prot · GF0957 · 1992-02-04 00:00:00 — Han säger attarbetslösheten kommer att uppgå till 4--, vilketregeringen själv har talat om, och kanske 6 %.Kommer man upp i dessa tal, blir det mycket svårtatt vända utvecklingen. Ifallarbetsmarknadsministern inte har sett den härartikeln, kan jag gärna överlämna den. Han, liksomvi socialdemokrater i vår motion, har pekat påmånga åtgärder som man nu snabbt kan sätta in föratt bryta kurvan och ge människor meningsfullsysselsättning.Anf. 113 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det är inte bara så att jag läser artiklarsom rör mitt ansvarsområde, utan jag träffar ocksågeneraldirektören rätt ofta för samtal i dessa frågor.En sak som vi arbetar med i departementet, ochsom nog är bekant för alla, är ett förslag som iprincip skall ta bort ungdomsarbetslösheten förungdomar i åldern t.o.m. . Enbart detförslaget, om det blir beslut, kommer attinnebära att man noga skyddar en skör grupp,nämligen de unga, och deras inträde påarbetsmarknaden, genom utbildning eller praktik.Det förslaget i sig innebär att de som AMS säger sig kunna rymma i åtgärder räknas uppmed ett antal tiondels procent.Det arbetas, , meddessa frågor, och det antar jag att är välmedveten om.Anf. 114 ():Fru talman! Vi skall nu inte föra en diskussion omungdomsgarantin. Jag har inte sett eller hörtnågonting mer än vad man har rapporterat iAktuellt kring detta. Den frågan spar vi. Vikommer säkert att ha åsikter om ungdomsgarantin.Min första reaktion var: Vilken arbetsgivarekommer att anställa en ungdom på ettvanligt jobb om han vet, att om han låter bli att göradetta kommer han kanske att få ersättning frånstaten med . ?Jag kommer från , och från . Vi kommer båda frånlän som blöder. Bekymren är stora, inte minst i minhemkommun. Skall man reda ut detta, måste dettill särskilda åtgärder, men framför allt måste AMSfå veta att vi har resurser och att åtgärder kan sättasin snabbt, eftersom det här handlar om människorsväl och ve.f2 > Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1991/92:354 omkostnadsjämförelse mellan arbetsmarknads- ochkomvuxutbildningarna Anf. 115Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig omdet är dyrare för samhället att låta en elev studerapå komvux jämfört med att låta en arbetslösgenomgå arbetsmarknadsutbildning.Det går inte att göra sådana direktakostnadsjämförelser som åsyftas i frågan.Alla som går i komvux är inte arbetslösa. Enarbetslös kan vara reguljär elev i komvux på egetinitiativ, men många studerar vid sidan av sittarbete. En elev i komvux kan studera på heltid,deltid eller fritid. Arbetsmarknadsutbildningbedrivs oftast på heltid. Kostnaden per elev blirdärför olika.En arbetslös kan delta i arbetsmarknadsutbildningpå skilda sätt. Arbetsmarknadsutbildning uppvisardärför inte någon enhetlig kostnadsbild. Man kandelta i särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildningsom upphandlas av olika utbildningsanordnare.Den kan upphandlas hos en kommun i form avenstaka studieplats eller som hel utbildning,genomförd av komvux eller av gymnasieskolan. Enarbetslös kan som deltagare iarbetsmarknadsutbildning även vara placerad it.ex. Kostnaderna blir helt olikaockså i dessa skilda fall.Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inomregeringskansliet med uppgift att se överkostnaderna för olika utbildningsformer och göraen bedömning av hur medlen för utbildningsplatserbör fördelas så att största möjliga samhällsnyttauppnås.Regeringen skall också tillsätta en utredningrörande det allmännas resurser förvuxenutbildningen. Utredningen skall arbetasnabbt och lämna förslag som kan leda till etteffektivare medelsutnyttjande och minskadekostnader.Anf. 116 ():Fru talman! Jag vill tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Jag harförståelse för att det är svårt att görakostnadsjämförelser, men allmänt får man väl sägaatt den kommunala vuxenutbildningen är känd föratt vara en mycket kostnadseffektiv och billigutbildningsform för vuxna.Jag tackar för beskeden om att diverse utredningarskall tillsättas och analyser göras. Jag tycker dockatt det hade varit bättre att göra dessa analyserinnan regeringen skred till verket och drog ner denkommunala vuxenutbildningen . Dettakommer att slå mycket kraftigt. Även om alla intebara har alternativet att bli arbetslösa, ser ettmycket stort antal människor det som alternativettill sina studier i komvux. Jag har träffat mångastuderande inom komvux ochvi har diskuterat detta. Även om de inte självadirekt blir arbetslösa pekar de på att indirekt blirnågon annan person arbetslös. De som ärvikarier för dem när de studerar, kommer ju atthamna i den här situationen.Arbetsmarknadsministern, om någon, borde juinse att man inte skall utöka utbudet av arbetskraftjust . Man gör ju detta när tiotusentalsmänniskor stängs ute från sina studier ivuxenutbildning. Regeringen har ju föreslagitdetta. Jag undrar om arbetsmarknadsministern harbeaktat konsekvenserna av regeringens förslag.Anf. 117 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Vi räknar med att avAMS-resurserna går till olika utbildningsinsatser.Om vi uppskattar antalet som kommer att gå tillutbildning -- det är ju stor självbestämmanderätt pådagens arbetsmarknadsstyrelse -- kommer via densumman pengar ungefär 240 000 människor boendei att få utbildning under kommandebudgetår.Sedan vill jag meddela att en arbetsgrupp somarbetar med detta består av en representant förutbildningsdepartementet som har de reguljärautbildningarna, en representant för mittdepartement som hararbetsmarknadsutbildningarna och som vanligt närdet är frågan om sådana här saker, en representantför . Den skall analysera dettapå olika sätt för att få ut maximalt urarbetsmarknadssynpunkt. Dessutom behöver juhela en höjd utbildningsnivå, ju högredesto bättre.Anf. 118 ():Fru talman! Allt detta är gott och väl, men det hadevarit lämpligare att göra det innan man lade ettförslag om att skära ned kommunalvuxenutbildning . Det verkar som om denena handen inte vet vad den andra gör. Det ärofrånkomligt att man därigenom dels förhindrarmänniskor att skaffa sig kunskap -- jag tyckerfaktiskt att det är mycket konstigt att en regeringvill göra det i dagens läge --, dels ökar utbudet påarbetsmarknaden. Detta borde inte vara det somregeringen skall sysselsätta sig med just . KanBörje förklara varför man har lagt dettaunderliga och obegripliga förslag om minskadkomvux?f2 > Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1991/92:356 omsysselsättningspolitiken Anf. 119Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att fullfölja en politik för full sysselsättningsom ett mål för regeringens ekonomiska politik.Som känner till kan regeringen intepåverka den internationella lågkonjunkturen.Med hänsyn tagen till olika omständigheter för helaregeringen en ekonomisk politik som syftar till attskapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt ochdärmed full sysselsättning.Anf. 120 ():Fru talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Jag kan välockså påminna om att vi hade ombytta roller här förett tag sedan. Då var det jag som sade till BörjeHörnlunds partikamrater att det inte heller varregeringen som hade startatlågkonjunkturen i världen. Vi kan vara överens omatt det varken är regeringen ellerregeringen som har påverkat deninternationella lågkonjunkturen.Jag blir mycket nyfiken på vad det är för olikaomständigheter som man skall ta hänsyn till för attförstå att regeringen faktiskt för en ekonomiskpolitik som syftar till full sysselsättning. Om manavser full sysselsättning, inserarbetsmarknadsministern då att något som mankan påverka, nämligen hemmamarknaden som istort sett alla små och medelstora företag ärberoende av, nu stramas åt så starkt att dettaförvärrar arbetslösheten? Inserarbetsmarknadsministern också att tvärstoppet förhela byggmarknaden, som man också kan påverka,förvärrar situationen? Bör inte slutsatsen då varaatt man bör göra något , utöver det somregeringen har meddelat? Annars litar jaginte fullt ut på att man verkligen har för avsikt attklara full sysselsättning nu.Anf. 121 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! skall naturligtvis lita fulltut på regeringen, men det är litet svårt att säga deti oppositionsrollen.Det handlar om två saker, nämligen att skapa denhär framtidstron och investeringsklimatet i Sverige.Där har vi t.ex. förslaget om arbetande kapital ochatt det får vara i fred i företagen för att skapa nyajobb och nya investeringar i stället för att det skallplaneras hur man skyddar detta på olika sätt.Företagen skall jobba med vad de är bra på,nämligen att producera. Detta verkar vänsternbörja förstå, men socialdemokraterna sitter fast idet gamla, vilket jag beklagar. Jag tror att detta ärett grundläggande förslag om vi skall få fart påSverige och ha människor sysselsatta i ordinarienäringsliv.Vi måste ju också titta på hur det ser ut i våromvärld. Vissa år gick ca 100miljarder kronor av svenskt kapital ut, och bara 10miljarder kom in. Detta vill regeringen ändra på såatt en stor del av svenskt kapital investeras här ochatt utländskt kapital också finner det intressant attinvestera i Sverige.Sedan säger att det stramas åt. Ja,industriproduktionen går neråt nu 1991 och 1992.Köpkraften ökar faktiskt rätt ordentligtbåde och 1992. Eftersom det finns vissasamband mellan detta i en sund ekonomi, kan maninte påstå att åtstramningen är överdriven. Dettavisar sig ju sedan i ett statligt budgetunderskott somär om man inte hade20 miljarder kronor i engångsförstärkning. Här harvi en balanspunkt; om vi gasar för mycket, kan vi fåen ränteutveckling som blir väldigt besvärande förhushållen och för svenska investeringar. Jag tyckerdärför att detta är rätt väl avvägt. Det finnsnaturligtvis en del man kan diskutera -- det finns detalltid.Anf. 122 ():Fru talman! Jag tror inte, , att dethär bara handlar om att lita på eller inte, utan jagär av den bestämda uppfattningen att detta icke ären väl avvägd politik om den syftar till fullsysselsättning. Jag pekade tidigare ut två områdendär jag och t.o.m. måndagens ledarsida i -- ochdet vill inte säga litet! -- nu efterlyser snabbare ochmer akuta och riktade insatser för attsysselsättningen skall . Jag har pekat ut tvåområden. Dels har efterfrågan påhemmamarknaden dämpats ordentligt sedanregeringsskiftet. Det har varit en medveten strategifrån den borgerliga regeringen. Detta är enkatastrof för många av de små och medelstoraföretag som jag vet att också om. Dels gäller det byggarbetsmarknaden,där man också kan vidta åtgärder nu.Bakgrunden till min fråga är mycket allvarlig,nämligen att man inte i något land där man har låtitarbetslösheten passera har kunnat få ned denigen, utan då befinner sig arbetslösheten på dennivån permanent. Därför efterlyser jag nu undervåren dessa konkreta insatser på de områden jaghar tagit upp. Vi riskerar annars att hamna i en sitssom ingen har kunnat komma ur.Anf. 123 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag diskuterade ett antalinvesteringsobjekt med . Faktumkvarstår: Om man hade satsat mer förelågkonjunkturen, hade vi nu haft i gång mer. Detdecemberpaket jag nämnde byggs upp helt ochhållet , medan vissa storprojekt kommermycket sent. Jag vet att är enintelligent bedömare så till vida att hon vet att detuppstår ganska stora bekymmer när man går överfrån att bygga kontorshus, bostäder ochindustrilokaler, som står tomma runt om iSveriges land, till annan verksamhet, till en annantyp av investeringar. Det här blir en smärtsamprocess för byggarbetsmarknaden.Byggarbetsmarknaden har fått gå upp på en för högnivå, och den måste därför nu litet nedåt.Anf. 124 ():Fru talman! Arbetsmarknadsministern uppreparatt mycket skulle ha varit annorlunda om inte omhade varit. Jag efterlyste åtgärder som kan vidtasnu för att vi skall undvika den''uppgång i onödan'' av arbetslösheten som blireffekten om man inte vidtar åtgärder. Jag kan pekapå många förslag: räntebidrag för entidigareläggning av kommunala investeringar,bidrag och stöd för ROT-programmet, att man drartillbaka förslaget att inte hjälpa till med enupprustning av skolorna, komvux, som togs upp iden förra frågan. Det finns en mängd sådanaåtgärder som skulle kunna bidra till attarbetslösheten inte drar i väg på de höjder som bl.a.AMS-chefen nu förutspår. Jag vill understrykaallvaret.Jag bedömer -- och t.o.m. tyckeratt jag är i alla fall litet intelligent -- att Sverigemöjligen har detta år på sig. Om vi icke under dettaår begränsar ökningen, riskerar vi att hamna i denfälla som alla andra länder i har fastnat i.Det är den utvecklingen jag till varje pris villundvika.Anf. 125 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! De sammantagna subventionernaunder 1991 -- och då räknar jag också inbostadsbidragen -- uppgår till 54 miljarder kronor.Det beloppet är så förfärande högt att det inte utanvidare går att öka hur som helst.Inom regeringen, inom och i ettantal departement, bearbetas en mängd frågor, ochsyftet är att vi skall möta arbetslöshetsspöket. Detär inte bara fråga om långsiktiga åtgärder utanockså kortsiktiga åtgärder som sätts in i avvaktanpå att hemmalagade problem löses och att deninternationella konjunkturen vänder. Målet ärsjälvfallet, , att vi skall ha lägstamöjliga öppna arbetslöshet.Anf. 126 ():Fru talman! Jag får väl inget svar på vad som ärlägsta godtagbara eller lägsta möjliga arbetslöshet.Jag vill betona att jag inte talar om de allmännasubventionerna på bostadsmarknaden, utan jagtalar om statens ansvar för att stimulera genomreparationer, ombyggnad och tillbyggnad, vilkethar betydelse för glesbygden, för de småkommunerna och för tillväxten. Det är på dessaområden jag bedömer att vi har detta år på oss attmöta utvecklingen. Jag menar att vi skall vara unikaoch att läget här icke skall bli som i andra länder iEuropa -- därav allvaret i min fråga.f2 > Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1991/92:336 omjordbrukspolitikenAnf. 127 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen inför ett EG-medlemskap kommer attanpassa den svenska jordbrukspolitiken till EG:sgemensamma jordbrukspolitik, vilket enligtAnnika vore mycket olyckligt, eftersomEG:s jordbrukspolitik präglas av protektionism ochbrist på ansvar och solidaritet gentemot tredjevärldens länder.Som framgår av regeringsförklaringen är en av destora uppgifterna för regeringen att fullt ut föraSverige in i det europeiska samarbetet genomförhandlingar om medlemskap i också deklarerat att omställningen avjordbruket skall fullföljas. Syftet är att vidinträdet i EG skall ha en stark ochkonkurrenskraftig jordbruksnäring. För attförbereda en avstämning av omställningsbeslutenefter det att EG lagt fast principerna för sinkommande jordbrukspolitik har en tillsatts. Kommissionenskall beakta effekter och faktorer som inte varkända eller förutsedda för detlivsmedelspolitiska beslutet, i första handkonsekvenserna av en anslutning till EG.Kommissionen kommer bl.a. också att behandlafrågor rörande stödet till jordbruket i norra ett långsiktigt perspektiv. Det är alltså fråga omatt utreda vilka anpassningar som bör göras inomsvensk livsmedelsproduktion inför ett EG-medlemskap. Det är självfallet viktigt att ingaåtgärder vidtas som försvårar anpassningen till EG.Ett medlemskap ställer den svenskalivsmedelsproduktionen inför en helt ny situationkarakteriserad av lägre stödnivåer, i många falllägre priser och en högre grad av konkurrens. Settur ett snävt svenskt perspektiv innebär därför ettmedlemskap faktiskt minskad protektionism ochökad handel med livsmedel. Anpassningsarbetet ärsvårt av flera skäl. Bl.a. innebär den pågåendereformen av EG:s jordbrukspolitik och de ännuinte avslutade GATT-förhandlingarna att densvenska anpassningen måste ske mot vad som kankarakteriseras som ''ett rörligt mål''.När det gäller de pågående GATT-förhandlingarnakan konstateras att aktivt har engagerat sigför en framgångsrik Uruguayrunda, vars mål ärminskad protektionism och stärkta regler förvärldshandeln inom jorbruksområdet. Dettagagnar inte minst tredje världens länder. Sverigesstora utrikeshandelsberoende gör att vi gynnas avhandelsliberaliseringar och ett fungeranderegelverk för den internationella handeln. Ettlyckat resultat av Uruguayrundan är därför ettvitalt svenskt intresse som inte påverkas av attSverige nu ansökt om medlemskap i bidrar även till att minskaskillnaderna mellan och EG:sjordbrukspolitik.Det förtjänar också att påpekas att den avriksdagen beslutade livsmedelspolitiskareformen redan gett positiva resultat. Överskotteninom animalieproduktionen har minskat, och i dagråder det i stort sett balans på dessa marknader.Spannmålsproduktionen har också reducerats tackvare den stora anslutningen tillomställningsprogrammet. Det innebär att Sverigeminskat sin avsättning av överskottsprodukter påvärldsmarknaden, vilket, under förutsättning attdetta utrymme inte tas upp av andra i-ländersöverskott, är till gagn för tredje världens länder,eftersom dessa missgynnas av snedvridenvärldshandel med livsmedel. Denlivsmedelpolitiska reformen har också inneburit attprisstegringstakten vad gäller livsmedel hardämpats. Viktiga steg har alltså tagits i riktning moten fungerande marknad på livsmedelsområdet. Jaghar också vid ett flertal tillfällen slagit fast attomställningen av jordbruket skall fullföljas ävenom nu ansökt om medlemskap i kan dock behöva anpassasmed hänsyn till EG utan att vi för den skull ger uppde livsmedelspolitiska målen enligt beslut.Anf. 128 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret på minfråga. Av svaret förstår jag dock att jag kanskeuttryckte mig något oklart i frågan, därför att dethär är inte riktigt ett svar på den fråga jag faktisktställde.Jag delar den uppfattning som jordbruksministernger uttryck för, dvs. förhoppningarna om attUruguayrundan inom skall bliframgångsrik. Det är inte bara ett litet,exportberoende land som som kan tjäna pådet, utan det kan hela världen göra, förutsatt lyckas förena en liberal världshandel medhänsyn till miljön.På lång sikt finns det ett problem här, då Sverigesnärmande till och medlemskap i kommer attleda till en helt annan inställning i fråga omvärldshandeln i stort och livsmedelspolitiken. Detär helt uppenbart att den ståndpunkt som Sverigehar intagit i GATT-förhandlingarna när dethar gällt jordbrukspolitiken är en helt annan än densom EG har intagit, och det är en diskussion somvi har all anledning att återkomma till. Hur skall vikunna bevara vår inställning till en friarevärldshandel, i syfte att gynna och gedem tillträde till i-ländernas marknad, genom ettmedlemskap i ? Det är en av anledningarna tillatt förhåller sig mycket kritiskt till ettmedlemskap i min fråga gällde årets budgetproposition, därjordbruksministern i det avsnitt som handlar omdirektbidrag till jordbruket säger att ettställningstagande till ''kompensationsbeloppet /93 får anstå tills dessförhandlingarna i är avslutade''. Det är enformulering som vi känner igen, men så kommer etttillägg: ''Övervägandena bör då också göras medbeaktande av att anpassningen av svenskt jordbrukoch svensk jordbrukspolitik till EG inte fårförsvåras. ''''Detta måste betyda en förändring i förhållande tillhur vi har hanterat den häröverenskommelsen inom ramen för . Det ärpå den punkten som jag undrar: Vad står den härmycket oklara formuleringen för? Vad betyder deni praktiken?Anf. 129 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tycker inte att formuleringen äroklar, utan den betyder precis vad där står, dvs. attkompensationsbeloppet -- som är en summapengar, varav det mesta tillfördes 1989 och en del1990, när man under pågående GATT-förhandlingar inte ville höja gränsskyddetytterligare -- kan utgå till jordbruket på olika sätt.Vi vet inte vilket resultatet av GATT-förhandlingarna blir, inte heller när de är slutförda,men under förutsättning av att det skall utgå ettkompensationsbelopp efter GATT-förhandlingarnas slut, kan det alltså omfördelas,dels beroende på krav i GATT-resultatet, delsberoende på att vi har att anpassa det svenskastödsystemet till EG inför ett medlemskap. Det ärganska enkelt.Får jag sedan till kommentaren om svensk politikefter ett EG-medlemskap säga att jag är övertygadom att inte vare sig , hennes partieller några andra partier kommer att upphöra medpolitisk verksamhet därför att blir medlemi EG. Vi får då snarare möjlighet att i större foradriva en aktiv linje till förmån för , ochdet är kanske bra. Jag tror att det skulle varanyttigare om vi fick framföra våra gemensammauppfattningar inom EG.Anf. 130 ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att vi alltid,oavsett om vi är i eller utanför EG, bör försökafortsätta med den handelspolitiska inställning somvi har haft och som är till gagn för . Jagtror ändå att jordbruksministern är rätt ensam omatt tycka att frågorna om kompensationsbidragetför det budgetår vi strax går in på och hur vi skallförhålla oss till EG är enkla.Jordbruksministern säger att vi måste anpassa osstill ett stödsystem som är delvis annorlunda. Ja, detbygger t.ex. på ett högre gränsskydd i förhållandetill länder utanför EG än det som faktiskthar. Betyder en sådan här formulering att det är dentypen av kompensation man tänker sig att detsvenska jordbruket skall få, att på det sättetskall närma sig EG, att gränsskyddet för vissaprodukter t.ex. är i nivå med EG:s? Eller vadbetyder det mera konkret?Kompensationsbeloppet har gällt en summat.ex. per ko, men vilken typ av förändringar avserman nu att göra?Anf. 131 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag sade att den här formuleringen varbegriplig, men jag tror inte att jag sade att den varenkel. Jordbrukspolitik saknar tyvärr enkla inslag iallmänhet och är tämligen svår. Däremot tror jagväl att har förmåga att förstå den,efter långvarigt arbete i jordbruksutskottet.Det konkreta innehållet känner vi inte till, och detskall inte heller uttalas i budgetarbetet. Vad vi vetär att GATT-förhandlingarna inte är avslutade, attEG:s livsmedelspolitiska reform inte har kommittill stånd och att vi ännu så länge inte har inlettnågra förhandlingar. Vi kommer efter hand att fåveta mer och mer på var och en av dessa punkter,och då skall vi se till att anpassa vårt system så attmedlemskap inte försvåras.Anf. 132 ():Fru talman! Medlemskapet är ju inte aktuellt fördagen. har regeringen nöjt sig med attkonstatera att kompensationsbeloppets storlek ochutbetalningsform är huvudsakligen beroende avvad som händer inom ramen för GATT-förhandlingarna, men finner regeringenanledning att göra detta tillägg. Det är alltså intetillräckligt att frågan om kompensationsbeloppetfår anstå till dess GATT-förhandlingarna äravslutade, utan man har för avsikt att /93 göra andra förändringar, sominnebär en anpassning av svenskt jordbruk ochsvensk jordbrukspolitik till EG. Vad dennaanpassning skall innebära vet man inte, men man ärändå övertygad om att det under detta år kommeratt vara nödvändigt med förändringar.Det förvånar mig att man å ena sidan redan nu ärså säker att man i budgetpropositionen måste göradetta tillägg och å andra sidan inte alls vet vad deförändringarna kommer att innebära. Jag tror attjordbrukarna i vid det här laget är tämligentrötta på dessa halvkvädna visor, som inte germinsta vägledning för hur de skall lägga upp sittarbete.Anf. 133 Jordbruksminister ():Fru talman! har jag insett hur det är. Det är inteså att inte förstår vad som står itexten, utan hon tycker inte om vad där står. I ochför sig respekterar jag det.Jag vill upprepa vad jag sade i svaret, nämligen atten av de stora uppgifterna för den nuvaranderegeringen är att fullt ut föra in i deteuropeiska samarbetet genom förhandlingar ommedlemskap i . Det är uppenbart attkommentaren att medlemskap inte är aktuellt fårstå för , då regeringen har enannan uppfattning. Därför talar vi om att dettakommer att påverka jordbrukspolitikensutformning framöver. kommerytterligare förslag från regeringen omjordbrukspolitiken, och då finns det möjligen ocksåanledning att tro att en del av det som inte är klartuttryckt här kommer att bli något klarare.Anf. 134 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att jag intetycker om formuleringen, och det beror på att jaginte förstår den.