prot · GG0944 · 1992-12-14 00:00:00 — Det framgår också att en avgrundtankarna därvidlag är just den som SigridBolkéus efterlyser, nämligen att rättshjälpssystemetmåste utformas så att det garanterar rättvisa mellandem som har och dem som inte har rättsskydd.Även om rättshjälpen görs subsidiär i förhållandetill rättsskyddsförsäkringar kommer ju, enligtpropositionen, rättshjälpens karaktär av socialskyddslagstiftning att bibehållas. Etttillkännagivande av något som regeringen redanöverväger kan rimligen inte fylla någon funktion.Jag tycker faktiskt att även reservation 2 innebärnågot av en strid om påvens skägg. Enligt denföreslagna 14 b § skall man ju, om än restriktivt,helt eller delvis kunna efterge såväl grundavgiftsom tilläggsavgift, om det är uppenbart att denrättssökande saknar möjlighet att betala avgifterna.Skillnaden är ju bara att man frångår nuvaranderegler med generell eftergift i vissa inkomstlägenoch i stället inför en prövning i det enskilda fallet.Det är ett belopp om som vi diskuterar,. Jag tror att väsentligtöverdrev det här problemets vidd. Som sägs ipropositionen är det inte troligt att det kommer attbli fråga om någon större övervältring avrättshjälpskostnader på kommunerna i form avsocialbidrag.Till betänkandet har vidare fogats någrareservationer från Ny demokrati som avserrättshjälp åt utlänningar samt den s.k.timkostnadsnormen. Även i reservation 7 frånSocialdemokraterna tas timkostnadsnormen upp.Regeringen har i ettregeringsbeslut fastställt timkostnadsnormenavseende rättshjälpstaxorna för . Detinnebär i korthet att för äktenskapsskillnadstaxantimkostnadsnormen har frysts till nu gällande nivå,exkl. moms. I brottmål har en sänkning avnormen skett till exkl. moms. Avpropositionen framgår att förslag till ytterligarebesparingsåtgärder på detta område utreds vidare.De förslag som dessa överväganden kan leda framtill kräver emellertid inga lagändringar.Nej, tyvärr, , har jag inget svar på vadjustitieministerns överläggningar medAdvokatsamfundet har utmynnat i. Men eftersomutredning fortfarande pågår, utgår jag från attockså förhandlingarna med Advokatsamfundetpågår och inte har slutförts. Det är ju här, somSigrid Bolkéus säger, en svår balansgång. Vi kaninte från riksdagena sida bidra till atttimkostnadsnormen sätts så lågt att vi riskerar att fåett A- och ett B-lag på det här området. Det är juredan nu så att skickliga och mycket anlitadeadvokater över huvud taget inte åtar sigäktenskapsskillnadsärenden eller brottmål,eftersom de inte anser sig ha råd med det.I den mån timkostnadsglidningen skulle vara etttecken på att det förekommer fusk på området ärjag övertygad om att en ytterligare sänkning ellerförsämring av timkostnadsnormen i så fall inteskulle vara ägnad att komma till rätta med sådantfusk, snarare tvärtom.Utredning pågår, och saknar helt ochhållet underlag för att fatta något beslut i frågan . Därför måste vi i avvaktan på denna fortsattautredning nöja oss med de justeringar avtimkostnadsnormen som redan skett för 1993.Vad beträffar rättshjälp till utlänningar harjustitieministern tillkallat en särskild utredare föratt göra en översyn av vissa delar avutlänningslagstiftningen, varvid även frågan omrättshjälpslagstiftningen kommer att aktualiseras.Detta uppdrag skall redovisas redan vid årsskiftet.Utskottet anser naturligtvis att pågåendeutredningsarbete bör avvaktas, så att vi fårtillräckligt underlag för ett ställningstagande idenna fråga.Slutligen har berört frågan omrättshjälpens framtida organisation. Ipropositionen föreslås en ändring som gör detmöjligt för regeringen att låtaRättshjälpsmyndigheten ta över Domstolsverketsuppgifter på detta område. Denna fråga synes varai huvudsak av administrativ art, och utskottet kaninte se att den är av sådan dignitet att den fordrarsärskilt riksdagsbeslut framöver. Jag anser att vimed förtroende kan överlåta åt regeringen attbestämma vilken ordning som kan vara denlämpligaste.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 76 () replikHerr talman! Jag har fått ett påpekande om att maninte brukar yrka bifall till alla sina reservationer.Jag yrkar därför bifall till reservationerna 7 och 2,vilka är de viktigaste. Men vi står naturligtvisbakom de andra reservationerna.Jag har fått besked om att kan tala om ifall det har skett någraöverläggningar med , men honförutsätter att så är fallet. Vi tycker att det borde hanämnts någonting i propositionen om detta. Det ärfaktiskt justitieministern gav löftet. Detär synnerligen angeläget att förslagen läggs påbordet. Det har vi rätt att begära.Så till frågan om jämkningsregeln. ChristelAnderberg och utskottet tycker att detta förslag ärväl avvägt och att det är alldeles riktigt att också desom lever på socialbidrag skall bidra, t.ex. genomatt låna osv. Man säger t.o.m. i betänkandet attförslaget har ett pedagogiskt värde. Vad är det förpedagogiskt värde, när det redan i propositionensägs att man kommer att övervältra kostnaden på,kommunerna? Vad är det för pedagogiskt värde iatt många avstår från att söka socialbidrag ochdärmed inte kan tillvarata sin rätt?Jag tycker att detta är ett praktexempel på s.k.rundgång med skattepengar. Det leder till krångel,ökad administration och till att advokathjälp tillrättsökande försenas. Det kan också hända attadvokaterna tycker att det blir så byråkratiskt attdet blir ändå svårare att få duktiga advokater attarbeta inom rättshjälpsområdet. Jag tror inte attdessa besparingar blir verklighet. De kommer helteller delvis att ätas upp.Christel sade att det inte behövs ettriksdagsbeslut angående framtidens organisation.När man byter ut med denmyndighet som regeringen så beslutar, har mantänkt sig att göra detta utan inblandning frånriksdagen. Vi anser att detta i allra högsta grad ären riksdagsfråga.Sedan tog också upp frågan omrättshjälpens förhållande till olika former avförsäkringar. Det står i betänkandet på s. 7 att detskall ske ytterligare överväganden innan mankommer med förslag. Vi tycker att uttrycket''ytterligare överväganden'' är för tunt. Det behövsen noggrann analys.Anf. 77 ()replik:Herr talman! Jag sade inte, , att jaginte kunde svara på om det hade pågåttöverläggningar med . Detframgår av propositionen att så har skett. Vad jagsade var att jag inte i dagens läge kan lämna någotbesked om hur dessa förhandlingar har avlöpt. Jagtror heller inte att de är slutförda, eftersomutredningen fortfarande pågår.Vad gäller jämkningsregeln och det pedagogiskavärdet, , finns inte några ''fria''rättigheter. Vad som står i propositionen är att detav pedagogiska skäl är värdefullt eller nödvändigtatt den enskilde själv får stå för en viss del avkostnaderna. Nuvarande system uppmuntrar inte,vilket påpekar i sin rapport, tillnågot som helst kostnadsmedvetande.Justitieministern gör på något ställe i propositionenen jämförelse med läkar- och tandläkarbesök.Även den som för sitt uppehåll är beroende avsocialbidrag får själv erlägga en viss avgift varjegång som han går till sin doktor. Det finnshögkostnadsskydd och sådant, och det har manbyggt in även i det föreslagna systemet förrättshjälp.Jag anser fortfarande att detta tal om att kostnaderövervältras på kommunerna är betydligtöverdrivet.Anf. 78 () replik:Herr talman! säger att detframgår av propositionen att justitieministern harhaft förhandlingar med advokatsamfund.Jag kan inte finna en redovisning av vad som harframkommit vid de förhandlingarna. Ipropositionen talas om att man har haftöverläggningar, och det var en mängdorganisationer och myndigheter närvarande.Så till frågan om jämkningsregeln och pedagogiskaskäl. Jag vill påminna om attden bärande tanken med rättshjälpsavgiften är attvarje rättsökande utifrån sin individuella förmågaskall bidra till kostnaderna för rättshjälpen. Redannär förslaget läggs fram är man medveten om attförslaget strider mot dessa målsättningar. Härföreslås att människor som inte har någonbetalningsförmåga alls skall betalarättshjälpsavgift.Att jämföra tandläkarbesök och läkarbesök medbehov av rättshjälp är en dålig jämförelse. Härhandlar det om den viktiga rättsäkerheten.Anf. 79 ()replik:Herr talman! Jag har varit verksam i rättsväsendeti , och jag kan försäkra att ävenjag värnar om rättsäkerheten.I det samhällsekonomiska läge somSocialdemokraterna lämnade efter sig i arv till dennuvarande regeringen finns det inte något områdedär man kan undgå att leta efter besparingar. I den särskildaekonomiska debatt som anordnades i kammarenför sade , att idetta läge kan inte någon grupp i vårt samhällepåräkna fribrev. Det vore trevligt om den klarsynenkan sprida sig även till Socialdemokraterna.Justitieministern kan naturligtvis inte redan i dettatidiga skede redovisa utfallet av överläggningarnamed . Kunde hon det skulle honinte behöva skriva att detta är något som behöverövervägas ytterligare och att regeringenåterkommer på området.Som inledningsvis sade, är detekonomiska läget så kärvt att vi inte hinner avvaktafinsnickeriet. Vi är tvungna att göra deförändringar som man kan genomföra relativtsnabbt utan ytterligare utredande.Andre vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterligare replik.Anf. 80 (nyd)replik:Herr talman! Jag noterar av att en utredning beträffande rättshjälp åtutlänningar pågår. Vi i Ny demokrati vill här ikammaren genom våra reservationer markera hurviktig denna fråga är.Det har framförts att man bör söka vinna tid vidvoteringen. Vi i Ny demokrati vill i dettasammanhang påpeka att vi självfallet står bakomNy demokratis reservationer till utskottetsbetänkande. Men för att spara tid vid voteringen,nöjer jag mig med att yrka bifall till reservationerna4 och 5. Dessutom överväger vi att yrka bifall tillreservation 7, som avgetts av Socialdemokraterna.Anf. 81 ()replik:Herr talman! Jag kan trösta medatt också regeringen anser att det är synnerligenangeläget att se över frågan om kostnader föroffentligt biträde till utlänningar. Det framgår avRiksrevisionsverkets rapport att just den delen stårför en betydande del av de stora kostnadsökningarvi haft på detta område under de senaste åren.Detta är en fråga som på intet sätt kommer attfuskas bort. En enmansutredare är tillsatt, ochresultatet av den utredningen skall presenterasinom kort, dvs. efter årsskiftet.Jag är övertygad om att vi kommer att få tillfälleoch anledning att återkomma till den härdiskussionen relativt snart.Anf. 82 (nyd)replik:Herr talman! Jag är nöjd med svaret, ChristelAnderberg. Ny demokrati ser fram emot det förslagsom regeringen ämnar lämna i denna fråga.Anf. 83 ():Herr talman! När den allmänna rättshjälpeninfördes sades det i förarbetena tillrättshjälpslagen att syftet var att rättshjälp skulleges i sådan utsträckning att ingen av ekonomiskaskäl skulle vara förhindrad att tillvarata sinaintressen. Det var alltså meningen att den allmännarättshjälpen skulle spela en viktig roll för att främjaallas likhet inför lagen.Vad har hänt ? Rättshjälpen har undanför undan urholkats genom besparingar påanslaget. Rättshjälpsavgifterna har höjts och storarättsområden har förts bort från rättshjälpen ochförts över till försäkringssfären. Taxorna pårättshjälpsområdet har kraftigt urholkats genom attde inte höjts i takt med inflationen. Detta medföratt det är attraktivt bland advokater attåta sig rättshjälpsärenden. kan dettainnebära att rättshjälpsområdet utvecklas till ettslags juridikens B-område.Det förslag som behandlas har inte till syfte attkomma till rätta med dessa brister. Det innebär istället ytterligare försämringar, vilket i sinförlängning kan innebära att systemet totalt mistersin funktion.Det senare illustreras bäst genom attdepartementschefen i propositionen medger att deförändringar som är på väg att genomföras, kanfå till följd att kostnaderna för rättshjälpen i vissafall kan få bäras av kommunerna i form avsocialbidrag. Det sägs inget om vad man vinnermed en sådan kostnadsövervältring.Vad man däremot kanske kan förutsäga är attmånga människor drar sig för att ansöka omsocialbidrag. Därmed mister de kanskemöjligheten att hävda sin rätt.Rättsäkerheten står och faller med den ekonomiskasituationen. Det har vi fått höra av ChristelAnderberg. Hon åberopar vad harsagt om att ingen grupp kommer att lämnas oberördav krisen. Jag är inte så säker på att dåmenade dem som behöver rättshjälp för att klara avsina angelägenheter.Herr talman! Ofta när ett domstolsutslag eller enrättegång diskuteras brukar man, ibland kanskemed både humor och ironi, höra att rikeslag är de rikas lag. Man tar onekligen ett steg i denriktningen genom de föreslagna förändringarna ochförsämringarna.Jag yrkar bifall till motion 1992/93:Ju9 om avslag påpropositionen.Anf. 84 ():Herr talman! Jag vet inte om satthär i kammaren och lyssnade på den ekonomiskadebatten. Det gjorde jag. Eftersom att ingen grupp kan räkna med fribrev, tordehan ha syftat även på dem som söker och behöverrättshjälp, ingen grupp nämnd och ingen gruppglömd.Man spikar inte spikar i några kistor genom det härförslaget, . Grundtankarna bakomhela rättshjälpssystemet kommer alltjämt att liggakvar. Det finns en uttrycklig regel som möjliggöreftergift av grundavgift och tilläggsavgift för densom saknar möjlighet att betala, även om det ipropositionen rekommenderas restriktivitet vidsådana prövningar.Minimibeloppet på den grundavgift som vidiskuterar är , . Jag trorinte att det är så värst många som behöver gå tillsocialen enbart för den kostnadens skull.Det är ju så med alla välfärdssystem att om manlåter det hela fara i väg, tappar man så småningomförmågan att hjälpa och stötta dem som är i störstbehov av hjälp. Vi kan inte pytsa ut litet hjälp tillalla medborgare. Vi måste koncentrera begränsaderesurser till dem som har de största behoven.Anf. 85 ():Herr talman! Det är ju inte första gången sombesparingar på det här området diskuteras. Omman återkommer då och då med försämringar, blirdet ju som i talesättet att droppen urholkar stenen.Vi kommer till slut till en ohållbar situation om manvill upprätthålla allas likhet inför lagen.Hänvisningen till den ekonomiska situationen är enbekräftelse på att rättssäkerheten tydligen hör ihopmed den ekonomiska situationen. Om det blirsämre tider tummar man på detta. Blir det bättretider kan man vara litet generösare. Jag kan intetolka det på något annat sätt.När det gäller vad menade med olikagrupper, har jag svårt att tänka mig att han menadedem som behöver rättshjälp som en särskild grupphär i samhället. Det borde åtminstone vara ett bevispå motsatsen att jag kan hänvisa till vår partimotionmed som första namn. Där yrkar viavslag på den här propositionen. Jag har svårt atttänka mig att han då menade att även dessa grupperskulle vara med och ta sin del.Anf. 86 ():Herr talman! , den borgerligaregeringen avser inte att på något sätt göra avkallpå rättssäkerheten, tvärtom. Om det finns någotsom mitt parti verkligen har värnat om under årenslopp, är det rättssäkerheten.Samtidigt måste vi konstatera att vi inte kan hasystem utan några som helst spärrar. påpekar att det nuvarandesystemet är sådant att det inte finns några som helststimulanser till kostnadsmedvetande. Vi måste pånågot sätt försöka bygga in kostnadsmedvetandet isystemet.Alla kloka advokater och försvarare diskuterar ettutslag i underrätt med sin klient. De avstyrker frånöverklaganden i sådana fall där utsikterna att fåändring i högre instans är obefintliga. Förnärvarande finns det ingen anledning för klientenatt lyssna på det örat, eftersom det inte kostarhonom något att gå vidare. Han har allt att vinnaoch intet att förlora. Om han nu själv får bära endel av kostnaden i högre instans finns det anledningatt tro att han kommer att lyssna på kloka råd istörre utsträckning än . Det förekommer enhel del okynnesöverklaganden, inte minst inombrottmålsområdet.Anf. 87 ():Herr talman! Det är delikata avgöranden somadvokaterna och rådgivarna skall göra i dessa fall.En mindre bemedlad person som skall diskutera enrättegång eller ett tvistemål har mindre möjlighetatt föra ärendet vidare. Det är icke likhet införlagen. Den som har bättre resurser kan själv avgöraom han vill föra målet vidare. I det andra fallet finnsinte den möjligheten.Anf. 88 ():Herr talman! Det är riktigt, , attdet är mycket delikata överväganden det är frågaom. Jag kan försäkra att ledamöter av SverigesAdvokatsamfund har betydligt bättre grund för attgöra dessa överväganden än vad ledamöterna iSveriges riksdag har i generella ordalag.Jag sade inte att advokaterna skall ge sig in och göraekonomiska överväganden. Klienten måstenaturligtvis själv ta med de ekonomiska aspekternasom en del av sitt beslutsunderlag, när det gäller attöverklaga eller inte överklaga. Det enda somadvokaten skall göra är att ge goda juridiska rådgrundade på sin erfarenhet.Anf. 89 ():Herr talman! Frågan gäller inte om det äradvokaterna eller ledamöterna av riksdagsom är bättre skickade att avgöra om ett mål skallgå vidare. Frågan handlar om att den människa somvill ha råd för att fortsätta en rättegång eller etttvistemål skall ha möjlighet till detta oavsett omhan har en tunn eller en tjock plånbok. Det handlarinte om huruvida det är ledamöterna av eller advokaterna som skall avgöra denfrågan eller vilka av dem som är bättre skickade attgöra det. Jag betvivlar inte att advokaterna ärbättre i den meningen än Sverigesriksdagsledamöter. Det handlar inte om det.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Ökad konkurrens inom kommunalverksamhetFöredrogssocialutskottets betänkande1992/93:SoU9 Ökad konkurrens inom kommunalverksamhet (prop. 1992/93:43).Anf. 90 ():Herr talman! Vi skall nu behandla en propositionsom kommer från . Den syftartill att öka konkurrensen inom den kommunalasektorn.Den berör framför allt den sociala lagstiftningen.Men propositionen tar även upp konkurrenseninom den kommunala räddningstjänsten ochsotningsväsendet. Vi har fått yttranden frånförsvarsutskottet och konstitutionsutskottet.Herr talman! Det är anmärkningsvärt attregeringen lägger fram denna proposition när deflesta förslag som den tar upp är föremål föröversyn i olika utredningar. Det är så viktigt förregeringen att genomföra privatiseringar att manbortser från att det finns rättsliga oklarheter. Vad gäller beträffandetystnadsplikt och sekretess när kommunen läggerut verksamhet på privata entreprenörer?Vi socialdemokrater anser att det är bra medkonkurrens inom den kommunala sektorn.Konkurrens kan bidra till att öka effektiviteten,men den måste ske på lika villkor och på etträttssäkert sätt.Vi kan välja många olika metoder och medel för attuppnå fastställda mål. Produktion av tjänster inomden kommunala sektorn bör därför ske i olikaformer, t.ex. offentlig, kooperativ eller privat.En rättvis fördelning av service och att utjämnarisker mellan individer och livsskeden är några avde mål som styrt den offentliga sektornsuppbyggnad. Målen är politiskt styrda, ochansvaret för att de uppfylls är politikernas.Att en verksamhet bedrivs inom den offentligasektorn beror i många fall på att det har funnits ettbehov av att skydda medborgarna motmarknadskrafternas effekter och för att lösakollektiva problem på ett samhällsekonomiskt ochsocialt förnuftigt sätt.För den kommunala verksamhet som inte skallbedrivas i offentlig regi är det extra viktigt attkvalitetskrav läggs fast för att kunna garantera engod vård och omsorg. Därför bör fastslås i lag att allverksamhet som läggs ut på entreprenad skallbedrivas på ett sådant sätt attlikställighetsprincipen upprätthålls.Om propositionens förslag genomförs, kan vi få enutveckling mot privata monopol. Det finns ingetförslag i propositionen som förbjuder detta. Detfinns inte någon sådan bestämmelse isocialtjänstlagen eller tandvårdslagen. Det harfunnits tidigare, men tas nu bort. Visocialdemokrater anser att folktandvården även ifortsättningen skall ha det fulla ansvaret för barn-och ungdomstandvården och för de speciellagrupper som har ett stort behov av tandvård.Folktandvården har varit mycket framgångsrik ocheffektiv. Den har lagt grunden till den godatandhälsa som finns hos stora delar avbefolkningen med hjälp av den systematiskttandhälsoorienterade barntandvården.Det måste finnas en viss andel verksamhet ikommunal regi om det skall finnas en verkligkonkurrens. Konkurrens förutsätter att det finnskonkurrenter. I vissa delar av den konmmunalaverksamheten kan det bli svårt att få till stånd enkonkurrens. Konkurrenterna kommer i alla fall inteatt stå i kö i glesbygdskommunerna. Omkommunerna avhänder sig de egna resursernakommer de att förlora i handlingsfrihet. De förloraregen kompetens, och de får inte möjligheter atttesta entreprenörernas verksamhet motverksamhet i egen regi. Medborgarnas valfrihetkommer att begränsas väsentligt. Vilken valfrihetgäller för den som önskar verksamhetom sådan inte finns?Herr talman! Vi vänder oss mot att privatverksamhet forceras fram till varje pris inomkommunerna. Demokratiska spelregler ochrättssäkerhet måste beaktas. Hur blir det medoffentlighetsprincipen och allmänhetens rätt tillinsyn? Detta är inte klarlagt. Skall den urgamlarätten för medborgarna tas bort, eller skallmedborgarna få samma rätt till insyn i den privatanäringsverksamheten?I propositionen aviseras också ett förslag omobligatorisk anbudsupphandling. För osssocialdemokrater är detta otänkbart. Vi reagerarockså starkt mot tidigare ingrepp som har skett motdet kommunala självstyret, som t.ex. införandet avfristående skolor. Kommunerna tvingas att lämnabidrag till de privata skolorna, som oftaöverkompenseras för sina kostnader. Detta systemhar kritiserats från en mängd håll, inkl.Kommunförbundet.Vi socialdemokrater slår vakt om den kommunalasjälvstyrelsen. Förslaget om obligatoriskanbudsupphandling skulle också strida motEuropakonventionen om självstyrelse.Jag hoppas att det finns fler partier i dennakammare som slår vakt om den kommunalasjälvstyrelsen.Herr talman! Det som oroar mig mest ärändringarna i speciallagstiftningen. Där finns såmycket som är oklart och oroande. Det gäller t.ex.myndighetsutövning. Det måste klargöras vad somär myndighetsutövning. Det är därför nödvändigtatt denna fråga klargörs inom de nu aktuellaverksamheterna och att det görs en skillnad mellanvad som är att anse som myndighetsutövning ochvad som är andra förvaltningsuppgifter innanförslag till lagändringar över huvud taget övervägs.Socialtjänstkommittén arbetar med att få klarhet idenna fråga. var det självklart attutredningen skulle lämna sina förslag innenändringar företogs. Men så är det inte . är detbråttom med tvångsprivatiseringen.Herr talman! En utveckling mot ökadentreprenadverksamhet borde inte drivas fram pådetta sätt utan att frågor om sekretess, tystnadspliktoch tjänstemannaansvar har klargjorts, och inteheller utan att de problem som uppstår i fråga ominsyn, offentlighet i privata företag noga har utrettsoch analyserats.JO har redan fått in en anmälan fråntillsynsmyndigheten i om attkommunerna lämnar ut utredningar om barn somfar illa till privata bolag. Tyvärr kommer JO inte attuttala sig i ärendet förrän behandlingen i riksdagenav denna fråga är klar. Men JO:s personligauppfattning i denna fråga är, enligt en intervju itidningen , att dessa utredningarär myndighetsutövning och alltså inte får lämnas ut.Men propositionen är oklar, ochutskottsbehandlingen har inte heller klargjortfrågan.Kommuner utan känsla för de svagaste, där barapenningen gäller, struntar i gällandelagar. Med det beslut som de borgerliga, med hjälpav Ny demokrati, kommer att fatta, kommer vi ifortsättningen att få se än mer skrämmandeexempel på privatisering av myndighetsuppgifter.Herr talman! Ett annat skrämmande exempel påregeringens okänslighet, eller okunskap, är hurman i specialmotiveringen till förändringen avlagarna kan skriva att administrationen av densociala verksamheten, t.o.m. individ- ochfamiljeomsorgen, kan lämnas över i privata händer.Det s.k. socialregistret är ett av de mest känsligaområdena inom hela socialförvaltningen. Här finnsalla uppgifter om människor som har kommit iberöring med .