därför med en grundläggandegenomgång av olika offentliga insatsers syfte ochutformning. Saneringen av de offentliga finansernamåste genomföras i ett medelfristigt perspektiv.Skattepolitiken inriktas på att i första hand sänkaskadliga och tillväxthämmande skatter.För att förbättra konkurrenskraften för detenskilda näringslivet sänks arbetsgivaravgifter med4,och minskas denlagstadgade semestern . Detta bidrartill en snabbare förstärkning av näringslivetskonkurrenskraft gentemot omvärlden.För att förbättra de långsiktiga möjligheterna förtillväxt och företagande sänkskapitalinkomstbeskattningen till ochavskaffas förmögenhetsbeskattningen fr.o.m. 1995.Skattebelastningen på mindre företag kommer attlindras. För egenföretagare och handelsbolag införsregler i syfte att ge dessa en med övriga företaglikvärdig skattebehandling.Integrationen i innebär att vissaförändringar av vår skattepolitik måste ske. Förslagläggs om att kilometerskatten avskaffas och ersättsmed höjd skatt på dieselolja.Denna skattepolitik innebär att skattetrycketsuccessivt sänks.Företagens möjligheter att utnyttja sinainvesteringsfonder utvidgas och förlängs.I syfte att säkerställa ett väl fungerandebetalningssystem och stabiliteten i det finansiellasystemet kommer regeringen attbegära bemyndigande att besluta omgenerella åtgärder som stärker betalningssystemetoch säkerställer kreditförsörjningen. Det finns enbred politisk uppslutning kring dessa åtgärder.Sveriges näringsliv måste ges bättre förutsättningaratt växa. Nyföretagandet och småföretagsamhetenmåste få en renässans. Det är främst där som de nyamöjligheterna och de nya jobben finns.Av stor betydelse, inte minst för de små företagen,är spelreglerna på arbetsmarknaden. En översyn avarbetsrätten pågår. Regeringen avser att föreläggariksdagen förslag till förenklingar i denarbetsrättsliga lagstiftningen.Det är regeringens strävan att sådana förändringarkan beslutas i bred politisk enighet.En fungerande riskkapitalmarknad är av störstavikt för företagsamheten, särskilt förnyföretagandet. En proposition omriskkapitalförsörjningen läggs fram. Nyariskkapitalbolag bildas med medel från de nuavvecklade löntagarfonderna. Därutöver kommerförslag att framläggas om förmånligare lånevillkorför nyföretagande.Det utländska intresset för investeringar i Sverigehar stimulerats bl.a. genom attförvärvslagstiftningen för företag och aktier haravskaffats. läggs förslag om enliberalisering av förvärvslagstiftningen förfastigheter. Särskilda regler kommer att gälla förfritidsfastigheter i vissa områden.En livskraftig ekonomi förutsätter konkurrensmellan företag. En ny och hårdarekonkurrenslagstiftning införs. innebäratt reglerna för konkurrens vid offentligupphandling skärps. Förslag i syfte att ökakonkurrensen även inom den kommumnalaverksamheten framläggs. Valfrihetsreformerna ivälfärdspolitiken ger anställda, oftast kvinnor,verksamma inom vård och omsorg nya möjligheteratt starta eget.Förberedelserna för privatiseringen av statligaföretag fortsätter. Ingångna avtal respekteras.Omstruktureringar och andra nödvändigaförändringar fullföljs. Marknadssituationen numotiverar emellertid att det i princip införs ettmoratorium för privatisering av statliga företag.En väl fungerande infrastruktur i hela landet är enviktig förutsättning för ekonomins växtkraft.Under detta budgetår görs investeringar iinfrastrukturen som är större änårsgenomsnittet under 1980-talet.Överenskommelsen om trafikinvesteringar iStockholm syftar till att förbättra trafikmiljön.Avregleringen av järnvägstrafiken fortsätter.Statens järnvägar bolagiseras. Förslag har förelagtsriksdagen om att ansvaret för övertasav ett regionalt trafikbolag. I avvaktan påriksdagsbeslutet förlängs rådrummet för viss trafikpå banan.Förslag läggs om en ny telelag som öppnar förkonkurrens på telemarknaden. Televerketbolagiseras.Konkurrensen på postområdet stärks. Monopolenpå brevbefordran och statliga betalningaravskaffas. Förslag framläggs om en ny postlag.Posten bolagiseras.Svensk sjöfarts konkurrenskraft måste stärkas.Förslag läggs fram om en ny sjöfartspolitik.Fritidsbåtsregistret avvecklas, liksom SvenskBilprovnings monopol. *är inne i den allvarligastesysselsättningskrisen under efterkrigstiden.Kampen mot arbetslösheten följer tre huvudlinjer.Den första är att angripa de strukturella orsakerna,klara kostnadsläget och stärka ställningsom ett attraktivt investeringsland. Bara därigenomkan nya riktiga jobb skapas. Den andra är atttidigarelägga offentliga investeringar. Den tredje äratt förnya och effektiviseraarbetsmarknadspolitiken.Arbetslinjen ligger fast. Arbetslöshet kan aldrigvara ett medel i den ekonomiska politiken. Högarbetslöshet försämrar förutsättningarna förtillväxt genom permanent utslagning och innebären extra stor påfrestning på de offentligafinanserna.Den höga förvärvsfrekvensen bland kvinnor är enviktig tillgång för ekonomi.Jämställdheten i arbetslivet är ett centralt mål somkräver ökad uppmärksamhet när arbetslöshetenväxer.Särskilda krav måste ställas på kostnadseffektiviteti arbetsmarknadspolitiken. Åtgärder vidtas för atteffektivisera och sänka kostnaderna för dearbetsmarknadspolitiska medlen. AMUbolagiseras.De statliga arbetsförmedlingarna får en tillfälligförstärkning. tillåts.De arbetsmarknadspolitiska medlen koncentreraspå insatser för att öka kompetensen och därigenomstärka individernas ställning på arbetsmarknaden.Andra insatser görs för att motverka sociala ochekonomiska problem för individer,för familjer ochför handikappade vid arbetslöshet.Riksdagsbeslutet att inrätta särskildaungdomspraktikplatser har inneburit att 37 000ungdomar finns ute i företagen. Ytterligare36 000 platser kommer att inrättas. *Hela skall leva.Lågkonjunkturen slår hårt mot redan tidigareutsatta delar av vårt land. Vår delaktighet i deneuropeiska integrationen innebär ökademöjligheter för och nya krav på regionalpolitiskainsatser. Syftet är att hela landet skall dra nytta avfördelarna med en skärpt internationell konkurrensoch en fri marknad.Ett viktigt inslag i tillväxtpolitiken är att tillvaratautvecklingsmöjligheterna i alla delar av landet.Utvecklingskraften i de mindre företagen äravgörande för den regionalt spriddasysselsättningen, liksom satsningar påinfrastrukturen, servicen och miljön.Riksdagen har fattat beslut om sänktasocialavgifter i inland. Också deskattesänkningar som syftar till att stärkautvecklingskraften i de små företagen ger företageni de mest utsatta regionerna bättre villkor. *Omställningen av jordbruket fullföljs. Enavstämning sker mot EG:s jordbrukspolitik för attuppnå en fullständig integrering från den dagSverige blir medlem. Syftet är att vidinträdet i EG skall ha en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring och därvid tatill vara möjligheter till sänkta livsmedelspriser.Ett öppet och levande kulturlandskap skall bevarasbl.a. genom att jordbruket utnyttjas för att värnamiljön.Jord- och skogsbrukets stora möjligheter attproducera biobränslen utnyttjas som en resurs iomställningen av energisystemet.Regeringen avser att lägga fram förslag om enytterligare avreglering av skogsbruket och fortsattainsatser för att skydda miljön. ***Välfärdspolitiken utvecklas under starktförändrade förutsättningar. Staten har detövergripande ansvaret för att ange de nationellamålen, utöva tillsyn och utvärdera.Kommunerna har fått ett större ansvar förutformningen av välfärdspolitiken. Samtidigtmöter de ett växande gap mellan behov ochresurser. Detta ställer krav på en effektiviseringbl.a. genom rationaliseringar och konkurrens. Detnya statsbidragssystemet ger kommunerna störrefrihet att avgöra hur målen skall nås.I syfte att minska det strukturellabudgetunderskottet måste även de socialautgifterna begränsas. Socialförsäkringssystemenreformeras med den inriktningen som deskall ge trygghet och stimulera till arbete ochsparande.En karensdag införs och ersättningsnivåerna sänksi sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna.Arbetsskadebegreppet stramas upp.En beredning tillsätts i syfte att genomföra enförsäkringsmodell som innebär att sjuk- ocharbetsskadeförsäkringarna flyttas ur statsbudgeten.Möjligheterna prövas att ge arbetsmarknadensparter huvudansvaret.Tandvårdsföräkringen reformeras i syfte bl.a. attminska det allmännas kostnader och uppnå ettbättre resursutnyttjande. Fri konkurrens införsäven inom barntandvården. Frågan om reformeradtandvårdstaxa och fri etableringsrätt för tandläkarebereds med sikte på ikraftträdande 1994.Pensionssystemet reformeras. Målet är att skapa ettpensionssystem som utöver grundtryggheten ärmera robust, stimulerar sparandet och stärkersambandet mellan inbetalda avgifter och utgåendeförmåner.Pensionsåldern kommer med början 1994 att höjassuccessivt till . Ersättningsnivån ipensionssystemet kommer i vissa fall att sänkassamtidigt som särskilda åtgärder kommer att vidtasför att skydda pensionärer som bara fårgrundförmåner.Ett husläkarssystem införs för att säkerställa allamedborgares rätt att välja en egen läkare.Etableringsfrihet kommer att införas stegvis.Försök genomförs med finansiell samordningmellan försäkringskassa och hälso- och sjukvården.Sådan samordning prövas också medkommunernas socialtjänst.En översyn görs av sjukvårdens organisation ochfinansiering. Syftet är bl.a. att pröva olikasjukvårdsmodeller, exempelvis en obligatorisksjukvårdsförsäkring. Utredningen skall ocksåbelysa hälso- och sjukvårdens resursbehov.En av de allra viktigaste utmaningarna förframtiden är att ge bättre förutsättningar för tryggafamiljer och för barnens uppväxt och omvårdnad.Familjepolitiken skall främja både valfrihet ochjämställdhet mellan kvinnor och män. Det innebäratt det måste finnas barnomsorg utanför hemmet avgod kvalitet för dem som önskar det och bättreekonomiska möjligheter för dem som önskar attstanna hemma när barnen är små. Den som väljeratt förvärsarbeta måste få ett ekonomiskt utbyte avdetta.Det till aviserade förslaget om ettvårdnadsbidrag skjuts upp. Det kommer attframläggas när de ekonomiska förutsättningarnahar förbättrats. Ett vårdnadsbidrag, lika för allabarn mellan ett och , är en fortsatt högtprioriterad reform.Frågan om tidigare aviserade ändringar rörandebarnomsorgen i socialtjänstlagen bereds vidaregenom bl.a. överläggningar medKommunförbundet och med beaktande av desamhällsekonomiska effekterna.Förslag kommer att framläggas om ett nyttensamförälderstöd och om ändrade regler för ochadministration av bostadsbidragen.Ett förslag om inrättande av en barnombudsmansom bl.a. skall följa upp hur uppfyller sittåtagande enligt föreläggsriksdagen.En utvidgad rättighetslagstiftning förhandikappade, grundad på handikapputredningenshuvudbetänkande, föreläggs . Syftet äratt öka valfriheten och tryggheten för människormed svåra funktionshinder och för deras anhöriga.Alkoholpolitiken inriktas på att minskakonsumtionen och minska skadorna. ***Att skydda och förbättra miljön är enframtidsutmaning i allas intresse. Den ekonomiskaoch tekniska utvecklingen skapar goda möjligheterför omställningen till mindre resurskrävande ochmiljöbelastande produktions-, energi- ochtransportsystem.Tydliga miljömål, bestämda miljökrav ocheffektiva styrmedel, som miljöavgifter, utnyttjas iarbetet.Sverige kommer att aktivt följa upp de beslut somfattades vid . Förslag läggs i syfte att bevara denbiologiska mångfalden. En långsiktig klimatstrategiläggs fast.Sverige skall vara pådrivande i det europeiskamiljövårdsarbetet. I förhandlingarna om svensktmedlemskap i skall utgå från att högstatillämpade ambitionsnivå skall gälla påmiljöområdet. Vi tar fasta på EG-kommissionenskonstaterande att har mycket att tillföraEG:s miljöpolitik.Ansvaret för vattenmiljön förenar länderna kringÖstersjön. Regeringen verkar för att i samarbetemed övriga strandstater rena Östersjön.Miljöinsatser i prioriteras.Miljölagstiftningen skärps och sammanförs i enmiljöbalk. Förslag kommer att föreläggasriksdagen om riktlinjer för en merkretsloppsanpassad utveckling innefattande ett mereffektivt resursutnyttjande, återanvändning ochåtervinning. Producenternas ansvar slås fast.Förslag läggs om skärpning av kärntekniklagen ochförbud mot slutförvaring i av använtkärnbränsle från andra länder liksom om skydd avytterligare älvar och älvsträckor.Plan- och bygglagen ses över med krav på störremiljöhänsyn, stärkt medborgarinflytande ochförenklad lagstiftning.En ändrad lagstiftning förbereds i syfte att förenklamöjligheterna att bilda små lantbruksfastigheter.En mer flexibel tillämpning avstrandskyddsbestämmelserna i glesbygd förbereds.Energiöverenskommelsen ligger fast.Omställningen av energisystemet måste, vid sidanav säkerhetskraven, ske med hänsyn till behovet avelkraft och elpriser som är internationelltkonkurrenskraftiga.Beskattningen av energi ges en tydligare miljöprofilbl.a. genom en differentiering i samband med attbensinskatten höjs. I samband med EG-anpassningen av energibeskattningen bereds fråganom en övergång till ett system med bl.a.koldioxidbeskattning också på elkraft.Miljövänlig energi från biobränslen, solenergi ochvindkraft utvecklas och stimuleras. Hushållningfrämjas.Ytterligare åtgärder mot utsläpp som skadarozonskiktet förbereds.Miljöpolitiken skall utgå från vad naturenlångsiktigt tål. Försiktighetsprincipen är en viktigledstjärna, och miljökonsekvenserna skallredovisas före varje beslut som ger störremiljöpåverkan.En miljökonsekvensbedömning sker just nu av denfasta Öresundsförbindelsen. Avgörande är att dens.k. nollösningen vad gäller vattenströmningenmellan och kan säkerställas. ***Utbildningspolitiken inriktas på att stärka Sverigesom en kunskapsnation. skall viskapa bästa skola.Skolans verksamhet skall grundas i de etiskanormer som genom etik och västerländskhumanism har en djup förankring i vårt land.Skolan skall ge barn och ungdomar en fast grundockså för etiska ställningstaganden.Den första valfrihetsreformen inom skolväsendetär genomförd. De nya bidragsreglerna förfristående skolor ökar familjens rätt ochmöjligheter att välja skola för sina barn.Nya läroplaner för , gymnasieskolanoch den kommunala vuxenutbildningen föreläggsriksdagen.Ett nytt betygssystem som mäter elevernaskunskaper och bättre bidrar till utvärderingen avskolans prestationer läggs fram.Förslag kommer också att läggas fram om skolansinternationalisering.Antalet utbildningsplatser vid universitet ochhögskolor har ökat väsentligt. Ytterligare platserkommer att inrättas. Åtgärder vidtas i syfte att höjakvaliteten i undervisningen.Universiteten och högskolorna ges större frihet attorganisera utbildningen med utgångspunkt istudenternas val.Förslag till en ny forkningspolitik läggs fram. Enförnyad prövning av hur löntagarfondsmedlen kananvändas för att stärka forskningen görs.Studiefinansieringen ses över. *Brottsligheten måste bekämpas med kraft. Allbrottsbekämpning har betydelse, men den inriktasi ökad utsträckning mot vålds- och narkotikabrott.Förslag har överlämnats till vad gälleravskaffandet av halvtidsfrigivningen.