prot · GG0917 · 1992-11-05 00:00:00 — Låt mig börja med att säga attutarbetandet av den arbetsplan somkommunikationsministern hänvisar till fortgårplanenligt. På den punkten skall det inte vara någotproblem.Jag ställde en provocerande fråga och en annanfråga, och jag har inte fått svar på någon av dem.Jag tycker att det är beklämmande, och jag tar dempå nytt för att markera allvaret i dem.Är kommunikationsministern medveten om derisker som finns med att trafikera , somkanske dessutom missbrukas?Det var den ena frågan och den andra, mycketviktiga, är: Går det att omprioritera så att vi får lossdessa 220 miljoner som vi behöver för att komma igång med bygget?Det är faktiskt på det sättet vi måste börja. Jag skallinte orda så mycket över omvägen mer än att dethandlar om mycket stora kostnader. Det har skettdödsolyckor på vägen. Om detta beror på enundermålig väg för tung trafik eller för myckettrafik kan vi tvista om, men faktum är att det harskett olyckor. Dessutom går denna trafik genomorter där det är helt orimligt att köra dessatransporter.Jag blir litet bekymrad när jag inte får något somhelst svar. Jag skulle vilja vara så provokativ att jagsäger att den förre kommunikationsministerngrävde en grop under valrörelsen och därmedpåstod att projektet var i gång. Den nyekommunikationsministern har dementerat detta.Projektet var inte i gång, och det är faktiskt sant.Jag förutsätter att den nyekommunikationsministern inte nöjer sig med attgräva en grop eller att ställa ut vaga löften.Första prioritering på listan -- vad innebär det i sak?Vi har väntat och väntat på detta. Vi måste haett besked : Går det att omprioritera pengar såatt bygget kommer i gång, eller inte?Anf. 11 HANS ():Herr talman! klagar över att han intefick svar på sina frågor. Jag kan instämma i detmissnöjet.Kommuniktionsministern sade att han inte hunnitmed att svara. Det beror delvis på att han valde atthellre tala om vägbyggen i än om Högakusten-bron.Jag har dock en viss förståelse för attkommunikationsministern hellre talar om det somsker utanför . I Västernorrlandhänder ingenting på detta område.Kommunikationsministern säger också att det intehar funnits några pengar anslagna till . Därför blir jag faktiskt upprörd. Ifrågedebatten -- som sadeförut -- sade faktiskt kommunikationsministern hade flyttat pengarna till andra projekt. Jagläste protokollet innan jag gick hit.Endera talade kommunikationsministern osanningi våras eller så gör han det . Jag vill ha besked omhur kommunikationsministern ser på frågan i dag.Har det funnits några pengar eller inte? Och varthar de i så fall tagit vägen när hanuppenbarligen ansåg att de fanns?Jag vill avsluta med att än en gång upprepa minfråga, och jag vill, precis som ha svarpå frågan: När kommer det besked om pengar tillHöga kusten-bron?Anf. 12 ():Herr talman! Jag tror att det är mycket värdefulltatt vi får detta tankeutbyte kring , ellerHöga kusten-bron, liksom att tankeutbytet skerutöver partigränserna och även berör partier sominnefattas i fyrpartiregeringen.Jag har erfarenhet som handelskammarchefuppe i och . I denbefattningen har jag lagt ned kolossalt mycket tidunder årens lopp på olika typer avkommunikationer. Vägar har varit en röd tråd somlöpt genom mitt handelskammararbete. Jag måstefaktiskt säga att jag inte harupplevt att man har hanterat ett vägprojekt på dethär sättet.Nu är den gamla bron trasig, och vi ser hur trafikengår runt omkring. Just dessa saker tycker jag bordevara anledning till att man inte plockar in den nyabron i någon allmän prioritering, utan klartkonstaterar att man nu måste anslå dessa pengar.Jag förstår kommunikationsministern när han sägeratt är i en svår ekonomisk situation. Detberor på gamla försyndelser under ett tidigt 1980-tal, och det är svårt att få loss pengar. Mensamtidigt vet jag att man på årsbasis anslårungefär 100 miljarder till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Då finns det pengar.Vi har en byggarbetslöshet i på25 %. Den kanske kommer upp i 30 eller 35 %.Varför skulle man inte kunna ta en del av de anslagsom är avsedda för och föraöver pengarna på en vägbyggnad så att vi får i gångprojektet? Sedan kan vi få pengar efter hand så attbron förhoppningsvis står färdig senast 1996.Anf. 13 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker det är klokt om vi börjarmed frågan: Fanns det pengar eller inte?Då skall man veta hur detta anslag är konstruerat.Jag tror att och jag förstårvarandra på den här punkten. fanns medi planeringsramen om 20 miljarder, men den fannsaldrig med bland de tio som var finansierade, utandär var det 170 miljoner. Jag tror att GeorgAndersson och jag är eniga på den punkten.Det som har hänt är att vi nu har fyllt ut hela dennaplaneringsram. skall dessa pengar fram, det ärsjälvklart. Jag ser inte att finansieringsfrågan hittillspå något sätt har försenat projektet. Möjligen harfrågan om hur det skall hanteras i förhållande tillnaturresurslagen försenat det. Men jag har för migatt detta är en fråga som prioriterats högt inom allapartier. På den punkten har funnits en diskussion,men har man kommit till ett beslut, vilketskedde förra torsdagen.Jag har fått frågan: Kan man omprioritera pengar?Jag kan berätta för de ärade ledamöterna att jag harställt samma fråga till . Svaret är attenligt så går det inte att omdisponerabland de pengar som har till sittförfogande.Men detta skall icke behövas. Min ambition ärfortfarande densamma -- jag har inte ändrat minauttalanden på den här punkten. Upp till nu kan nisäga att jag inte har kommit med något bevis för attdet verkligen kommer fram pengar. Men minambition är att vi skall kunna fatta ett beslut innanfinansieringsbeslutet blir det som hindrar enbyggstart.Herr talman! Flera talare har varit inne påsatsningarna i . sadeatt ingenting görs i . Då kan jag barasäga att av de 2,2 miljarder som anslogs ikompletteringspropositionen gick 108 miljonerkronor till mindre projekt, särskiltsysselsättningsskapande projekt i Västernorrland.Dessutom har man tidigare gjort satsningar, utöverordinarie anslag, till på 340miljoner kronor för investeringar i vägar. Hälftenav dem, 170 miljoner, har varit satsningar på justdenna bro över . 55 miljoner hargått till investeringar i E 4 mellan ochUllånger, till ett projekt mellan och Holafors, och ca 100miljoner kronor i fyra projekt som gällt länsvägar.Arbetslösheten är mycket riktigt mycket hög. Jaghar framför mig en statistik som gäller medlemmari , alltså de som sysslar medanläggningsarbete. De är anställda dels avVägverket, dels i privata anläggningsföretag. Dettaär en intressant statistik. Antalet arbetslösa där var45 % i genomsnitt i landeti . I Y-länvar det 46 %.Arbetslösheten brukar traditionellt gå ned undersommaren, men den låg kvar på i Y-län,medan genomsnittet gick ned till 23 %.Det intressanta är att vararbetslösheten bland samma medlemmar nere i15 %, vilket också var genomsnittet i landet.Vi vet inte exakt hur den siffran kommer att öka,som den traditionellt gör när vi går mot vintern.Men alldeles uppenbart har dessa investeringar iinfrastrukturen påverkat arbetslösheten också iVästernorrlands län.När kommer pengar? Mittbesked, som jag gav i mitt ursprungliga svar, stårfast: senast i budgetpropositionen. Ambitionen äratt komma med ett beslut i den härfrågan,Anf. 14 ():Herr talman! Varför så många ord om beskedet attvi skall få pengar till i samband medbudgetpropositionen?Sedan vill jag kort kommentera det somkommunikationsministern sade om vilka somskulle kunna bygga . Det finns 800arbetslösa i som skulle kunna göradet. Det är inte Statsanställdas medlemmar utandet är medlemmar ochmånga andra som kan vara med och byggaVedabron.Kan vi alltså tolka beskedet så att i samband medbudgetpropositionen strax efter årskiftet finns detpengar till ?Anf. 15 ():Herr talman! Det var ju ett väldigt intressantbesked som kom allra sist. Det framgick inte avdet skriftliga svaret. Men heter det att senast ibudgetpropositionen skall det komma beslut ompengar till Vedabron.I det skriftliga svaret står: ''En redovisning avarbetet med finansieringen av infrastrukturenkommer att lämnas i budgetpropositionen och iregeringens planerade proposition till ivår om inriktningen av investeringsplaneringen itrafikinfrastrukturen.'' Det tycker jag är väldigtluddigt och oklart. Men får vi beslut om pengar ibudgetpropositionen om pengar tillVedabron, då tycker jag det har varit en storframgång med denna debatt.Det är synd att inte det beskedet lämnades på engång. Det är då ett besked till dem som planeraratt köra vidare med projektet så att det inte hängerupp sig på andra hinder.Finansieringsfrågan har inte försenat projektet,säger . Det är svårt att avgöra vad somär orsak och verkan. Förseningar har det blivit, ochoklarheter har det blivit. Regeringen har dröjt medfrågan om miljöprövningen.Vi vet inte riktigt vad det nya beskedet ommiljöprövningen betyder. Men låt oss inte bråkaom det. Låt det gå snabbt, så att vi får i gång jobbetmed tanke på sysselsättningen, och för att vi såsnabbt som möjligt skall kunna ta en riktig bro överÅngermanälven i anspråk. När man kan köra medfulla lass kan man förkorta körsträckan från helaövre söderut med mer än 8 km.När det gäller att flytta pengar mellan olika projektvill jag upprepa mitt önskemål om en tydligredovisning i de här frågorna. Ingen i den härkammaren begriper hur infrastrukturanslaget harhanterats. Det vet jag. Vi har diskuterat iarbetsmarknadsutskottet och i trafikutskottet, detär oklarheter överallt. Jag menar attkommunikationsministern själv genom yviga utspelär skyldig till att så många oklarheter har uppstått.Kom ned på jorden och diskutera sakfrågorna! Mentack för pengarna.Anf. 16 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för det enormtpositiva svaret. Ändå vill jag kommentera någrasaker. Jag gör den tolkningen attkommunikationsministern inser allvaret isituationen i och att åtgärd möjligtmåste vidtagas.Ni får ursäkta att jag uttrycker mig på det här sättet,när jag nu återkommer till omprioriteringar. Omdet är så att kommunikationsministern inte harpengar i budgeten , startar det inga nyaprojekt vars pengar kan omdisponerastill det här ändamålet, förutsatt att man anser att enbro över har högsta prioritet?Självfallet säger att det inte går, därföratt det vill ju ha så mycket pengar som det går attfå, för att sätta i gång så många projekt som möjligt.Vägverket skulle fungera dåligt om man inte tycktepå det sättet där. På departementet bör man ändåkunna bedöma utifrån de redovisningar som görspå om förutsättningarna finns eller ej.Med tanke på att ekonomin är sådan som den är idet här landet, vill jag ha ett besked om huruvidadet går att finna andra pengar om det skulle ''krisatill sig''? Och skulle ambitionen då vara lika högsom den ambition som kommunikationsministernger uttryck för när det gäller projektet i övrigt?Avslutningsvis vill jag tala om att vi tänker hängaupp det här svaret på en krok i våra rum. Vikommer att ägna oss åt att studera det fram till jul.Det första jag kommer att göra , närbudgeten har kommit, är att slå uppkommunikationsdepartementets förslag för attkonstatera -- hoppas jag -- att detta är fastslaget.Planerna med Ekesund är klara, där kvarstår ingaproblem. Jag förutsätter attinte heller ställer hinder i vägen förprojektets igångsättande.Anf. 17 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att vi alla i denna kammareinser det alldeles uppenbara allvaret. Som ElvySöderström m.fl. sagt, har jag varit på plats och settvilka problem som finns däruppe. Jag hardiskuterat med näringslivet, med åkerinäringen,om de stora extrakostnader som det innebär atttvingas köra runt. Därför säger jag att bron överÅngermanälven har mycket hög prioritet bland deprioriteringar departementet har att göra.Georg gör sig till tolk för helakammaren och säger att ingen i denna kammarebegriper vad som har hänt medinfrastrukturanslaget -- i och för sig litet djärvtkanske. Jag vet inte om han har talat med sinakamrater i finansutskottet. På uppdrag av GeorgAnderssons partikamrat gav minstatssekreterare i början avdenna vecka en redovisning av det här ifinansutskottet. Vi förser gärna det material som som då redovisade.Sigge Godin frågade mig om hurvida andra projektkan tas bort, om man på säger att bronöver inte kan byggas inom deresurser som finns till förfogande. Det är klart attdet går. Jag har ingen aktuell statistik över deprojekt som skall startas. Det jag minns av störreprojekt som skall starta är en utbyggnad av E 4:anutefter kusten i . Om jag emellertidhär skulle säga att pengarna för det projektet skalltas i anspråk, har jag en motsvarande debatt medledamöter från nästa gång. jag kan säkert förena oss i ambitionen attpengar för detta projekt måste fram.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1992/93:15 omjärnvägsförbindelserna på NordkalottenAnf. 18 Kommunikationsminister ():Herr talman! har ställt trefrågor till mig angående järnvägsförbindelserna påNordkalotten, dels vilka åtgärder jag är beredd attvidta för att modernisera omlastningsstationen iHaparanda, dels om jag är beredd att verka för attbyggandet av en omaxlingsstation i Haparandakommer till stånd, dels vilka åtgärder jag planerarför att förbättra järnvägstrafiken på Nordkalottenmot Finland.I det trafikpolitiska beslutet fick SJansvaret för bl.a. terminalanläggningar. SJ gavsockså frihet att självt forma sin struktur och trafikutifrån de trafikpolitiska mål som satteupp. Därmed är det SJ som självt har ansvaret föromlastningsterminalen i , ocheventuella åtgärder för att modernisera terminalenligger på SJ. Jag har inte för avsikt att verka för attdenna inriktning ändras.Mitt sätt att se på en omaxlingsstation är att den ärav betydelse för trafikrörelsen. En sådan stationinnebär att SJ slipper ett omlastningsförfarande,och därmed förenklas gränsövergången. EftersomSJ har givits frihet att själva investera i stationer ochdylika anläggningar, blir då frågan om enomaxlingsstation en fråga för SJ.Till sist frågan om förbättringen av järnvägstrafikenpå till . Den järnväg somförbinder med är Haparandabananfrån till . Banan ingår ilänsjärnvägsnätet. Sedan persontrafiken lades nedden har banan betydelse endast förgodstrafiken. i har begärt attbanan skall föras över till stomnätet eftersom denhar betydelse för hela landet med godstransporterfrån norr till söder. I sammanhanget kan jag nämnaatt det finns ytterligare länsjärnvägar där det harbegärts att dessa skall överföras från länsnätet tillstomnätet. En av dessa är en bana i andra änden avSverige, mellan och . Frågan beredsinom innan regeringen kan ta ställningtill den. Jag kan inte säga när avseratt lämna sitt yttrande.Eventuella investeringar i järnvägen mellan Bodenoch sker således via LTA-anslag. I den gällande 10-årsplanen harlänsstyrelsen inte avsatt några medel tillinvesteringar i banan.Anf. 19 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret på mininterpellation. Det uppstod litet förvirring i börjannär statsrådet bläddrade bland sina papper. Jaghade förhoppningen att statsrådet skulle hitta ettbättre svar än det jag nu har fått ta del av, men detär inte för sent . Statsrådet har chans attkomma åter för att förtydliga svaret --förhoppningsvis i en mer positiv riktning.Bakgrunden till interpellationen och till dediskussioner som vi har haft under de senaste årenom gränsöverfarten vid -- det är ju dendet egentligen handlar mer om än om järnvägen dit,även om även den är viktig -- är den expansion somnu sker på , på Murmansk-området,framför allt med tanke på alla hopkopplingar avjärnvägsnät mellan och Finland.Ryssarna har börjat bygga ut järnvägen motfinska gränsen. Det saknas ungefär innanman har åstadkommit ihopkopplingen men detfinska järnvägsnätet. Därutöver finns ett antalplaner på att göra ihopkopplingen ännu mereffektiv. Syftet är naturligtvis att få effektivarekommunikationer till . På rysk sida ärvägarna helt enkelt i mycket dåligt skick. Det är iförsta hand järnvägarna man förlitar sig på. IHaparanda behövs en teknik för att koppla ihopjärnvägarna, eftersom det är olika spårbredd iFinland, , och i övrigt.Frågan är om vi skall få ta del av dessakommunikationer, om vi skall få ta del av denutökade handel som blir följden av att ryssarnakopplar ihop näten. Vi skall veta attMurmanskområdet utgör en stor marknad. I baraMurmansk bor över en miljon människor, och därfinns rika förekomster av mineraler, skog ochmycket annat som det svenska näringslivet ärintresserat av.Det förekommer redan kontakter. Men dessakontakter blir värdelösa , om man inte kangarantera transporterna.Sedan till knuten: Egentligen är det fråga om enförstärkning och en förbättring av infrastrukturen.Förhoppningsvis kommer det att satsas ett antalmiljarder över hela landet. Men det gäller inte dennorra delen av landet. I förhållande till den storamiljardrullning som sker på infrastrukturområdet iövrigt är det fråga om fickpengar, dock intefickpengar i den storleksordningen att berördkommun kan ta del av dem eller att länsstyrelsenkan få de ynkliga LTA-anslagen. Det räcker inte.Här måste samhället gå in. Om samhället/statentror att det är bra för landets utveckling och framförallt landets norra delar, måste staten vara beredd,herr statsråd, att gå in och indikera att man vill varamed. Det finns säkert ett intresse fråntransportköparnas och från SJ:s sida. Men jag trorinte att man kan förverkliga sådana här planer ominte regeringen trycker på, om nu intresset finns.Om jag tyder Odells svar rätt så saknas intresse påsamtliga punkter. Har vi egentligen intresse av attöka handeln? Om det inte skall ske med hjälp avjärnvägsförbindelser i det här området, hur skalldet annars ske, herr kommunikationsminister? Detfinns anledning att klara ut dessa frågor. För om detär fart på något område på andra sidan finskagränsen är det faktiskt på järnvägsområdet.Antingen hänger vi med, eller också står vi vidsidan av och tittar på när andra tar hand omhandeln med öst i det här området.Ibland har debatten här i landet koncentrerats tillatt handla om kommunikationer till EG-området.Nu är det att vrida på huvudet, finns en marknad också i norr, och vi behöverfå kontakt med den innan vi ställs utanför.Därför måste jag be kommunikationsministern attförtydliga sina svar på mina frågor. Har vi ettintresse här, eller hur skall det hela ske om inte viadessa kontakter?Anf. 20 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först vill jag helt instämma i vad sade om att är ettmycket intressant område. Vi tror att utvecklingendär kan bli mycket dynamisk. Detta är vi helt enigaom. Jag tror att insikten om detta också finns hosStatens järnvägar, som bär ansvaret. 1988 årstrafikpolitiska beslut gav SJ oerhörda möjligheteratt agera affärsmässigt som affärsverk.Men friheten måste också förvaltas under ansvar.Statens järnvägar kan väl inte undgå att snegla i dentrafikstatistik som finns. gick 10 699 vagnarpå den här banan, motsvarande . 1989hade det gått ner till 9 600 vagnar och 203 000 ton.År 1990 hade det gått ner ytterligare till 8 513vagnar och . var det nere på7 571 vagnar på . Det är detta underlagsom har gjort att man inom SJ inte harkunnat ena sig. Jag tror att man på Statensjärnvägar har detta med i sina kalkyler införframtiden. Vi hoppas att skallkomma så fort som möjligt.Är det någonting som vi har lärt oss under desenaste åren, är det att icke bygga på spekulationer.Man måste göra investeringar när de är lönsamma.Det finns en mängd investeringar som kan görasmed tanke på den miljard som regeringen nuföreslår att skall anslå förtidigareläggning av investeringar i affärsverken. SJär ett affärsverk. SJ är oförhindrat att föra uppdetta projekt och begära medel förtidigareläggning, om man vill. Poängen är att det ärStatens järnvägar som måste fatta beslutet. Det kaninte regeringen göra, det är SJ som har detansvaret.När trafiken ökar, det är jag övertygad om,kommer den förbättrade infrastruktur som efterlyser att finnas. Då kan manresonera om när investeringarna bör genomföras.Man skall jämföra räntekostnader med andrakostnader. I sammanhanget skall vi inte glömmabort att den här investeringen framför alltmotiveras av att den innebär en rationalisering.Vari ligger rationaliseringen? Jo, ett mindre antalanställda kommer att behövas. Jag minns intesifforna exakt, men det är ett antal människor sominte kan fortsätta med sitt nuvarande arbete närautomatiseringen har genomförts. Det skall ocksåvägas in i sammanhanget.Anf. 21 ():Herr talman! Jag tror att vi är väldigt illa ute om vibygger antaganden på statistiken över den trafiksom har förekommit . Häröppnas helt nya förbindelser, en helt ny marknad --förbindelser som inte har funnits sålänge den s.k. järnridån fanns.Naturligtvis skall SJ ta sitt ansvar här, man skallaldrig frånsäga SJ ansvaret i sammanhanget.Samtidigt är det fråga om ganska tungainfrastrukturinvesteringar som inte SJ ensamt kanbära. Järnvägsinvesteringar gör vi överallt i landet.Varför skulle den här investeringen skilja sig frånde tunga investeringar som samhället gör i övrigadelar av landet?Jag tror att statsrådet blandar ihop anläggningaroch teknik. Det är i första hand fråga om enomlastningsstation och i andra hand enomaxlingsstation. Den senare anläggningen finnsöver huvud taget inte i . Det är viktigtatt båda alternativen finns dels därför att godsetibland går över gräns på lastbilar, dels därför attomaxlingsstation är någonting som byggs och finnsi och nere på kontinenten. Den modernateknik som kommer på det här området är detviktigt att ta till sig och nyttja för att få det helarationellt. Skall vi få det rationellt gäller det att setill att de stora investeringarna förverkligas. Mendet klarar inte SJ på det här området. Vi kräver inteatt SJ skall göra det enligt beslut i andradelar av landet heller.Vi är beredda att pumpa in miljarder ijärnvägsnätet, och då måste vi också vara villiga attgöra det i de norra delarna av landet inför de storahandelsmöjligheter som sannolikt kommer attöppna sig när man kopplat ihop järnvägarna mellanFinland och Ryssland.Det är viktigt, statsrådet , att vi ser till attinvesteringen förverkligas och att vi inte fastnar i enständig evighetsdiskussion om vem som bäransvaret. Det är faktiskt vi politiker som bärhuvudansvaret, inte minstkommunikationsminister . Det är dags nu attvi lyfter fram den här frågan. I förhållande tillinvesteringar i o.d. är det fråga omfickpengar, dock tillräckligt stora för att man inteklarar av det på lokal nivå. Låt oss se till att vipolitiker skapar förutsättningar för ett effektivthandelsutbyte även i norr. Låt oss vända blickarnamot norr, inte bara mot EG i söder. Jag är heltövertygad om att det lönar sig för AB meddessa handelsförbindelser.Anf. 22 Kommunikationsminister ():Herr talman! och jag äregentligen helt eniga om att det är enframtidssatsning och att det är SJ som beslutar. Vadkan då regeringen göra? Jo, man kan ge SJ ochandra affärsverk extra medel för att tidigareläggainvesteringar. Det föreslår vi nu i denkrisproposition där parti harvarit med om att förhandla fram en lösning.Jag tror att dessa faktorer sammantaget gör att detfinns mycket goda förutsättningar för SJ, om dethär projektet fyller de kriterier som Sten-OveSundström här anger, att också genomföra det.Anf. 23 ()Herr talman! Jag är överens medkommunikationsministern om vikten av att det härprojektet kommer i gång. Låt mig avslutningsvisuppmana statsrådet att trycka på i den här frågan,för man har väntat på det här projektet alldeles förlänge. skall pengarna till. Den föregåendeinterpellationsdebatten handlade också om ettviktigt Norrlandsprojekt. Se till att dessa tvåNorrlandsprojekt kommer till stånd, så att vislipper antydningar om att politikerna bara satsar isöder. Låt oss se till att vi får till stånd denna viktigainvestering i . Därmed får vi ocksåtillgång till en allt viktigare marknad i öst.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1992/93:18 om svenskjärnvägsindustriAnf.24 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågatnäringsministern vilka åtgärder regeringen ärberedd att vidta för att vi skall kunna behålla ensvensk järnvägsindustri.