prot · GG0937 · 1992-12-03 00:00:00 — Det är de förnybara resurserna somkommer att bli centrala. De växer, och vi måsteforska på detta omrmåde.Jag skulle vilja ta upp två frågor medjordbruksministern.För det första: forskningmåste självfallet prioriteras.För det andra: Jag är själv osäker påansvarsfördelningen mellanUtbildningsdepartementet ochJordbruksdepartementet när det gäller den mycketviktiga forskning som sker i iHedemora. Där har man nio professurer, ochforskningen bedrivs nu på ett mycket framgångsriktsätt på skogsområdet.Min fråga till jordbruksministern gäller tankarna påatt inskränka forskningen i till färreplatser än man nu har. Bestäms detta hosJordbruksdepartementet, hosUtbildningsdepartementet eller hos skolan själv?Anf. 59 TALMANNEN:Jag ber ledamöterna att ställa kortare frågor ifortsättningen.Anf. 60 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag håller med omatt forskningen på det biologiska området ärmycket viktig och bör förstärkas. Det ligger också ilinje med regeringens allmänna politik att vi skallsatsa på forskningen.Den andra frågan gällde vem som bestämmer överSLU:s organisation och var man skall ha aktiviteteri gång. Beslutet är primärt SLU:s eget. Men dennatyp av beslut, liksom andra viktiga beslut som SLUfattar, har regeringen möjlighet att överpröva. Detinnebär att vi naturligtvis för en diskussion ocksåom denna fråga.Rätten till livAnf. 61 (m):Fru talman! Jag har en fråga till statsministern. Iregeringsförklaringen står följande: Allamänniskor har samma värde. Den grundläggandemänskliga rättigheten är rätten till liv.Min fråga till statsministern är: Fanns det någrasärskilda överväganden bakom den formuleringen,t.ex. om regeringen har överlagt om en viss översynav t.ex. den svenska abortlagstiftningen?Anf. 62 Statsminister ():Fru talman! Det är självklart att det som står i enregeringsförklaring står där av mycket speciellaskäl, bl.a. därför att en regeringsförklaring, isynnerhet när en regering tillträder för förstagången, skall vara uttryck för vissa grundläggandevärderingar som denna regering avser att försökaupprätthålla. Det kan röra sig om vad vi kanuppfatta som självklarheter -- om friheten isamhället, om den grundläggande relationenmellan staten och samhället och också om sådantsom allas lika värde och allas rätt till liv.Därutöver är det självfallet på det sättet, somHenrik S Järrel antydde, att det bakom detta ocksåfinns bekymmer med den utveckling som bl.a.framgår av den statistik som visar på ett mycketstort antal aborter. Detta leder till en diskussion omden existerande lagstiftningen. Den diskussionenförs kontinuerligt i denna kammare och i andrasammanhang. Men den har inte lett till någrakonkreta slutsatser.ÖststatsexportAnf. 63 (nyd):Fru talman! Jag är ledamot,men jag är också en småföretagare som kommerfrån verkligheten.Jag har länge förgäves försökt exportera tillBaltikum och till den gamla . Det ärproblem med exportkrediterna, ochkonkurrerande länder har bättre villkor.Min fråga till Per är: Avser regeringenatt ge nya direktiv som gördet möjligt för svensk industri att exportera tilldessa länder?Anf. 64 Näringsminister ():Fru talman! har att arbetaefter en försäkringsprincip, som innebär att riskenskall stå i proportion till den premie som företagentvingas betala. Det har gjort det svårt förExportkreditnämnden att lämna exportkrediter föraffärer som gäller vissa delar av Östeuropa.Regeringen ser över detta problemnär det gäller och har för avsikt att föreslånågon form av ram för att på det sättet kunna öppnamöjligheter för att geföretagen exportkreditgarantier för att kunna göraaffärer med de baltiska staterna.Prisreglering av handelsgödselAnf. 65 ():Fru talman! Jag vänder mig till jordbruksministerKarl . har justbehandlat frågan om prisreglering beträffandehandelsgödsel och växtgifter. Mitt under vårbehandling i utskottet beslutade regeringen ifrågan. Regeringen beslutade att avskaffa dennaprisreglering. Detta gäller fr.o.m. i går. Vi tyckeratt det är osnyggt handlat. Men det är inte i förstahand detta som min fråga gäller. Detta betyder attdet blir billigare att använda handelsgödsel ochmiljögifter.Min fråga till jordbruksministern är: Hur stämmerdetta med målsättningen att man skall minskakemikaliseringen av det svenska jordbruket?Anf. 66 Jordbruksminister ():Fru talman! När det gäller hanteringen är det på detsättet i denna typ av frågor att när man aviserartanken att ta bort en avgift -- det är i och för sig enavgift som är låg för handelsgödsel ochbekämpningsmedel för att finansiera enspannmålsexport, som den också har använts tilltidigare -- avstannar all aktivitet. Det fick ganskadramatiska effekter inom handeln och när detgäller transporterna. Regeringen hade möjlighetatt ta bort avgiften, och den gjorde det så fort dettakunde hanteras. Vi tror att det var bra för näringen.Det skulle ändå inte ha kommit in ett öre i avgifterunder denna tid.Beträffande den principiella frågan vill jag säga attden här avgiften är pålagd handelsgödsel ochbekämpningsmedel för att vara en intäkt i detregleringssystem för exporten som vi är på väg attavskaffa. När vi nu närmar oss EG är en av deviktiga ambitionerna att anpassa pris- ochkostnadsläget till EG:s. Inom EG finns inte någrasådana avgifter. Därför är det ganska viktigt attförsöka minska dessa avgifter.Sedan frågade hur dettastämmer med miljöambitionerna. Egentligenstämmer det mycket bra. Om vi tittar på prisernapå handelsgödsel och spannmål, som är de viktigakomponenterna i detta sammanhang, och gårtillbaka till 1989, som var med detgamla systemet, var priset på spannmål --omvandlat i dagens penningvärde är drygt 1:70 kr.För nästa år är spannmålspriset fastställt till ,dvs. Handelsgödselprisetreduceras med denna åtgärd med drygt 20 %.BensinskattenAnf. 67 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga tillkommunikationsminstern. Den aviseradebensinskattehöjningen kommer att medförakraftiga återverkningar på ett så bilberoendesamhälle som det svenska.Är kommunikationsministern i det läget beredd attpå nytt pröva frågan om att tillsätta en bilsocialutredning?Anf. 68 Kommunikationsminister ():Fru talman! Detta är ett gammalt kärt ämne somhar tagits upp under många år.Det intressanta är att den bensinprisnivå som nutycks etableras ligger mycket nära den nivå somman i olika miljösammanhang har kommit fram tillär nödvändig om trafiksektorn skall ta sittmiljöansvar enligt det sektorsansvar som riksdagenhar ålagt den.Jag kan inte svara på frågan om en bilsocialutredning. förebereder vi intenågon sådan inom regeringskansliet.Tredje spåret i StockholmAnf. 69 ():Fru talman! Det har förts många diskussioner omdet s.k. tredje spåret i . Regeringenbeslutade för ett litet tag sedan att man inte kundetänka sig att finansiera något annat än ett tredjespår i ytläge förbi . Samtidigttalades det om ett fjärde spår.Nu finns det nya utredningar från somsäger att man kan bygga en tunnel, där både dettredje och det fjärde spåret skulle få plats, och somdessutom skulle göra att man slipper äventyraRiddarholmskyrkans framtid.Hur ser kommunikationsministern på denna nyautredning om möjligheten att bygga en tunnel förspåren i stället för att lägga dem i ytläge?Anf. 70 Kommunikationsminister ():Fru talman! Denna utredning kom häromdagen.Den visar att det billigaste tunnelalternativet blir ca2 miljarder kronor dyrare än de ca 1,5 miljardersom är finansierade i budget.Man kan då tycka, som iStockholms kommun, att detta bara är enbudgetteknisk fråga. sitter finansministern härbakom mig, och jag vet att hon tycker att 2miljarder naturligtvis kan reduceras tillbudgetteknik, men det är den allra svåraste tekniksom vi över huvud taget har att hantera.Det finns alltså inga pengar anslagna för den typenav fördyrade lösningar. Det skulle i så fall vara --som man förstår av uttalande iStockholms stadshus om att detta skulle vara enkelbudgetteknik -- möjligheten att man i regionen tarfram pengarna. Men det är en annan sak att gå uttill resten av landet. Jag kan ställa frågan tillledamöterna i denna kammare om de är beredda attavstå från beslutade projekt på andra håll i landetför att åstadkomma denna fördyrade lösning. Jagtror ärligt talat inte att detta är realpolitik.Anf. 71 ():Fru talman! Man får för denna fördyrade kostnadinte bara ett spår utan två spår,kommunikationsministern. Problemet både förregeringen och stokholmspolitikerna är att vi meden ökad järnvägstrafik måste ha ettfjärde spår. Frågan är genom vilket gravkor iRiddarholmskyrkan som man skall köra det fjärdespåret.Anf. 72 Kommunikationsminister ():Fru talman! Detta är som att gå och julhandla medbarnen. Man säger: Vi behöver också det här.Sedan ser man sig om, och så hittar man mer ochmer.Sanningen är, att om man skulle väljatunnelalternativet, försenar det möjligheten att få igång en tågföring söderut som är helt nödvändigmed tanke på de omfattande investeringar som nupågår -- , ,och utvecklingen av fjärrtrafikenmed snabbtåg. Jag tror ärligt talat att detta inte ärrealistiskt.Behovet av det fjärde spåret ligger långt in i nästasekel.Stöd till varvsnäringenAnf. 73 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillnäringsministern. upphör det svenskavarvsstödet. Det är i princip bra. Men under ett parår framåt hotas svensk varvsindustri ochskeppsindustri att slås ut av utländska konkurrentermed statsstöd -- danskar, tyskar och norrmän. Vadtänker regeringen göra för ge dem en chans attöverleva de två det är fråga om?Anf. 74 Näringsminister ():Fru talman! Först och främst skall man notera attEG-området har ett varvsstöd somlöper ut . Vi följer självfallet mycketnära vad som kommer att hända inom EG-områdetunder , dvs. om man kommeratt låta stödet löpa fullt ut eller ej.Sedan noterar jag att den typ av varvsstöd som vihittills har haft i om , motsvaras mer änväl av den kostnadsminskning som man fått via deförändringar i valutakurser och de sänktaarbetsgivaravgifter som kommer.Anf. 75 ():Fru talman! Jag tolkar detta som, att om EGförlänger sitt varvsstöd, vilket är troligt, kanregeringen tänka sig att agera.Anf. 76 Näringsminister ():Fru talman! Vi kommer i så fall att pröva fråganånyo.Anf. 77 TALMANNENDen muntliga frågestunden är härmed avslutad. Vitackar statsministern, finansministern,jordbruksministern, kommunikationsministern ochnäringsministern.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Information från regeringen om åtgärdermot den ekonomiska brottslighetenAnf. 78 Justitieminister ():Fru talman! När det gäller den ekonomiskabrottsligheten står vi inför en stituation där tremycket svårbemästrade omständighetersamverkar. Polisens resurser har under lång tideftersatts. Antalet misstänkta fall av ekonomiskbrottslighet har ökat. Det statsfinansiella lägetmedger inte någon omedelbar generellresursförstärkning för polis och åklagare, vilkethade varit möjligt under 1980-talet.Regeringen har fattat beslut som berör denekonomiska brottsligheten, och det ger miganledning att i ett sammanhang presentera vad somgörs inom på detta område.Jag vill emellertid först mer allmänt diskutera denekonomiska brottsligheten och bakgrunden till densituation jag just beskrev.Den ekonomiska brottsligheten utgör ett allvarligtoch omdebatterat problem. Sanningen äremellertid den att kunskapen om hur denekonomiska brottsligheten verkligen ser ut, ochvilken omfattning den faktiskt har, är bristfällig. År1988 publicerades i Brottsförebyggande rådets forskningsrapport, där det konstaterades attuppgifterna om den ekonomiska brottsligheten istor utsträckning byggde på uppskattningar ochantaganden. Någon direkt förbättring av dennasituation har dessvärre inte skett.Det är helt enkelt så, att det är mycket svårt att fåfram tillförlitliga uppgifter om arten ochomfattningen av det vi kallar ekonomiskbrottslighet. Jag måste mot den bakgrunden varnaför de debattinlägg som ger intryck av att var ochvarannan svensk skulle ägna sig åt ekonmiskbrottslighet. Vi har alla att tjäna på saklighet. Ochvåra åtgärder måste vara anpassade till de verkligaförhållanden som de berör.Det är viktigt att lagstiftningsarbetet sker medbeaktande av de konsekvenser den aktuella lagenfår på andra områden än dem som särskilt avses. Vimåste därför vara uppmärksamma så att vi inte i våriver att komma tillrätta med den ekonomiskabrottsligheten undergräver förutsättningarna förden seriösa och välståndsskapandenäringsverksamheten.Jag vill i detta sammanhang erinra om att Sverigehar varit lågt framme på vägen mot ettgenomreglerat kontroll- och myndighetssamhälle.Överdriven detaljreglering och stelbentmyndighetsutövning kan i sig innebära en fara, inteminst för moral och etik i samhället. Vidare lederdet ofta till snedvridningar ocheffektivitetsförluster i samhällsekonomin, vilketdrabbar alla medborgare i form av minskad välfärd.Den ekonomiska brottsligheten gör tillräckligskada som det är. Jag har inte för avsikt att låta dentillfoga samhället ytterligare skada genom atttvinga fram lagstiftning som lägger hinder i vägenför alla dem som till skillnad från brottslingarnaföljer lagar och bestämmelser. Regeringen kommeratt fortsätta att arbeta för avreglering. Vi vill skapaett samhälle där människor tar eget ansvar. Ettansvar som också innebär att de som bryter motlagarna i ökad utsträckning skall dömas och avtjänasina straff.När det gäller begreppet ekobrott, skall man hålla iminnet att det omfattar ett stort antal olika typer avkriminella handlingar och gärningsmäm. Istatistiskt material ingår så vitt skilda brott somringa bokföringsbrott och bedrägerier omfattandehundratals miljoner kronor.I grova drag kan den ekonomiska brottslighetenindelas i tre huvudkategorier. Till den förstakategorin kan hänföras skatte- och uppbördsbrott.Den andra kategorin innefattar gäldenärsbrottenoredlighet, vårdslöshet och mannamån motborgenärer samt bokföringsbrott. Till kategorinummer tre kan räknas bedrägerier, häleri,trolöshetsbrott, mutbrott och andra brott avtraditionell karaktär.Det förtjänar att understrykas att det inte går någonskarp gräns mellan ekonomisk brottslighet ochannan kriminalitet.För att finna de grundläggande orsakerna tilldagens situation när det gäller den ekonomiskabrottsligheten, är det nödvändigt att rikta blickenbakåt mot den utveckling som skedde under 1980-talet.Det är helt klart att en faktor som väsentligt bidrartill dagens bekymmersamma situation när det gällerden ekonomiska brottsligheten, är att vi i Sverigehar en brist på poliser. Denna brist är en följd avden förra regeringens otillräckliga satsningar påpolisen. De borgerliga partierna var mycket kritiska till Socialdemokraternaspolitik på denna punkt. De negativakonsekvenserna är uppenbara. Det är därförtyvärr så, att det föreligger den oacceptablasituationen att utredningar om misstänktaekonomiska brott ofta får avbrytas, eller inte enskan inledas, eftersom polisresurserna ärotillräckliga.Socialdemokraterna tillsatte den s.k. . förde fram tankegångar och ladefram förslag om åtgärder som inte bara varfrämmande för svenskt rättsmedvetande utan ocksåinnebar direkta hot mot rättssäkerheten.Kommissionens resonemang om omvändbevisbörda och dess uttalanden om att det iekobrottsbekämpningens intresse fick accepterasatt oskyldiga dömdes till straff, är kända exempel.Förslagen möttes naturligvis av kraftig kritik ochledde dess bättre inte till lagändringar.Vi skall också hålla i minnet att kraftigadevalvering i kombination med den dåvaranderegeringens oförmåga att hålla nerekostnadsutvecklingen, väsentligen bidrog till deninflations- och spekulationsekonomi vars följder vialla brottas med. Vi kan inte bortse ifrån attdet ekonomiska klimatet även leddetill en ökning av den ekonomiska brottsligheten.I den politiska debatten och i massmedia talas detmycket om ekobrott. Min uppfattning är att detlänge har just talats och utretts väldigt mycket. Vadsom krävs är effektiva åtgärder på många områden,som möjliggör att misstänkt brottslighet utreds ochatt av domstol konstaterade brott leder tillkännbara straff. Det finns dock inga genvägar effektiv brottsbekämpning, utan det handlar omhårt och väl planerat arbete med såväl bekämpandesom förebyggande insatser. måstelagarna vara förankrade i det allmännarättsmedvetandet. När så inte är fallet skapas engrogrund för ekonomisk och annan brottslighet.Den ekonomiska brottslighetens skiftande karaktärinnebär att brottsbekämpningen med nödvändighetengagerar ett stort antal myndigheter och andraberörda. Utöver polis, åklagar- ochskattemyndigheter, inkl. ,engagerar ekobrottsligheten ävenkronofogdemyndigheter, ,konkursförvaltare och revisorer. Vidareaktualiserar denna brottslighet regelmässigt deregelsystem som tillämpas av Patent- ochregistreringsverket och länsstyrelserna.Vid beivrandet av den ekonomiska brottslighetenställs naturligtvis också stora krav på domstolarnaskapacitet och kompetens. Effektiv samverkan ochrationell samordning av myndigheternas insatser ärdärför av största vikt vid bekämpningen av dennabrottslighet. Detta gäller inte minst mot bakgrundav att det påfallande ofta är just brister i dessahänseenden som utnyttjas av gärningsmännen ochsom försvårar upptäckt och beivrande av dennakriminalitet.I syfte att förbättra möjligheterna att bekämpa denekonomiska brottsligheten har regeringen i dagbeslutat att ta initiativ till en förändring avRikskriminalpolisens organisation och av denkvalificerade kriminalpolisverksamheten överhuvud taget. En modell som skall prövas är attupprätta en regionkriminalpolis inom varjeåklagarregion. Regionkriminalpolisen skall utgöraen slagkraftig styrka för bekämpning av den mestkvalificerade brottsligheten, bl.a. den grovaekonomiska brottsligheten.Vidare har vi inom gåttvidare med frågan om att utveckla åklagarens rollsom förundersökningsledare. Ett av syftena med enomorganisation av ärnämligen att skapa bättre förutsättningar för etteffektivt samarbete mellan den nyaregionkriminalpolisen ochregionåklagarmyndigheterna. Med andra ord skalldörren öppnas för ett mer aktivt deltagande frånåklagarna när det gäller att leda förundersökningaravseende grov brottslighet.Min avsikt är sedan att detta arbete skall samordnasmed de förslag till förändringar som har framförts iÅklagarutredningens avlämnadebetänkande. har gjort engenomgripande översyn av åklagarväsendet ochlagt fram förslag som kan antas leda tillförbättringar i effektivitetshänseende.De planer som jag nu har redovisat innebär enganska radikal nyordning på kriminalpolisensområde. Det övergripande syftet är att få till stånden effektivisering och en kraftsamling av kampenmot den grova brottsligheten. Det nödvändigautredningsarbetet för att åstadkomma dessaförändringar skall påbörjas redan före årets slut.Dessutom ges Riksåklagaren resurser förupprättande av en särskild grupp med åklagare ochrevisorer. Denna grupp skall särskilt utredakvalificerad ekonomisk brottslighet som riktar sigmot banker och andra kreditinstitut. Gruppenkommer att inleda sitt arbete.Vidare bör stora samordningsvinster kunna görasgenom att öka utnyttjandet av de revisorer somkonkursförvaltarna anlitar. Utredningar omekonomisk brottslighet kan effektiviseras omkonkursförvaltarna, polisen och åklagarna i störreutsträckning utnyttjar samma externarevisionsexpertis. Det finns åtskilligt att vinna här.Åklagaren kan t.ex. få inflytande över vilka frågorsom skall utredas. Härigenom undviks också detdubbelarbete som består i att samma fråga utredsvid olika tillfällen och av olika personer.Riksåklagaren har tillsatt en arbetsgrupp beståendeav representanter från Riksåklagaren,, kronofogdemyndigheterna,Konkursförvaltarkollegiet och FöreningenAuktoriserade Revisorer som skall arbeta vidaremed dessa frågor, och då särskilt med frågan omrevisorers medverkan i brottsutredning.När det gäller konkursförvaltarnas roll vill jag gåframåt ytterligare. Det arbete som bedrivitshar visat, att det inom ramen för gällande reglerfinns ett betydande utrymme för ett fördjupat ochintensifierat samarbete mellan åklagarna ochkonkursförvaltarna och att detta skulle kunnaeffektivisera utredningen av ekonomiska brott.Konkursförvaltarna borde beakta brottsaspekten istörre utsträckning än vad som görs , samtidigtsom åklagarna bättre borde ta vara på all denkunskap som konkursförvaltarna får under sinutredning av konkursboet.Jag vill därutöver nämna det nya budgetsystemetför polisen. Fr.o.m. innevarande år skall polisentillämpa ett budgetsystem med ramanslag ochmålstyrning. Härigenom bör flexibiliteten öka förpolismyndigheterna att göra de resursmässiga ochorganisatoriska förändringar som behövs för atteffektivisera bl.a. ekobrottsbekämpningen.Som ni märker är den bärande tanken, ellerstrategin om man så vill, bakom dessa åtgärder attgenom förbättrad samordning koncentrera ocheffektivisera myndigheternas brottsbekämpandearbete. Vi måste komma bort från dagens situationdär utredningar om ekonomisk brottslighet bedrivsefter någon sorts stafettpinneprincip och därför tarflera år att slutföra. Brottsbekämpningen skall skemed utnyttjande av myndigheternas samladekunskaper. Utrednings- och andra resurser skallkunna sättas in och underrationellt samverkande former.Jag får avslutningsvis erinra om följande övrigaåtgärder som syftar till att på olika sätt förstärkakampen mot den ekonomiska brottsligheten.Riksåklagaren och har i samrådmed , som ni känner till, påregeringens uppdrag utrett de åtgärder som börvidtas för att statsmakternas prioriteringar ochriktlinjer i fråga om bekämpningen av denekonomiska brottsligheten skall förverkligas. I denrapport myndigheterna avlämnat ingår omfattandeförslag till förändringar. Bl.a. påtalas behovet av enöversyn av tvångsmedelsanvändningen.Polisens möjligheter att göra beslag ochhusrannsakan är av betydelse när det gällerekonomisk brottslighet. InomJustitiedepartementet pågår ett arbete med attutforma direktiv till en översyn av reglerna om justbeslag och husrannsakan.Vidare har Riksåklagaren och Rikspolisstyrelsenäven lämnat förslag till förändringar avaktiebolagslagen. Förslagen har överlämnats tillAktiebolagskommittén som behandlar bl.a. deproblem som rör aktiebolag som saknar behörigställföreträdare och registrering av sådanföreträdare.Regeringen har också till riksdagenöverlämnat en proposition med förslag till bl.a.förenklat delgivningsförfarande när aktiebolagsaknar behörig ställföreträdare.De två sistnämnda punkterna avser åtgärder sombör dels försvåra för ekonomiska brottslingar attutnyttja dagens system, dels underlättautredningsarbetet avseende de ökända s.k.bolagsplundringarna.Regeringen har beslutat att till riksdagenöverlämna en proposition avseende höjning avstraffskalorna för åtskilliga brott, däribland brottenhäleri och svindleri. Förslaget tillstraffskaleskärpningar är en markering av dessabrotts allvarlighetsgrad, vilket även har betydelseför polisens prioriteringar.Inom beredsDomstolsutredningens avlämnadebetänkande Domstolarna inför 2000-talet.Betänkandet innehåller förslag om att vissa besluti ärenden om tvångslikvidation skall överflyttas tillPatent- och registreringsverket, så att beslut skallkunna fattas snabbare och dubbelarbete undvikas.Härigenom skapas också bättre möjligheter attkomma till rätta med problemet att reglerna om attaktiebolags årsredovisningshandlingar inom viss tidskall inges till inteefterlevs.Med detta överlämnar jag ordet till min kollegastatsrådet . 79 Statsrådet ():Fru talman! Fram till hade vi iSverige vad många betecknade som ett perverstskattesystem. Genom höga marginalskatter ochstora skillnader i skattesatser skapades ett intressedels för vad jag skulle vilja beteckna somöverdriven skatteplanering, dels för renaskattebrott. Sådana genomfördes på olika sätt,genom att undvika att deklarera inkomster ellergenom att utnyttja systemet i syfte att mjölka detpå pengar. En möjlighet som tyvärr har kommit attutvecklas är att felaktigtredovisa nystartade rörelser och ta ut återbetalningav mervärdesskatt.Den förra regeringen lade fram många förslag somsyftade till att stoppa denna utveckling. Blottaförekomsten av så många förslag visade att maninte lyckades.