prot · GF09120 · 1992-05-26 00:00:00 — Det går nämligen att odla giftfritt.På vilket sätt är miljöministern beredd attmedverka? Så vitt jag förstår frågan upp pådagordningen. Där har miljöministern ett stortansvar.Överläggningen var härmed avslutad.63 § Svar på fråga 1991/92:833 om sjöfarten ochStockholms skärgårdAnf. 379 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig närregeringen tänker presentera konstruktiva förslagtill lösningar på de problem som sammanhängermed sjötransporter i den känsliga och unikanaturen i Stockholms skärgård.Kusten och skärgården i östra hargenom sin natur- och kulturmiljö ett storthelhetsvärde både i ett internationellt och i ettnationellt perspektiv. Särskilda bestämmelserenligt 3 kap. naturresurslagen gäller med hänsyn tillnatur- och kulturvärdena inom detta område.Fr.o.m. knyts farledslagen tillnaturresurslagen, vilket innebär att tillåtligheten avnya farleder och andra åtgärder för sjöfarten alltidskall bedömas utifrån dess inverkan på natur- ochkulturmiljön. blir det ett formellt krav påatt det till en ansökan om tillstånd enligtfarledslagen skall fogas enmiljökonsekvensbeskrivning som möjliggör ensamlad bedömning av åtgärdens inverkan påmiljön, hälsan och hushållningen mednaturresurser.Inom miljö- och naturresursdepartementetkommer vi med stort intresse att ta del av resultatetav den utredning som regeringen tillsatte i maj 1991om hur de land- och sjöbaserade person- ochgodstransporterna till och från Stockholmsregionenskall kunna samordnas. En viktig uppgift för denutredningen är att kartlägga och analysera hurfärjetrafiken och den anknytande landtrafiken kanutformas med hänsyn till såväl miljön som etteffektivt transportsystem.Utredningen väntas komma med sina förslag nu isommar. Därefter kommer regeringen att taställning till utredningen och de problem somGudrun nu har tagit upp.Då , som framställt frågan,anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att AnnikaÅhnberg i stället fick delta i överläggningen.Anf. 380 ():Fru talman! Jag tackar å vägnarför svaret på denna fråga, som hon tyvärr inte självkan ta emot eftersom hon är förhindrad.Miljöministern säger att regeringen kommer att taställning när denna utredning har redovisat sinaförslag. Men anledningen till att frågan ställs just nuär att det för oss som inte tillhör regeringen redanär klart vilka förslag utredningen lägger fram. Deförslagen har redan presenterats i massmedia. Degår ut på att man aktualiserar den s.k.Rödkobbsleden, som har väckt många protester.Värmdö kommun lade t.ex. in sitt veto mot den.Det var anledningen till att man tillsatte dennautredning. Det är en farled som kommer attinnebära mycket stora ingrepp i den känsliga natur,som miljöministern i sitt svar nämner är väl värd attvara rädd om och hantera varsamt.Det betyder fortsättningen på en utveckling medallt större båtar och allt tyngre sjöfart in iStockholms känsliga skärgård. Alternativet skullevara att man lokaliserade ut en del av den tyngresjöfarten till hamnar utanför centrala --till , eller andra hamnar.Det är synd att vi inte kan få ett mer preciserat svarpå denna fråga. Jag tror att det är oerhört mångasom nu känner rädsla för att Rödkobbsleden, trotsalla de protester förslaget har väckt, skall bli denväg man väljer för sjöfarten.Anf. 381 Miljöminister ():Fru talman! Vi brukar traditionellt undvika attspekulera kring medieuppgifter. Här finns enutredning. Den skall komma med förslag. Det ärdess uppgift. Vi bedömer detta efter sedvanligbehandling.Jag är medveten om att utredningen är fri attkomma med sådana här förslag. Men det totalaresultatet av förslagen skall vara att man får enbättre trafikföring, som inte belastar regionen medonödig genomfartstrafik. Det är innebörden avdirektiven. Jag utgår från att utredaren beaktar det.Vi har möjlighet att välja olika leder genomskärgården. Jag vill inte uttala mig preciserat närdet gäller Rödkobbsleden. Sanningen är attVärmdö kommun har kvar sin vetorätt. Det harspekulerats kring att man skulle byta denna led moten annan och därmed hantera den politiskamajoriteten i . Låt mig säga att det kanfinnas anledning att föra en kritisk debatt kringdetta. Men jag kan inte göra det med utgångspunkti förslag som ännu inte är framlagda. Det är motden bakgrunden jag drar gränsen.Jag har erfarenheter från detta område sedantidigare, efter att ha varit kommunikationsministeri . Jag är fullt medveten om den känsligamiljö det här handlar om. Jag har alltid försöktvärna , som är något helt unikti världen.Anf. 382 ():Fru talman! Jag är glad över beskedet attmiljöministern delar uppfattningen att det är viktigtatt värna . Vi är många somhar den uppfattningen. Jag är också glad över detfaktum att farledslagen numera är knuten tillnaturresurslagen och att vi därmed kommer att fåsåväl en miljökonsekvensbeskrivning som enprövning enligt naturresurslagen av förslaget.Det är min förhoppning att Rödkobbsleden inteskall bli förverkligad. Det bästa sättet att skyddadenna känsliga natur är att lokalisera ut en del avsjöfarten. Vi får återkomma till den diskussionen.Överläggningen var härmed avslutad.64 § Svar på fråga 1991/92:836 om miljöavgifterpå sprayfärgerAnf. 383 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att minskaförekomsten av klotter och förbättra möjligheternatill saneringsåtgärder.Jag håller helt med om att klotter är ett otyg sombör bekämpas. har föreslagit attsprayburkar som används vid klottring skall beläggsmed en miljöavgift som kan finansieraklottersaneringen.Förslaget stämmer överens med min syn attprodukter bör belastas med även de samhälleligakostnader de ger upphov till. I detta fall är det docksvårt att skilja ut den målgrupp som borde drabbasav avgiften från övriga konsumenter som köpersprayburkar. Det är inte ens säkert att klottrarenköper sin burk. Det är därför inte troligt attavgiften skulle få en styrande effekt. Deadministrativa kostnaderna för att ta ut en avgiftmåste också ställas mot de kostnader som avgiftenavses täcka.Mot denna bakgrund är jag inteberedd att föreslå någon miljöavgift påsprayburkar.Anf. 384 ():Fru talman! Det kan tyckas litet gnälligt att reta sigpå klottret. Men detta är ett viktigt problem fördem som är kollektivtrafikresenärer istorstadsregioner och tvingas åka medganska nergångna bussar eller tåg som har blivitnerklottrade. Man nöts mot det . Dettaklotter är för det mesta inte någon vacker graffiti,utan en ganska trist och dyster anblick.Jag beklagar att miljöministern inte tycker attdenna idé är värd att pröva. Argumentet är attkostnaden inte drabbar dem som användersprayburkarna på ett felaktigt sätt, utan dendrabbar ett större kollektiv. Till svar på det kan jagsäga att kostnaderna för att sanera definitivtinte drabbar dem som har klottrat. De drabbarskattebetalarkollektivet och resenärerna viaavgifterna. Vi finansierar inte saneringen pånågot bättre sätt.Om det nu är så att klottrarna inte köper sinafärger, kan en avgift som fördyrar produkten iaffären kanske öka angelägenheten hosaffärsinnehavarna att håller bättre reda påburkarna, så att den som vill ha en sådan blirtvungen att köpa den. Det kanske kunde vara ettsätt att komma till rätta med det problemet, i denmån det existerar.Anf. 385 Miljöminister ():Fru talman! Jag skall inte utvidga svaret på dennafråga alltför mycket. Jag delar om klottret. Det är viktigt att nämna,även om jag inte gör det i svaret, att det klotter somAnnika tar upp är straffbart och skallåtgärdas den vägen i första hand. Om det voremöjligt att få en effektivitet i andra åtgärder är jagden förste att ställa upp på det.Det är klart att det är möjligt att höja skatter ochavgifter. Men de skall vara effektiva när deanvänds. I annat fall leder de enbart till irritation.Jag gör bedömningen att det inte är möjligt attträffa just det klottrande kollektivet på ett effektivtsätt denna väg. Jag tror att vi måsta ägna oss meraåt social kontroll i detta fall, om jag får använda detuttrycket, och hålla ordning på dem som klottrar påolika offentliga platser.Anf. 386 ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att man måstevidta andra åtgärder också. Detta är inte det allenasaliggörande. Jag skall inte förlänga denna debatt,för vi kommer inte längre. Jag tyckte att det var enidé värd att pröva i sammanhanget.Överläggningen var härmed avslutad.65 § Svar på fråga 1991/92:837 ommiljöproblemen på grund av fritidsbåtarAnf. 387 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att minskafritidsbåtarnas negativa miljöpåverkan.Fritidsbåtarna utgör inom vissa områden av året en väsentlig källa tillutsläpp. har i en rapportredovisat uppgifter angående utsläppen frånfritidsbåtarna i . Av rapporten framgår attutsläppen av kolväten och kolmonoxid iförhållande till motsvarande utsläpp från störrefartyg är så stora att anser att detfinns ett behov av att begränsa fritidsbåtarnasutsläpp.Inom -- somansvarar för dessa frågor -- pågår, i enlighet medregeringens förslag i åretskompletteringsproposition, ett brettöversynsarbete som bl.a. syftar till att undersökanya former för ekonomiska styrmedel inom helatransportsektorn.Innan resultatet kommer från dettaöversynsarbete, som bl.a. kommer att omfattafrågor rörande fritidsbåtarna, är jag inte beredd atti dag ta ställning till olika former av styrmedel påjust detta område.Anf. 388 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på denna fråga,även om jag inte är helt nöjd med det. Precis sommiljöministern redogör för kommer en stor del avde miljöfarliga utsläppen till havs frånfritidsbåtarna. Det är faktiskt så mycket som 90 %av kolväteutsläppen från sjöfarten som kommerfrån fritidsbåtarna. Även kolmonoxid och partiklarär stora problem. Eftersom flottan av fritidsbåtarhar ökat så kraftigt är detta ett stort problem, somvi med det snaraste bör göra någonting åt. Antaletfritidsbåtar har fördubblats , och det finnsanledning att tro att det kommer att fortsätta växa.Naturligtvis är detta något som behöver utredas.Men jag är inte riktigt säker på att jag är nöjd medatt skall se överdetta i samband med att man tittar på nyaekonomiska styrmedel. Det som sjöfartsverketföreslår, som jag tycker verkar vara en bra väg attgå, är att man skall kräva införande avkatalysatorer även på bensinmotorerna förfritidsbåtar. Man skulle kunna kräva att de infördesfrån förslagsvis 1995, om man ganska snabbt gickfram med ett sådant förslag.Jag tror att det är fara värt att ett utredningarbetedrar ut , så att vi skjuter på dessanödvändiga åtgärder onödigt långt in i framtiden.Jag tror att det är viktigt att man ganska snabbtkommer till beslut om hur man skall hantera detta.Anf. 389 Miljöminister ():Fru talman! Jag delar den uppfattningen och hyseringa tvivel om att man påkommunikationsdepartementet tar del av deutredningar som faller inom dess område. Just denutredning från , som jag nämner ifrågesvaret, innehåller konkreta förslag på dettaområde, något som jag är fullt medveten om.Utöver detta ingår, på det område som jag själv haratt handlägga direkt, miljöklassning av bränslen.Det har vi talat om tidigare här i . Detgäller naturligtvis också på detta område.Anf. 390 ():Fru talman! Jag undrar när ungefär man kanförvänta sig att det kommer några förslag som kanbehandlas av på detta område.Anf. 391 Miljöminister ():Fru talman! Jag har inte nämnt det i frågesvaret,och det beror på att det är öppet. Närdet gäller miljöklassning av bränslen kan jag svaraatt det handlar om förslag under detta år. När detgäller de övriga delarna är det riktigt som AnnikaÅhnberg säger, att det är ett större uppdrag sominnefattar också fritidsbåtar. Därför vill jag i dagensdebatt inte precisera tidpunkterna.Överläggningen var härmed avslutad.66 § Svar på fråga 1991/92:797 om Nitro Nobelsdynamittillverkning för försvarsändamålAnf. 392 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig om detfinns något förbehåll i regeringens godkännande avföretaget köp av år 1986avseende upprätthållande av dynamittillverkningför försvarsändamål.I ett beslut biföll regeringenen ansökan från -- somär ett helägt dotterbolag till . iNorge -- om att få förvärva samtliga aktier i i . Regeringens beslut innehålleringa förbehåll avseende dynamittillverkningen ellerandra villkor. I samband med förvärvet gjordeDyno Industrier A.S. vissa åtaganden gentemotden svenska staten som jag av sekretesskäl dockinte kan gå in på. Dessa åtaganden hindraremellertid inte att avmarknadsmässiga och/eller företagsekonomiskaskäl vidta nödvändiga förändringar av dessverksamhet i Gyttorp.Anf. 393 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Jag var rädd för att det skulle bli ungefär dethär. Oron är naturligtvis stor i utanförNora med anledning av att Dyno planerar att lägganer Dynamextillverkningen och flytta över den tillNorge.Detta är naturligtvis en regionalpolitisk ochnäringspolitisk fråga, men den har ocksåanknytning till försvarspolitiken. Nitro är ettföretag som har en viss produktion förförsvarsändamål. Jag vet att Nitro har ett åtagandetill FMV för framöver. Det vi allariksdagsmän från län undrade över när viskulle försöka att agera, var om det finns någotförbehåll ur försvarssynpunkt.Jag skulle vilja fortsätta frågandet och säga så här:Står det någonting om att man vill bevaradynamittillverkning i i det avtal som ärhemligstämplat? Kan försvarsministern se någotvärde i att man behåller den härdynamittillverkningen i ?Anf. 394 Försvarsminister ():Fru talman! Av lätt förstådda skäl kan jagnaturligtvis inte gå närmare in på vad ensekretessbelagd handling innebär. Jag kanemellertid säga så mycket, att Dynos skrivelse tillstaten när det begav sig innehöll en förtroliginformation om bolagets framtida verksamhet ochdess internationella strategi. Däremot finns detinga åtaganden om framtida verksamhet i Sverige.Av beredskapsskäl är det självfallet av ett visstvärde om tillverkning kan ske i också ifortsättningen. Detta är emellertid en fråga somborde ha klarats ut i samband med att övertagandetskedde år 1986.Låt mig dock också i rättvisans namn säga att det är1986, alltså då överlåtelsenskedde, faktiskt också hos fannsen viss tvekan om verksamhetens fortlevnad iGyttorp.Överläggningen var härmed avslutad.67 § Svar på fråga 1991/92:843 om överskottetpå livsmedel i beredskapslagrenAnf. 395 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser ta initiativ till att överskottet påmat inom försvaret skall kunna sändas tillbehövande i Baltikum.Låt mig först konstatera att denna fråga på intet sättär ny. Regeringen har redan uttalat att överskott avlivsmedel och andra förnödenheter från detmilitära försvaret bör kunna utnyttjas förhumanitära insatser i de baltiska staterna och iRyssland.Den 19 mars uppdrog regeringen på mitt förslagåt att föra en dialog hur ett uppkommetöverskott skall kunna utnyttjas. En viss del av detsom omsätts måste återanskaffas och för den delenbör vissa ekonomiska resurser tillföras, men i storadelar kan livsmedlen ges i bistånd underförutsättning att kostnader för frakt och annat kanbestridas via de anslag som finns för internationelltbistånd inkl. den s.k. östhjälpen.Bl.a. har ärtsoppa lämnats till enbiståndsorganisation för utportionering tillbehövande i . Biståndet har varitmycket välkommet.Låt mig vidare konstatera att de rutiner somtillämpas vid omsättningen av livsmedel innebär atten viss volym omsätts . Den utrangeradevolymen från förråden samlas vid olika regementenoch är som störst . Dessa livsmedelanvänds somförplägnad åt de värnpliktiga som fullgörgrundutbildningen eller i samband medrepetitionsutbildning och olikakrigsförbandsövningar. På detta sätt omsättslivsmedelsförråden successivt.Det bör dock inte ankomma på enskildaförbandschefer att avgöra vart biståndet skalllämnas. För detta finns som bekant ett centraltbiståndsorgan.Anf. 396 ():Fru talman! Jag vill tacka försvarsministern försvaret. Det är ju positivt att regeringen redan hartagit initiativ, som har gjort att man har kunnatsända över en del av beredskapslagret till Baltikumoch S:t Petersburg.Anledningen till att jag har tagit upp den här fråganär bl.a. en del pressartiklar. I det här fallet berättasom en överste vid en flygflottilj som säger att hanhar reagerat över att lagradekonserver har kastats. Ca 20--har kasseratsunder flertalet år.Med litet framförhållning skulle detta kunnaanvändas på ett nyttigt sätt. Jag tycker att det är braatt den nya regeringen nu har tagit initiativ till kan använda detta i bistånd till . Jagtror kanske inte att det är fullt så välplanerat närdet gäller att ta till vara detta, somförsvarsministern nämnde, och att den del som bliröver används vid manövrar och på olika sätt. Det ärnog viktigt att försvarsministern håller ett öga på deenskilda förbandscheferna och ser till att detverkligen går så väloljat till som svaret anger. Jag ärlitet kritisk till att det skulle fungera så bra redan,men målsättningen är ju att det skall bli så.Slutligen skall självfallet lämpliga biståndsorganvara med i hanteringen.Anf. 397 Försvarsminister ():Fru talman! Jag tror nog att det fungerar perfektnu. Jag vill ingalunda påstå det. Menförsvardepartementet har tagit initiativ till att fåupp snabbheten i den här verksamheten. Listor harfärdigställts över materiel för åtskilliga miljonerkronor. Det gäller långt ifrån bara livsmedel, utandet gäller även filtar, tält, kaminer och andra sakersom måhända kan vara av viss betydelse.Jag vill dock göra klart att försvarsdepartementetinte äger rätt att bedriva biståndsverksamhet. Detär inte vår uppgift. Däremot är vi självfalletberedda -- och det har skett -- att hjälpa till att ställatransporter och annat till förfogande underförutsättning att finansiering kan ske via deordinarie biståndsanslagen. Det finns ju faktisktpengar avsatta för detta.Jag kan bara ge ett exempel på hur snabbt det kangå när allt fungerar. Den överblivna medicinenm.m. från det s.k. Kuwaitsjukhuset överfördes tillEstland, och med svenskaHerculesflygplan från flygvapnet. Det tog inte merän 5--från det att idén kom upp till dess attregeringen hade fattat beslut och medicinen varlevererad till samtliga tre länder.Anf. 398 ():Fru talman! Jag skall inte förlänga debatten i densena timmen. Jag har sagt att jag är nöjd medsvaret. Jag är nöjd med att det nu går ut direktivinom försvaret att man kan se till att sända dettaöverskottsmaterial till hjälpbehövande. Det är braatt rutinerna skapas. Jag ser fram emot att försvaretskall samarbeta med lämpliga biståndsorgan för attta vara på dessa livsmedel och se till att de kommertill god användning.Överläggningen var härmed avslutad.68 § Svar på fråga 1991/92:754 om torskfisket iÖresundAnf. 399 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder med anledning av det danskafisket efter torsk i den svenska delen av Öresund.1932 års konvention med angåendefiskeriförhållandena i de till och Danmarkgränsande farvattnen innehåller regler, vilka gällerför de båda ländernas torskfiske i Öresund.Utanför ett djup vid stranden av ärtorskfiske med garn och krok överallt i sundetgemensamt för konventionsparterna. Trålfiskeefter torsk får ske endast inom ett begränsatområde i sundets nordligaste del utanför Kullabergoch Höganäs.Fisket i berörs också av 1973 årskonvention rörande fisket och bevarandet av delevande tillgångarna i och Bälten -- merakänd under namnet . Inomden till konventionen knutna Fiskerikommissionenför , med säte i , har man sedan1989 fördelat de totala tillåtna årligafångstmängderna för torsk mellan parterna.Svenska fiskares torskfångster i avräknasmot vad tilldelats, och de danska fiskarnasfångster avräknas mot andel av EG:sårstilldelning.Såväl svenska som danska fiskare fångar torsk i helaÖresundsområdet. Fångststatistiken förtioårsperioden --1990 visar, att de danskayrkesfiskarna genomgående haft ett större intresseför detta fiske än sina svenska kolleger. De danskafångsterna har sammanlagt varitnästan fem gånger större. Totalfångsten harminskat och uppgick ,varav svarade för . Preliminärauppgifter anger en ökning för både Sverigeoch Danmark.Torskfångsterna i svarar för endast ca0,av det totala uttaget inom område. Därmed torde deraspåverkan på den i och för sig bekymmersammatorsksituationen i hela vara ytterstbegränsad.Frågeställaren har också uttryckt oro beträffandeÖstersjöns sillbestånd. Till detta är bara att säga,att all expertis är enig i bedömningen att sillen ärrikligt förekommande i i dag.Någon betydande ändring av fiskemönstret iÖresund har inte noterats avde svenska fiskerimyndigheterna på grundval avvare sig statistik eller andra uppgifter.Sammanfattningvis kan konstateras, att danskafiskare har rätt att fiska torsk i den svenska delen avÖresund i kraft av konvention.Motsvarande gäller för svenska fiskare i den danskadelen. Så länge fisket i del av Öresundbedrivs i enlighet med gällande internationella ochnationella regelverk och inom ramen för defångstmängder som angetts för , ser jag ingenanledning att nu vidta några särskilda åtgärder.Fisket i fråga övervakas fortlöpande av den svenskakustbevakningen.Anf. 400 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret.Den konvention som ingicks 1932 var säkert bra då.Det är nu väldigt , och mycket harhänt. Tyvärr har förhållandena i Öresundförsämrats för både växter och djur.När det gäller trålfisket utanför ochHöganäs är detta ett stort problem. Det är ett smaltområde i vilket man tillåts att fiska med trål. Mansveper då in över icke tillåtet område, och därmedhar ett heltidsarbete.Kustbevakningen kan faktiskt användas till bättreändamål än just detta. Jag har därför motioneratom att man skulle dra en gräns för trålfiske frånnorra över till . Tyvärr blev inteden motionen bifallen.När det gäller danskt fiske med garn, fiskar mannästan inte på den danska sidan. Det berorförmodligen på att det där är sådanagrundförhållanden att det inte finns fisk. Det äralltså ett mycket dåligt avtal som har träffatmed . Det är faktiskt att manförhandlar om detta avtal, och det måste i så fallgöras , eftersom det tar innan mankan ändra det.Beträffande ministerns svar om sillen, tror jag attdet senast stod i tidningen att det nu är förbudmot fiske av skarpsill. Torsken är dåligtförekommande i , och då fiskasskarpsillen ut.Öresund är barnkammare för många olika sortersfisk. Man kan fråga sig varför det inte finns någonfisk. Det är ungefär som att gå in på BB och ta bortmödrarna, och sedan undra varför det inte blirnågra barn. Det är alltså att myndigheternainser vilken vikt har som barnkammareför olika sorters fisk. Det är över huvud taget enspeciell miljö som finns i . Det har intemyndigheterna insett. Jag kan ta naturvårdsverketsom exempel, som jag tycker på ett bedrövligt sätthar missat sin kontroll i Öresund.Anf. 401 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi vet via de svenska myndigheternaatt trålfiske har förekommit utanför de områdendär det är tillåtet. Dock har detta fiske inte varit avnågon betydande omfattning. Att vi sedan har ettdanskt fiske på den svenska sidan, där det är ettgemensamt fiske, är i och för sig heller intenågonting att gruva sig över. Det är ju inteförbjudet för svenska fiskare att fiska där. Det finnsen överenskommelse om att hela detta område ärtillgängligt för båda parter.Vad beträffar sillen i allmänhet, är jag inte förnärvarande detaljkunnig när det gäller frågan omskarpsill. Men det är ett bekymmer att det finnsstora sillmängder som är möjliga att fånga mensvåra att avsätta, och det är en mycket dåliglönsamhet för fiskarna. Men jag ser inte dettaproblem som något större bekymmer.Sedan till frågan om som barnkammare.Jag tycker att är ett fantastiskthavsområde, som naturligtvis är känsligt förmiljöföroreningar och som vi bör vara rädda om.Däremot är jag osäker på om det verkligen är endirekt barnkammare. Vi vet att bedömningen frånexperthåll är, att fisket i är så ringa att dethar en mycket liten betydelse för den totalasituationen i Östersjön.Anf. 402 ():Fru talman! Ministern säger att trålfisket är avbetydande omfattning. Departementet har där enavvikande uppfattning i förhållande till bl.a.kustbevakningen.